natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 1995 the proportion of gainfully employed people or those threatened by unemployment was down to less than 7 %.
Työssä olevia tai työttömyysuhan alaisia koulutuksen aloittaneista oli enää vajaa 7 % vuonna 1995 (kuvio 34).
Employment status of people prior to starting employment training
Työvoimapoliittisen aikuiskoulutuksen aloittaneiden työl­lisyystilanne ennen koulutusta vuosina 1991,1993 ja 1995
■ Unemployed
I Työttömiä
■ Laid off
Lomautettuja
■ Threatened by redundancy
■ Työttömyysuhan alaisia
■ Outside active labour force
Työvoiman ulkopuolella
NEW ENTRANTS TOTAL 52 000 iiiiiiiiiiiiiiiiii 1991
ALOITTANEITA YHTEENSÄ 52 000
Laid off
Lomautettuja
Threatened by redundancy
■ Työttömyysuhan alaisia
Outside active labour force
Työvoiman ulkopuolella
NEW ENTRANTS TOTAL 62 000
ALOITTANEITA YHTEENSÄ 62 000
Unemployed
Työttömiä
Ü Outside active labour force
■ Työvoiman ulkopuolella
NEW ENTRANTS TOTAL 91 000
ALOITTANEITA YHTEENSÄ 91 000
SOURCE MINISTRY OF LABOUR
LÄHDE TYÖMINISTERIÖ
Chapter 111
Luku
3.3.3.30 The administration of employment training is one of the responsibilities of the Ministry of Labour, which purchases the necessary training services on the basis of offers from educational institutions, universities and private organizations.
3.3.3.30 Hallinnollisesti työvoimakoulutus kuuluu työministeriölle. Se hankkii asianmukaisen koulutuksen tarjousten perusteella koulutuksen järjestäjiltä eli oppilaitoksilta, korkeakouluilta ja yksityisiltä koulutusyrityksiltä.
Other public career and employment services supervised by the Ministry of Labour include employment exchange, career guidance and vocational rehabilitation.
Sen hallinnonalalle kuuluvia julkisia työvoimapalveluja ovat työvoimapoliittisen aikuiskoulutuksen ohella työnvälitys, ammatinvalinnanohjaus, koulutus- ja ammattitietopalvelu sekä ammatillinen kun toutus.
3.3.3.31 With the continuing recession and high unemployment, the target volumes for employment training have been raised over the past few years.
3.3.3.31 Taloudellisen laman ja työllisyystilanteen heikentymisen vuoksi työvoimakoulutuksen määrällistä tavoitetasoa on nostettu vuosittain.
During 1991-1995 the volume of employment training has more than doubled, but even so the demand has not been fully met.
Tästä huolimatta työvoima koulutuksella ei ole voitu tyydyttää kaikkea koulutuksen kysyntää.
The number of applicants has remained high, making it increasingly difficult for people to gain admission.
Koulutukseen hakeneiden määrä on jatkuvasti pysynyt korkeana ja koulutukseen pääsy on vaikeutunut.
In 1995, the number of new entrants was 93,000, and 73,000 completed training.
Vuonna 1995 hakeneista 42 % ei päässyt koulutukseen.
The 1996 budget set the target at an average of 45,000 people in employment training.
Valtion vuoden 1996 talousarviossa tavoitteena on keskimäärin 45 000 koulutuksessa olevaa.
Employment training, 1990-1995
Koulutuksessa olevia keskimäärin
In 1995 over half of all employment training was purchased from vocational adult education centres; other educational institutions accounted for 28 % and universities for 6 %.
Vuonna 1995 työvoimakoulutuksesta hankittiin yli puolet ammatillisilta aikuiskoulutuskeskuksilta. Muiden oppilaitosten osuus oli 28 % ja korkeakoulujen osuus 6 %.
Companies and other private organizations that do not come under the supervision of the education authorities accounted for the remaining 10% of employment training.
Muiden kouluttajien - yritykset ja muut yksityiset kouluttajat, jotka eivät ole opetus hallinnon alaisia - osuus oli 10 %.
The most popular target occupations among people completing employment training in 1995 were administrative and clerical (25 %) and occupations in industry (19 %).
Työvoimakoulutuksen suorittaneiden suosituimmat tavoiteammattiryhmät olivat vuonna 1995 hallinto- ja toimistotyö (25 %) sekä teollinen työ ( 19 %).
25 % have no target occupation and their training comprises preparation for working life, language instruction and, for refugees or foreigners arriving in Finland, inductive training.
Ryhmään luokittelematon työ (25 %) sisältyy työelämään ja koulutukseen ohjaava koulutus, kielikoulutus sekä pakolaisten tai ulkomaalaisten maahanmuutto- ja valmentava koulutus.
3.3.3.34 Around 40 % of those completing employment training in 1995 had no prior vocational training.
3.3.3.34 Työvoimakoulutuksen vuonna 1995 suorittaneista noin 40 %:lla ei ollut aiempaa ammatillista koulutusta.
The proportion of those with a higher vocational training has increased with the growth of unemployment among white-collar groups and the better availability of training for these groups.
Kolmannen asteen ammatillisen koulutuksen saaneiden osuus työvoimakoulutuksen suorittaneista on kasvanut toimihenkilötyöttömyyden ja toimihenkilöille suunnatun työvoimakoulutuksen lisääntyessä.
3.3.3.35 Women accounted for 46 % of those completing employment training.
3.3.3.35 Naisten osuus koulutuksen suorittaneista oli 46 %.
Basic vocational training or re-training accounted for 12 % of employment training, further and supplementary training for 53 %; the remaining 35 % consists of preparation for working life and other training.
Työvoimakoulutuksesta 12 % on luonteeltaan perus- tai uudelleenkoulutusta, 53 % jatko- ja täydennyskoulutusta ja loput (35 %) työelämään ohjaavaa ja muuta koulutusta.
Twothirds or 65 % of those starting employment training in 1995 were aged over 30.
3.3.3.36 Työvoimakoulutuksen vuonna 1995 aloittaneista oli 65 % yli 30-vuotiaita.
One-third were over 40, which means that this is a significant target group for employment training.
Keskiiässä olevia ja sitä vanhempia yli 40-vuotiaita on noin kolmannes, joten he ovat työvoimapoliittisen aikuiskoulutuksen merkittävä kohderyhmä.
This age group also has a lower level of basic training than younger age groups.
Heillä on myös heikompi peruskoulutus kuin nuoremmilla ikäryhmillä.
The most problematic group with regard to employment training are the oldest age groups with a low level of education who have been unemployed for more than one year.
Työvoimakoulutuksenkin kannalta ongelmallisin ryhmä ovat iäkkäät, heikosti koulutetut ja yli vuoden työttöminä olleet henkilöt.
On the other hand, in contrast to the situation in most other EU countries, mass unemployment is a comparatively recent phenomenon in Finland, and the long-term unemployed have been in gainful employment for long stretches of time before losing their jobs.
Toisaalta - useimmista muista EU-maista poiketen - massatyöttömyys on Suomessa verrattain nuori ilmiö, ja tämän vuoksi Suomen pitkäaikaistyöttömät ovat olleet ennen työttömyyttään vuosikausia työssä.
The long-term unemployed have not been very actively involved in employment training, but almost twothirds have been in government-subsidized jobs.
Pitkäaikaistyöttömät ovat osallistuneet varsin vähän työvoimakoulutukseen, mutta lähes kaksi kolmasosaa heistä on osallistunut valtion rahoittamiin tukitöihin.
The Ministry of Labour has recently published its programme for combatting long-term unemployment as part of the government's employment programme for 1996-1999.
Vähintään vuoden työttöminä olleille pitkäaikaistyöttömille työministeriössä on vuonna 1995 valmistunut ohjelma pitkäaikaistyöttömyyden alentamiseksi.
In late 1995 the government appointed a committee to study ways of increasing the participation of the older population in working life.
Vuoden 1995 lopulla valtioneuvosto on asettanut komitean selvittämään ikääntyvien työpanoksen täysipainoista hyödyntämistä työelämässä.
3.3.3.37 Employment training is planned jointly by labour districts, provincial authorities, the Ministry of Trade and Industry's business service, regional councils and various interest groups in industry and business.
3.3.3.37 Työvoimakoulutuksen koulutussuunnittelua tehdään yhteistyössä työvoimapiirien, lääninviranomaisten, kauppa- ja teollisuusministeriön yrityspalvelun, maakuntahallinnon ja erilaisten elinkeinoelämän yhteistyötahojen kanssa.
The planning system is locally and regionally organized, which means it can respond flexibly and cost-effectively to changing needs on the labour market.
Alue-ja paikallistasolle viety suunnittelujärjestelmä mahdollistaa nopeasti reagoivan ja joustavan järjestelmän, joka palvelee työmarkkinoiden tarpeita taloudellisesti ja tehokkaasti.
3.3.3.38 A legislative reform in 1991 made it possible for the labour authorities to make joint purchases of employment training services together with employers.
3.3.3.38 Uuden työvoimapoliittisen aikuiskoulutuskin aikana työvoimakoulutusta on työhallinnon ollut mahdollista hankkia työnantajilta ns. yhteishankintana vuodesta 1991 lukien.
Training is here tailored according to each company's specific needs, and the employer meets part of the training costs according to an agreed plan.
Tällöin koulutussuunnittelu tapahtuu yrityskohtaisesti ja työnantaja osallistuu koulutuskustannuksiin erikseen sovittavalla osuudella.
Joint purchases are most typically used in the training of new recruits; they may also be used as an alternative to staff layoffs and in situations where training needs arise as a result of structural changes or technological development.
Yhteishankintakoulutus on yleisintä uuden työvoiman rekrytointikoulutuksena, lomautusten vaihtoehtona sekä tilanteissa, joissa yrityksissä esiintyy koulutustarpeita rakennemuutoksen tai teknologian kehityksen seurauksena.
The training may be implemented either in educational institutions, or it may be organized by the employer.
Koulutus voidaan toteuttaa joko oppilaitoksissa taikka työnantaja voi toimia koulutuksen järjestäjänä.
In recent years the share of jointly purchased educational services in employment training has averaged around 6 %.
Yhteishankintojen osuus kaikesta työvoimakoulutuksesta on ollut keskimäärin kuusi prosenttia viime vuosina.
EMPLOYMENT AND GUIDANCE SERVICES
MUUT TYÖVOIMAPALVELUT
3.3.3.39 Legislation governing public career and employment services dates from 1994.
3.3.3.39 Julkiset työvoimapalvelut perustuvat Suomessa työvoimapalvelulakiin vuodelta 1994.
Aimed at promoting professional growth and development, improving employment opportunities and guaranteeing access to a skilled workforce, these services are essentially about creating a healthier labour market.
Työmarkkinoiden toimivuuden parantamiseksi valtio järjestää ja kehittää Suomessa työvoimapalveluja turvatakseen yksilön ammatillista kehitystä ja työhön si joittumista sekä työnantajan työvoiman saantia.
Another important objective is to make sure that the quantitative and qualitative supply of labour corresponds to the immediate and long-term needs of the labour market.
Samalla pyritään vaikuttamaan siihen, että työvoiman määrällinen ja laadullinen tarjonta vastaa työmarkkinoiden välittömiin ja pidemmän aikavälin tarpeisiin.
3.3.3.40 The employment service is primarily organized through employment offices, which during 1993 had a total of around one million clients.
3.3.3.40 Työnvälitystä harjoitetaan ennen muuta julkisten työvoimatoimistojen kautta. Vuoden 1993 aikana työvoimatoimistoissa kävi noin miljoona asiakasta.
This figure includes people who were employed but looking for a new job.
Heidän joukossaan oli myös sellaisia työllisiä, jotka olivat vaihtamassa työpaikkaa.
The number of employer-customers was around 70,000.
Työnantaja-asiakkaina oli noin 70 000 työnantajaa.
3.3.3.41 In addition to public employment offices there are also a number of private operators, out-placement companies as well as personnel management consultants.
3.3.3.41 Julkisten työvoimatoimistojen lisäksi Suomessa toimii lukuisa joukko yksityisiä työ voiman vuokrausyrityksiä, out-placement -yrityksiä ja henkilöstöasioiden konsultteja.
Private activities in this sector was made possible by the legislative reform in 1994.
Vuoden 1994 alusta voimaan tullut uusi työvoimapalvelulaki vapautti kilpailulle myös työnvälityksen ja työvoimapalvelut.
3.3.3.42 Employment offices also provide career guidance, trying to help people with their career choices, professional development and with finding a job.
3.3.3.42 Työvoimatoimistoissa annetaan myös ammatinvalinnanohjausta. Sen tarkoituksena on auttaa yksityistä henkilöä ratkaisemaan ammatinvalintaan ja ammatilliseen kehitykseen sekä työn saamiseen liittyviä kysymyksiä.
Careers counsellors take into account the client's personal talents and abilities as well as the options available in the job and training markets.
Ohjauksessa otetaan huomioon ohjattavan henkilökohtaiset edellytykset sekä työalojen ja koulutuksen tarjoamat mahdollisuudet.
The career guidance provided by the labour authorities is coordinated with the work of study counsellors at comprehensive schools (see para 3.2.11).
Peruskouluissa ammatinvalinnan opetusta ja perusohjausta antavat opintoohjaajat. Työhallinnon ammatinvalinnanohjaus tekee heidän kanssaan yhteistyötä.
Study counsellors will usually resolve most problems by the time students leave school, but even so there is an obvious need for the service provided at employment offices.
Oppilaitosten oppilaanohjaus, josta on kerrottu aiempana, pystyy auttamaan suurinta osaa opiskelijoista heidän ammatinvalintaongelmissaan.
The most important method of career guidance is personal counselling.
Ammatinvalinnanohjauksen keskeisin menetelmä on henkilökohtainen ohjaus.
Depending on the client's situation he or she will be consulted one or more times.
Ohjattavan tilanteesta riippuen ohjauskertoja on yksi tai useampia.
Psychological tests are used where necessary.
Tarvittaessa käytetään apuna psykologisia testejä.
Other tests and medical examinations may also be required.
Ohjaukseen voidaan liittää myös muita tutkimuksia ja kokeiluja, joilla selvitetään muun muassa ohjattavan terveyttä ja työssä selviytymistä.
3.3.3.44 Psychologists specializing in career guidance are also at hand to provide personal counselling.
Työvoimatoimistoissa ammatinvalintapsykologit antavat henkilökohtaista ohjausta.
Job applicants may be referred to the psychologist by their study counsellors, or they may make an appointment themselves.
Heidän vastaanotolleen hakeudutaan oma-aloitteisesti tai oppilaitoksissa toimivien opinto-ohjaajien ohjaamana.
Employment offices also provide an information service on the various options open to job applicants both in further education and in the job market.
Toinen työvoimatoimistojen keskeinen palvelumuoto on koulutus- ja ammattitietopalvelu.
Information sources include computerized data on training and occupations, various publications, brochures and videos.
Tietopalvelu perustuu laajaan tietoaineistoon, joka koostuu atk-pohjaisesta koulutusta ja ammatteja esittelevästä aineistosta, erilaisista julkaisuista, esitteistä ja kuvanauhoista.
Some of the material can be borrowed for home reading.
Osa aineistosta on asiakkaiden lainattavissa.
3.3.3.45 In recent years the emphasis in career guidance has shifted increasingly towards helping adults who are in active employment.
Ammatinvalinnanohjauksen toiminta on viime vuosina painottunut yhä enemmän työmarkkinoilla olevien aikuisten palveluun.
With an older clientele, career officers have had to pay greater attention than previously to health-related issues as well as questions related to changing jobs.
Asiakaskunnan keski-iän kasvu on merkinnyt ammatinvaihtoon ja terveydellisiin kysymyksiin liittyvien seikkojen korostumista ammatinvalinnanohjauksen tehtäväkuvassa.
One in two adult clients now contact career officers for health-related reasons; another large group of clients are those who are threatened by redundancy and who are planning to go into re-training.
Terveydelliset syyt ovat joka toisella aikuisasiakkaalla ohjaukseen tulon aihe. Toinen merkittävä syy on työn loppuminen ja uudelleenkoulutuksen suunnittelu.
The sources and forms of financial aid available to students vary according to the type of training.
3.3.4.1 Opiskelun taloudelliset tukijärjestelmät voidaan jakaa neljään ryhmään sen mukaan, kuka vastaa koulutuksen rahoituksesta ja toteutuksesta.
Financial support for adult trainees
Aikuiskoulutuksen rahoitusvastuut ja opiskelijoiden taloudelliset tukijärjestelmät
Source of finance
Rahoitus- ja toteutusvastuu
Form of support
Tukijärjestelmät
Self-motivated adult education and training
Omaehtoinen aikuiskoulutus
State, employer, municipality, student, Social Insurance Institution
Valtio, työnantajat, kunnat, opiskelija itse, Kansaneläkelaitos
National student financial aid, vocational training grant, special redundancy grant, apprenticeship grant
Valtion opintotuki, ammattikoulutusraha, erorahan aikuiskoulutslisä, oppisopimus koulutuksen tuki
Salary, per diem allowance
Palkka, päiväraha
Employment training
Työvoimapoliittinen aikuiskoulutus
State, employers.employees
Valtio, työnantajat, työntekijät
Employment training allowance, labour market support, special redundancy grant
Työvoimakoulutuksen koulutustuki, työmarkkinatuki, erorahan aikuiskoulutuslisä
Rehabilitation training
Kuntouttava koulutus
Social Insurance Institution, insurance companies
Kansaneläkelaitos, vakuutusyhtiöt
Rehabilitation grant, rehabilitation allowance, compensation granted by insurance companies or the Insurance Rehabilitation Agency
Kuntoutusraha, kuntoutustuki, vakuutusyhtiöiden tai vakuutusalan kuntouttamiskeskuksen koulutukseen myöntämä etuus
1) Support for self-motivated adult education and training
1) Omaehtoisen aikuiskoulutuksen tuki
3.3.4.2 The purpose of the various forms of financial aid for self-motivated education is to encourage people to educate themselves further.
3.3.4.2 Omaehtoisen koulutuksen tukijärjestelmien tarkoituksena on kannustaa ihmisiä hakeutumaan koulutukseen.
The most significant form of support is the national financial aid scheme for students, which consists of two types of aid, the regular student financial aid (see section 3.2.12 above) available to all students and the adult education aid available to adult students.
Tukijärjestelmistä merkittävin on valtion opintotuki, joka jakautuu kaikkien haettavissa olevaan nuorten tukeen sekä aikuisille tarkoitet­tuun aikuisopintotukeen.
Adult education aid is granted for a maximum period of two years.
Aikuisopintotukea saa enintään kahdeksi vuodeksi.
Applicants must be aged between 30 and 54 years, and it is further required that they have not studied on a full-time basis during the past five years.
Tukea voivat hakea 30 ­ 54­vuotiaat henkilöt, jotka eivät ole päätoimisesti opiskelleet vii­meksi kuluneen viiden vuoden aikana.
Regular student financial aid and adult education aid cannot be applied for simultaneously.
Nuorten tukea ja aikuisopintotukea ei myön­netä samanaikaisesti.
3.3.4.3 Adult education aid comprises a non-repayable study grant and housing benefit, plus a repayable study loan.
3.3.4.3 Aikuisopintotuki koostuu apurahaluonteisesta opintorahasta ja asumislisästä sekä opintolainasta, joka opiskelijoiden on maksettava takaisin.
The size of the study grant (which is currently FIM 15402800 per month) is dependent on the student's former earnings.
Opiskelijan tulotaso ennen opintoja vaikuttaa opintorahan suuruuteen (1540 ­ 2800 mk kuussa).
The housing benefit covers 67% of the student's rent, but no more than FIM 134-854 per month.
Asumislisä on 67% vuokrasta, kuitenkin vain 134 ­ 854 mk kuukaudessa.
Beyond this, the government may stand surety for a monthly maximum of FIM 1800 for study loans at going rates.
Markkinakorkoista lainaa opiskelija voi saada 1800 mk kuussa.
3.3.4.4 In addition to adult education aid, adult students can apply for a vocational education and training grant and a special redundancy grant.
3.3.4.4 Aikuisopintotuen lisäksi aikuisopiskelijat voivat saada ammattikoulutusrahaa ja ero­rahan aikuiskoulutuslisää.
These benefits are non-repayable.
Nämä etuudet ovat apurahaluonteisia.
To qualify for a vocational training grant, applicants must be in regular waged employment.
Ammattikou­lutusrahan saajilta edellytetään, että he ovat työsuhteessa.
The special redundancy grant is intended for adults who have been laid off for economic or production reasons.
Erorahan aikuiskoulutus­lisää taas myönnetään niille, jotka on taloudellisista tai tuotannollisista syistä irtisa­nottu.
The costs of both these benefits are met by the employer.
Molempien etuuksien kustannuksista vastaavat työnantajat.
3.3.4.5 Adults who are in gainful employment can apply for release for training.
3.3.4.5 Työelämässä toimivilla aikuisilla on mahdollisuus saada opintojaan varten opintova­paata.
Release for training refers to the time during which the employer has exempted an employee from his/her work to take part in training or to study.
Opintovapaalla tarkoitetaan aikaa, jona työnantaja on vapauttanut työn­tekijän palvelussuhteeseensa kuuluvien tehtävien suorittamisesta koulutusta tai opis­kelua varten.
Workers whose full-time employment with one and the same employer has continued for over 12 months have the right to release for a total of 24 months, over a period of five years.
Työntekijällä, jonka päätoiminen palvelussuhde samaan työnantajaan on kestänyt yhteensä vähintään vuoden, on oikeus saada opintovapaata saman työnantajan palveluksessa viiden vuoden aikana yhteensä enintään kaksi vuotta.
The employer has the right to defer once the starting date of educational leave of absence by no more than six months should release at that time cause serious detriment to business or production.
Työnantajalla on oikeus kerran siirtää opintovapaan alkamisajankohtaa enintään kuudella kuukaudella, mikäli opintovapaan myöntäminen haettuna aikana tuottaisi tuntuvaa haittaa työnantajan toiminnalle.
In small businesses the point of commencing educational leave of absence may be deferred more often.
Pienissä yrityksissä opintovapaan alkamis­ajankohtaa voidaan siirtää useammin.
2) Support for apprenticeship training
2) Oppisopimuskoulutuksen tuki
Apprentices are paid a salary or a per diem allowance for the time spent in on-the-job training.
3.3.4.6 Oppisopimuskoulutuksessa työnantaja maksaa opiskelijalle työnopetuksen aikana palkan.
The salary is at least the same as the pay of a trainee as specified in the collective labour agreement for the field concerned.
Palkka on vähintään kyseisen alan työehtosopimuksen mukainen harjoitte­lijan palkka.
During their theoretical studies trainees are entitled to the following supports for self-motivated training - per diem allowance, family allowance, remuneration for travel, meals and accommodation expenses.
Tietopuolisen opetuksen ajaksi opiskelijat voivat saada omaehtoisen koulutuksen tukea: päivärahaa, perheavustusta sekä matka­, ateria­ ja majoittumis­korvauksia.
3) Support for inservice training
3) Henkilöstökoulutuksen tuki
Employers cover the expenses of inservice training, i.e. the costs of the training itself, employees' salaries and per diem allowance.
Työnantajat vastaavat henkilöstökoulutuksen rahoituksesta.
They also remunerate employees for extra costs due to the training.
Työnantaja maksaa koulutuksen kustannukset, palkan ja päivärahan sekä korvaa työntekijälle koulutuksesta aiheutuvat ylimääräiset kustannukset.
4) Allowance for employment training
4) Työvoimapoliittisen aikuiskoulutuksen tuki
3.3.4.8 The allowance for employment training consists of a basic sum plus remuneration for accommodation and meals.
Työvoimapoliittisen aikuiskoulutuksen tuki koostuu koulutustuesta sekä tämän lisäksi maksettavasta majoituskorvauksesta ja ylläpitokorvauksesta.
Trainees may also apply for remuneration for travel and other expenses from the employment offices.
Työvoimatoimistot korvaavat opiskelijalle myös hakeutumiseen liittyviä matka- ym. kuluja.
Trainees not eligible for unemployment benefit receive labour market support.
Opiskelijoille, jotka eivät täytä työttömyysturvan saamisen edellytyksiä, maksetaan työmarkkinatukea.
5) Support for rehabilitation training
5) Kuntouttavan koulutuksen tuki
3.3.4.9 Rehabilitation training is designed for people whose ability to work and earn an income has been substantially impaired, due to illness or a handicap, but who can be helped through rehabilitation.
3.3.4.9 Kuntouttava koulutus on tarkoitettu ihmisille, joiden työkyky tai ansiomahdollisuudet ovat sairauden tai vamman takia olennaisesti heikentyneet mutta joiden työkykyä voidaan koulutuksen avulla parantaa.