natgillin/translations-raw huggingface dataset:
3.4.2 When do I need to repeat the risk assessment? .................................................................... 77
3.4.2 Milloin riskin arviointi on tehtävä uudelleen? .......................................................... 77
CHAPTER 4 HEALTH SURVEILLANCE .............................................................................................................................. 79 ib ra tio ns at W V
LUKU 4 TERVEYDENTILAN SEURANTA ............................................................................................................................ 79
4.1 WHEN IS HEALTH SURVEILLANCE REQUIRED? .................................................................................................. 79
4.1 MILLOIN TERVEYDENTILAN SEURANTA ON VÄLTTÄMÄTÖNTÄ? ............................................................................. 79
4.2 WHAT RECORDING IS REQUIRED? ................................................................................................................. 79
4.2 MITÄ TIETOJA KERÄTÄÄN? .......................................................................................................................... 79
4.3 WHAT TO DO IF INJURY IS IDENTIFIED? ......................................................................................................... 79
4.3 MITÄ TEHDÄ, JOS VAMMA TODETAAN? ......................................................................................................... 79
ANNEX A Summary of responsibilities defined by Directive 2002/44/EC ............................................................. 81
LIITE A Yhteenveto direktiivissä 2002/44/EY asetetuista velvoitteista...................................................................... 81
ANNEX B What is vibration? ......................................................................................................................................... 82
LIITE B Mitä tärinä on?.................................................................................................................................................... 82
ANNEX C Health risks, signs and symptoms ................................................................................................................. 85
LIITE C Terveysriskit, merkit ja oireet ............................................................................................................................... 85
ANNEX D Tools for calculating daily exposures............................................................................................................ 86
LIITE D Apuvälineet päivittäisen altistuksen laskemista varten ...................................................................................... 86
ANNEX E Daily exposure Worked examples ................................................................................................................ 90
LIITE E Päivittäisen altistuksen laskuesimerkkejä ............................................................................................................. 90
ANNEX H Bibliography................................................................................................................................................... 98
LIITE H Lähdeluettelo ....................................................................................................................................................... 98
INDEX................................................................................................................................................................................. 103
HAKEMISTO....................................................................................................................................................................... 103
EU Directive 2002/44/EC (the ‘Vibration Directive’) places responsibilities on employers to ensure that risks from wholebody vibration are eliminated or reduced to a minimum (these responsibilities are summarised in Annex A)
EU:n direktiivin 2002/44/EY (nk. tärinädirektiivi) mukaan on työnantajan vastuulla varmistaa, että kokokehotärinän aiheuttamat riskit poistetaan tai saatetaan mahdollisimman vähäisiksi (velvollisuudet luetellaan liitteessä A).
This guide is intended to help employers identify hazards relating to wholebody vibration, assess exposures and risks and identify measures for safeguarding the health and safety of workers exposed to wholebody vibration risks.
Tämän käsikirjan tarkoituksena on auttaa työantajia tunnistamaan kokokehotärinään liittyvät vaarat, arvioimaan altistusta ja riskejä ja määrittämään toimenpiteitä, joilla voidaan turvata kokokehotärinästä aiheutuville riskeille altistuvien työntekijöiden terveys ja turvallisuus.
The guide should be read in conjunction with the Vibration Directive or national legislation that implements the requirements of that Directive.
Käsikirjan lisäksi on tutustuttava myös tärinädirektiiviin tai kansalliseen lainsäädäntöön, jolla kyseisen direktiivin vaatimukset pannaan täytäntöön.
T II A R P
OSA 2
Whole body vibration is caused by vibration transmitted through the seat or the feet by workplace machines and vehicles (see Annex B).
Kokokehotärinää aiheuttaa istuimen tai jalkojen kautta välittyvä työpaikan koneiden tai ajoneuvojen tärinä (ks. liite B).
Exposure to high levels of wholebody vibration can present risks to health and safety and are reported to cause or aggravate back injuries (see Annex C).
Voimakkaalle kokokehotärinälle altistuminen voi aiheuttaa terveys- ja turvallisuusriskejä ja se on havaittu aiheuttavan tai pahentavan selkävaivoja (ks. liite C).
The risks are greatest when the vibration magnitudes are high, the exposure durations long, frequent, and regular, and the vibration includes severe shocks or jolts.
Riskit ovat suurimpia silloin, kun tärinä on määrältään suurta, kun altistus on pitkäkestoista, toistuvaa ja säännöllistä ja kun tärinään liittyy voimakkaita iskuja tai tärähdyksiä.
The Vibration Directive sets an exposure action value, above which it requires employers to control the wholebody vibration risks of their workforce and an exposure limit value above which workers must not be exposed2:
Tärinädirektiivissä vahvistetaan altistuksen toiminta-arvo, jonka yläpuolella työnantajien on ryhdyttävä rajoittamaan työntekijöilleen kokokehotärinästä aiheutuvia riskejä, ja altistuksen raja-arvo, jonka yläpuolisille arvoille työntekijät eivät saa altistua2:
฀•฀฀a daily exposure action value of 0.5 m/s²
• päivittäisen altistuksen toiminta-arvo 0,5 m/s²
Work that involves exposure to wholebody vibration occurs commonly in off-road work, such as farming, construction and quarrying, but it can occur elsewhere, for example on the road in lorries and trucks, at sea in small fast boats and in the air in some helicopters.
Kokokehotärinälle altistutaan usein maastotöissä, kuten maataloudessa, rakennuksilla ja louhinta-alalla, mutta sitä voi esiintyä muuallakin, esimerkiksi kuorma- ja rekka-autoissa, pienissä nopeissa veneissä tai joissakin helikoptereissa.
Wholebody vibration is not restricted to seated workers such as drivers, but may also be experienced during standing operations such as standing on a concrete crushing machine.
Kokokehotärinä ei koske ainoastaan istumatyöntekijöitä, kuten kuljettajia, vaan sille voidaan altistua myös seisomatyössä, esimerkiksi betoninmurskauskoneen päällä seisottaessa.
฀•฀฀a daily exposure limit value of 1.15 m/s²
• päivittäisen altistuksen raja-arvo 1,15 m/s²
1.75 vibration dose value of 21 m/s
(tai jäsenvaltion halutessa tärinäannoksen arvo 21 m/s
The Vibration Directive places requirements on employers to ensure that risks from wholebody vibration are eliminated or reduced to a minimum.
Tärinädirektiivissä työnantajia vaaditaan varmistamaan, että kokokehotärinästä aiheutuvat riskit on poistettu tai saatettu mahdollisimman vähäisiksi.
These responsibilities are summarised in Annex A.
Nämä velvollisuudet luetellaan liitteessä A
Back injury can be caused by ergonomic factors such as manual handling of the load and restricted or awkward postures.
Selkävamma voi johtua ergonomisista tekijöistä, kuten kuorman käsittelystä käsin, tai rajoitetuista tai hankalista asennoista.
These are factors that may be at least as important as the exposure to wholebody vibration.
Nämä tekijät voivat olla vähintäänkin yhtä merkittäviä kuin kokokehotärinälle altistuminen.
Back injury can, of course, be caused by activities in or out of work unrelated to use of vehicles.
Selkävaiva voi luonnollisesti johtua työn aikana tehdyistä tai työn ulkopuolisista toiminnoista, jotka eivät liity mitenkään ajoneuvoon.
In order to tackle successfully the problem of back injury in drivers and operators of mobile machinery it is important to identify and deal with all possible contributing factors together.
Kuljettajien ja liikkuvien koneiden käyttäjien selkävaivaongelman lievittämiseksi on tärkeää määrittää kaikki mahdolliset yhteistekijät ja puuttua niihin yhteisesti.
The Vibration Directive is a daughter Directive of the Framework Directive (Directive 89/391/EEC - see “Further reading” box) as such many of the requirements of the Vibration Directive are derived from, and make specific reference to, the Framework Directive.
työntekijöille, ja ehdotetaan tehokkaita ratkaisuja muihin tärinädirektiivissä esiin otettuihin tilanteisiin. Käsikirjan jäsentely esitetään vuokaavion muodossa kuvassa 1.
The guide is intended to cover the methodology used for determining and evaluating risks; dealing with the choice and correct use of work equipment, the optimisation of methods and the implementation of protection measures (technical and/or organisational measures) on the basis of a prior risk analysis.
panemiseksi työvälineiden valintaa ja oikeaa käyttöä, työmenetelmien optimointia ja suojelutoimenpiteiden (tekniset ja/tai organisatoriset) toteuttamista ensin tehdyn riskianalyysin perusteella.
This guide also gives details of the type of training and information to be provided to the workers concerned and proposes effective solutions for the other matters raised in the Vibration Directive.
Tässä oppaassa kuvataan myös, minkälaista koulutusta ja valistusta on jaettava asianomaisille täytäntöön työssä) tärinälle
Directive 2002/44/EC of the European parliament and of the Council of 25 June 2002 on the minimum health and safety requirements regarding the exposure of workers to the risks arising from physical agents (vibration) (sixteenth individual Directive within the meaning of Article 16(1) of Directive 89/391/EEC).
Euroopanparlamentinjaneuvostondirektiivi2002/44/EY,annettu25päivänäkesäkuuta2003,terveyttä ja turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista työntekijöiden suojelemiseksi altistumiselta fysikaalisista tekijöistä (tärinä) aiheutuville riskeille (kuudestoista direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi).)
(Published in the Official Journal of the European Communities L 177 of 6 July 2002, page 13)
(Julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä EYVL L 177, 6.7.2002, s. 13.) toimintatavat
Directive 89/391/EEC of the European parliament and of the Council of 12 June 1989 on the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health of workers at work.
Neuvoston direktiivi 89/391/ETY, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1989, toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä.
FIGURE 1 WHOLE-BODY VIBRATION FLOW DIAGRAM
KUVA 1 - KOKOKEHOTÄRINÄÄ KOSKEVA VUOKAAVIO
Vibration at work
Kokokehotärinä työssä
Exposure Duration ib ra tion – V
Altistuksen kesto
Vibration magnitude
Tärinän voimakkuus
Manufacturer’s data Other sources Measurement
Valmistajan antamat tiedot Muut lähteet Mittaaminen
Daily Vibration Exposure - A(8)
Päivittäinen tärinäaltistus - A(8) Tärinäannoksen arvo - VDV
Substitution of other work methods Equipment Selection Purchasing policy Task and process design Collective measures Training and information to workers Work schedules Maintenance Suspension seating
Työmenetelmien vaihtaminen Välineiden valinta Hankintapolitiikka Tehtävien ja prosessien suunnittelu Yleiset toimenpiteet Työntekijöille annettava koulutus ja tiedot Työn aikataulutus Huolto Jousitetut istuimet
Monitoring and Reassessment
Tarkkailu ja uudelleenarviointi
Are the controls working?
Tehoavatko toimenpiteet?
Repeating the risk assessment
Riskien arvioinnin uusiminen
What recording is required?
Mitä tietoja kerätään?
What to do if injury is identified?
Mitä tehdä, jos vamma todetaan?
In this chapter we show how you can decide whether you may have a problem with wholebody vibration exposures in your workplace without the need for measurement or any detailed knowledge of exposure assessment.
Tässä luvussa kuvataan, miten voi saada selville mittaamatta tai tuntematta tarkemmin altistuksen arviointitapoja, onko kokokehotärinälle altistuminen työpaikalla ongelmallista.
2.1 THE BASICS OF RISK ASSESSMENT
2.1 RISKIN ARVIOINNIN PERUSTEET
Guide to good practice on
Riskin arvioinnissa:
฀•฀฀manual lifting and carrying of heavy or awkward loads;
•toistuvakiipeäminenkorkeallasijaitsevaantaihankalapääsyiseen ohjaamoon tai toistuva hyppääminen alas.
฀•฀฀identify where there may be a health or safety risk for which wholebody vibration is either the cause or a contributory factor;
•määritetään,onkoolemassaterveys-taiturvallisuusriski,jonka aiheuttaa tai jota pahentaa kokokehotärinä,
฀•฀฀estimate workers’ exposures and compare them with the exposure action value and exposure limit value;
•arvioidaantyöntekijöidenaltistustasotjaverrataanniitä altistuksen toiminta-arvoon ja altistuksen rajaarvoon,
All these factors can separately cause back pain.
Kaikki nämä tekijät voivat yksin aiheuttaa selkäkipua.
However, the risk will be increased where a person is exposed to one or more of these factors while being exposed to wholebody vibration.
Riski on kuitenkin suurempi, jos henkilö altistuu yhdelle tai useammalle näistä tekijöistä kokokehotärinän lisäksi.
฀•฀฀identify the available risk controls;
• määritetään käytettävissä pienentämistavat,
฀•฀฀being exposed to wholebody vibration for long periods without being able to change position;
•altistuminenkokokehotärinällepitkiäaikojavoimattamuuttaa asentoa,
฀•฀฀identify the steps you plan to take to control and monitor wholebody vibration risks; and
•määritetään,mihintoimiinvoidaanryhtyäkokokehotärinän aiheuttamien riskien pienentämiseksi ja tarkkailemiseksi,
฀•฀฀record the assessment, the steps that have been taken and their effectiveness.
•kirjataanylösarvioinnintulokset,toteutetuttoimetjaniiden tulokset.
฀•฀฀being exposed to wholebody vibration while sitting in a stretched or twisted posture (e.g. looking over your shoulder to monitor the operation of attached equipment);
•altistuminenkokokehotärinällejasenjälkeenpainavienkuormien nosteleminen ja kantaminen käsin.
Along with wholebody vibration, other ergonomic factors may contribute to back pain, these include:
Selkäkipuun voivat vaikuttaa kokokehotärinän lisäksi myös muut ergonomiset tekijät, joita ovat:
฀•฀฀poor posture while driving/operating plant;
Ympäristötekijät, kuten lämpötila, voivat myös lisätä selkäkivun tai selkävamman riskiä.
฀•฀฀being exposed to wholebody vibration and then doing work involving manually lifting and carrying heavy loads.
•huonoasentoajoneuvoaajaessa/konettakäytettäessä, pitkään samassa
฀•฀฀sitting for long periods without being able to change position;
• istuminen asennossa,
Environmental factors, such as temperature may further increase the risk of back pain or injury.
Kaikki nämä tekijät on otettava huomioon selkävammariskin vähentämissuunnitelmissa.
฀•฀฀poorly placed control operations, which require the driver/operator to stretch or twist;
•hankalaanpaikkaansijoitetutohjaustoiminnot, joiden vuoksi kuljettajan/koneenkäyttäjän on kurkotettava tai käännyttävä,
All these causes must be considered together in your plans to minimise risk of back injury.
•huononäkyvyys,jokaedellyttääkurkottelua tai kääntymistä riittävän näkyvyyden varmistamiseksi,
Regulations and guidance on manual handling of materials should be considered where this is a factor in your workers’ work.
•painavientaihankalienkuormiennostaminen ja kantaminen käsin,
฀•฀฀poor visibility of the operation, which requires twisting and stretching to get an adequate view;
Taulukossa 1 on joitakin kysymyksiä, jotka auttavat päättämään, tarvitaanko jatkotoimia.
A starting point in your risk assessment is to consider the work being carried out, the processes involved and the machinery and equipment used. Some questions to help you decide whether further action is required are shown in Table 1.
liittyy kokokehotärinää ja ergonomisia riskejä, on kuvattu kuvassa 2. kokehotärinälle altistuminen voi kuitenkin johtua myös muista toiminnoista kuin ajamisesta, esimerkiksi työntekijän seisomisesta tärisevällä alustalla.
All types of vehicle, when in motion, are likely to cause the driver to experience wholebody vibration.
Kaikenlaiset ajoneuvot aiheuttavat kuljettajalle todennäköisesti liikkeessä ollessaan kokokehotärinää.
The risks to health increase where people are regularly exposed to high levels of wholebody vibration over a long period.
Terveysriski on suurempi, jos henkilö altistuu voimakkaalle kokokehotärinälle säännöllisesti pidemmän jakson aikana.
Some vehicles that have been associated with wholebody vibration and ergonomic risks are shown in Figure 2.
Eräitä ajoneuvoja, joihin
Manual Handling Directive:
Direktiivi taakkojen käsittelemisestä käsin:
Council Directive 90/269/EEC of 29 May 1990 on the minimum health and safety requirements for the manual handling of loads where there is a risk particularly of back injury to workers (fourth individual Directive within the meaning of Article 16(1) of Directive 89/391/EEC)
Neuvoston direktiivi 90/269/ETY, annettu 29 päivänä toukokuuta 1990, terveyttä ja turvallisuutta varten asetettavista vähimmäisvaatimuksista sellaisessa käsin tapahtuvassa taakkojen käsittelyssä, johon liittyy erityisesti työntekijän selän vahingoittumisen vaara (neljäs direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi)
TABLE 1 QUESTIONS TO HELP DECIDE WHETHER FURTHER ACTION MAY BE NEEDED
TAULUKKO 1 - KYSYMYKSIÄ, JOTKA AUTTAVAT MÄÄRITTÄMÄÄN MAHDOLLISTEN JATKOTOIMIEN TARPEEN
Do you drive off-road?
Ajatko maastossa?
High levels of wholebody vibration are most likely for people who drive vehicles over rough surfaces as part of their job, for example off-road vehicles such as tractors, quad bikes, and dumper trucks.
Voimakkaalle kokokehotärinälle altistuvat todennäköisimmin henkilöt, jotka ajavat työssään kovilla pinnoilla ajoneuvoilla, esimerkiksi traktorien, mönkijöiden tai kippiautojen kaltaisilla maastoajoneuvoilla.
Do you drive or operate vibrating machinery for a long time every day?
Ajatko tai käytätkö tärisevää konetta pitkiä aikoja joka päivä?
The factors that govern a person’s daily vibration exposure are the magnitude (level) of vibration and the length of time the person is exposed to it.
Henkilön päivittäiseen altistukseen vaikuttavia tekijöitä ovat tärinän voimakkuus (taso) ja altistuksen kesto.
The longer the duration of exposure, the greater will be the risk from vibration exposure.
Mitä pidempään altistus kestää, sitä suurempi on tärinäaltistuksesta aiheutuva riski.
Do you drive vehicles that are not designed for the roadway conditions?
Ajatko ajoneuvoilla, joita ei ole tarkoitettu tieolosuhteisiin?
Some industrial vehicles, such as forklift trucks, do not have wheel suspension and are fitted with solid tyres, to provide them with the necessary stability to work safely.
Eräissä teollisuusajoneuvoissa, kuten haarukkatrukeissa, ei ole pyörien jousitusta ja niissä on kovat renkaat, jotta ne olisivat riittävän vakaita turvalliseen työskentelyyn.
Provided they are driven on smooth surfaces wholebody vibration levels should not be high.
Jos niillä ajetaan pehmeillä pinnoilla, kokokehotärinä ei ole kovin voimakasta.
However, if they are driven on unsuitable surfaces (e.g. a forklift truck designed for warehouse use being operated in a external loading yard), they can generate high levels of wholebody vibration.
Jos niillä sen sijaan ajetaan epäsopivilla pinnoilla (esim. varastoon tarkoitettua haarukkatrukkia käytetään ulkona lastauspihalla), ne saattavat aiheuttaa voimakasta kokokehotärinää.
Do you drive over poorly maintained road surfaces?
Ajatko huonokuntoisilla tiepinnoilla?
Most road vehicles will generate fairly low levels of wholebody vibration provided the road surface is well maintained.
Useimmat maantieajoneuvot aiheuttavat suhteellisen vähän kokokehotärinää, jos tienpinta on hyvin hoidettu.
Cars, vans and modern designs of suspended-cab lorries are generally unlikely to present a risk from wholebody vibration when used on well-maintained roads.
Henkilöautot, pakettiautot ja modernit jousitetut ohjaamokuorma-autot eivät yleensä aiheuta kokokehotärinäriskiä, kun niitä käytetään hyväkuntoisilla teillä.
However, vehicles with less effective suspension such as rigid body lorries may cause high levels of wholebody vibration, particularly when they are driven over poor surfaces, or when they are unladen.
Jos jousitus sen sijaan ei ole yhtä hyvä, kuten kuorma-autoissa, joiden kori on jäykkä, kokokehotärinä saattaa olla voimakasta erityisesti silloin, kun niillä ajetaan huonokuntoisilla pinnoilla tai kun ne ovat kuormaamattomia.
Are you exposed to shock (or jolts)?
Altistutko iskuille (tai tärähdyksille)?
Poor cab layout or poor visibility can result in stretching and twisting, or may confine the driver to a fixed position for long periods.
Huonosti suunniteltu ohjaamo tai huono näkyvyys voivat aiheuttaa kurkottelun tai kääntyilemisen tarpeen tai voivat pakottaa kuljettajan pysymään samassa asennossa pitkiä aikoja.
These poor ergonomic environments, either alone or combined with wholebody vibration exposures, can result in back and other musculoskeletal injuries.
Tällaiset huonot ergonomiset olosuhteet voivat joko yksin tai kokokehotärinälle altistumisen lisäksi aiheuttaa selkävaivoja ja muita lihas- ja tukielinvammoja.
Do the manufacturers of the machinery warn of risk from wholebody vibration?
Varoittaako koneen valmistaja kokokehotärinästä?
If you are using a machine that may put the users at risk of vibration injury, the manufacturer should warn you about it in the handbook.
Jos käytät konetta, jonka käyttäjä saattaa altistua tärinävammariskille, tästä pitäisi olla valmistajan varoitus ohjekirjassa.
Do workers report back disorders?
Valittavatko työntekijät selkävaivoista?
Evidence of back injury means that ergonomic risks and vibration exposures need to be managed.
LTodetut selkävaivatapaukset merkitsevät sitä, että ergonomisiin riskeihin ja tärinäaltistukseen on puututtava..
FIGURE 2 EXAMPLES OF VIBRATION MAGNITUDES FOR COMMON TOOLS
KUVA 2 - ESIMERKKEJÄ YLEISTEN TYÖVÄLINEIDEN TÄRINÄN VOIMAKKUUDESTA EU:N markkinoilla olevien yleisten työvälineiden tärinäarvoja.
Ranges of vibration values for common equipment on the EU market.
Tiedot ovat viitteellisiä.
Acceleration(ms)For more details see ANNEX B.
Kiihtyvyys (m/s²) liitteessä B.
Backhoe loade ib ra tio ns at W V
Kauhakuormaaja
Compactor - single drum
Tiejyrä - yksirumpuinen
Compactor- tandem
Tiejyrä -kaksirumpuinen
Dumper- Articulated
Kippiauto - nivelletty
Excavator- Wheeled
Kaivuri - pyörillä varustettu
Finisher/ Asphalt paver
Metsäkone -Harventaja
Forklift truck- Counterbalance
Haarukkatrukki -Vastapaino
Forklift truck- Order pickers
Haarukkatrukki -Poimuri
Forklift truck- Reach
Haarukkatrukki - Työntömasto
Pallet-truck- ride-on
Nostotrukki - päältä ohjattava
Pallet-truck- ride-on vertical
Nostotrukki - pystyssä ohjattava
Wheel loader e e
Pyöräkuormaaja
2.2 DETERMINING EXPOSURE DURATION
ALTISTUKSEN KESTON MÄÄRITTELY
Usually, the vibration that occurs when the vehicle is travelling will dominate vibration exposures.
Hallitsevin tärinäaltistus on yleensä tärinä, joka aiheutuu ajoneuvon ollessa liikkeessä.
However, some exposures are dominated by operations being performed while the vehicle is static, such as excavators and tree harvesters.
Joskus hallitsevin tärinä voi kuitenkin aiheutua toiminnosta, jota suoritetaan ajoneuvon ollessa paikallaan, kun kyseessä on esim. kaivinkone tai metsänharvennuskone.