natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Overall, more men than women go in for sports, and the younger you are, the more physically active you are likely to be.
Yleisesti ottaen liikuntaharrastus on miehillä yleisempää kuin naisilla, ja mitä nuorempi henkilö on kyseessä, sitä todennäköisemmin hän liikkuu aktiivisesti.
The graph shows the percentage of people interviewed in each EU country who say they get no physical exercise in a given week.
Taulukko osoittaa, kuinka suuri osuus kussakin EU-maassa haastatelluista ei tietyllä viikolla ollut harrastanut lainkaan liikuntaa.
A fair and caring society
Oikeudenmukainen ja huolehtiva yhteiskunta
The European social model takes different forms in different countries, but all EU countries aim to be fair and caring societies.
Eurooppalainen yhteiskuntamalli toimii eri maissa eri muodossa, mutta kaikkien EU-maiden yhteisenä tavoitteena on oikeudenmukainen ja jäsenistään huolehtiva yhteiskunta.
Tax revenue helps pay for social protection systems (such as pension, healthcare and unemployment benefits) which are designed to protect vulnerable members of society.
Verovaroin voidaan rahoittaa sosiaaliturvajärjestelmiä (esimerkiksi eläke-, terveydenhuolto- ja työttömyysturvaetuuksia), jotka on tarkoitettu yhteiskunnan vähäosaisten turvaksi.
The amount of money spent on each inhabitant varies from country to country.
Käytetty rahamäärä asukasta kohden vaihtelee maittain.
To take account of this trend, and to keep welfare costs under control, EU countries are redesigning their social protection systems.
EU-maat ovatkin uudistamassa sosiaaliturvajärjestelmiään, jotta tämä kehityssuuntaus voidaan ottaa huomioon ja sosiaalimenot pysyvät kurissa.
Spending on four types of social protection per inhabitant in PPS, EU-25 (2004)
Eräät sosiaalimenot asukasta kohden ostovoimastandardina ilmaistuna, EU-25 (2004)
0 Old age Sickness/healthcare Disability Unemployment
0 Ikääntyminen
Education, research and the information society
Koulutus, tutkimus ja tietoyhteiskunta
The EU’s ambition is to become the world’s most dynamic knowledge-based economy.
EU:n tavoitteena on tulla maailman dynaamisimmaksi tietoon perustuvaksi taloudeksi.
That means investing heavily in research (the source of new knowledge) and in education and training, which give people access to that new knowledge.
Tämä merkitsee suurta panostusta tutkimukseen, jonka kautta uusi tieto syntyy, sekä opetukseen ja koulutukseen, joiden kautta ihmiset saavat tätä uutta tietoa.
Particularly important is training the workforce in information technology skills, and providing easier and faster access to the Internet for schools, businesses and people at home.
Erityisen tärkeää on antaa työntekijöille koulutusta tietotekniikassa ja saada kouluihin, yrityksiin ja koteihin entistä helppokäyttöisemmät ja nopeammat verkkoyhteydet.
A thriving economy needs people to stay in work longer and to learn new skills throughout their working lives.
Menestyvä talous edellyttää, että ihmiset pysyvät töissä pidempään ja oppivat uusia taitoja koko työuransa ajan.
In the EU, the number of adults taking part in learning activities has been rising — reaching 9.6% of people aged between 25 and 64 in 2006.
Aikuisten osallistuminen koulutukseen on lisääntynyt EU:ssa, ja 25–64-vuo- tiaiden osuus oli jo 9,6 prosenttia vuonna 2006 .
As it competes for economic success in the global marketplace, the European Union is up against ‘traditional’ rivals such as Japan and the United States and newer ones like China and India.
EU kilpailee globaaleilla markkinoilla menestyksestä perinteisten kilpakumppaneiden, kuten Japanin ja Yhdysvaltain, sekä uudempien tulokkaiden, kuten Kiinan ja Intian, kanssa.
Education: investing in people
Koulutus: investointi ihmisiin
Education is the key to success — for individuals and for the EU as a whole.
Koulutus on avain menestykseen niin yksilön kuin koko EU:nkin kannalta.
How much of its wealth does each EU country spend on educating its people?
Miten paljon kukin EU-maa käyttää varoja kansalaistensa kouluttamiseen?
Total public spending on education as a percentage of GDP (2003)
Julkisten koulutusmenojen kokonaismäärän osuus BKT:stä vuonna 2003
DK: figures do not include post-secondary non-tertiary education.FR: figures do not include French overseas departments.PT: figures do not include local government expenditure.
DK: lukuihin ei sisälly sellainen keskiasteen jälkeinen koulutus, joka ei ole korkea-asteen koulutusta. FR: lukuihin eivät sisälly Ranskan merentakaiset departementit.
NL: figures include public spending on government-dependent private institutions.LU: figures do not include tertiary education.
NL: lukuihin sisältyy valtiosta riippuvaisiin yksityisiin laitoksiin kohdistettu julkinen rahoitus. LU: lukuihin ei sisälly korkea-asteen koulutus.
Education beyond the minimum school leaving age — and especially at university level — is the key to a satisfying career for many people, and is essential in giving the EU a well-qualified workforce.
Kouluttautuminen oppivelvollisuusiän jälkeen, erityisesti korkea-asteen koulutus, on monille avain tyydyttävään urakehitykseen. Hyvin koulutettu työvoima on myös EU:lle tärkeää.
In today’s EU, the vast majority of young people have been educated to upper secondary level or beyond.
Nykypäivän EU:ssa valtaosa nuorista on saanut keskiasteen tai korkea-asteen koulutuksen.
Percentage of 20 to 24-year-olds completing at least upper secondary education (2005)
Vähintään keskiasteen koulutuksen suorittaneiden osuus 20–24-vuotiaista vuonna 2005
Source: Eurostat, labour force survey.
Lähde: Eurostatin työvoimatutkimus.
The subjects Europeans study
Eurooppalaisten koulutusalat
Women, whose educational attainments were below men’s in Europe a generation ago, have now caught up.
Naisten koulutustaso oli miesten koulutustasoa heikompi edellisen sukupolven aikana, mutta he ovat kuroneet miesten etumatkan kiinni.
In 2004, nearly 55% of young people graduating from higher education in the EU were women.
Vuonna 2004 EU:ssa korkeakouluista valmistuneista nuorista lähes 55 prosenttia oli naisia.
The subjects Europeans choose to study tend to differ according to their gender: more men choose science, computing and engineering, while more women choose the arts, humanities and law.
Eurooppalaisten koulutusalat vaihtelevat sukupuolen mukaan: miehet valitsevat useammin luonnontieteet, tietokonealan ja tekniikan, naiset taas taideaineet, humanistiset tieteet ja oikeustieteen.
In particular, it needs more women in professional careers, and more scientists (of both genders) to carry out vital research.
Tarvitaan enemmän naisia luomaan uraa ja sekä mies- että naistutkijoita tekemään elintärkeää tutkimustyötä.
Higher education graduates by gender and field of study, EU-25 (2004)
Korkeakouluista valmistuneet sukupuolen ja koulutusalan mukaan vuonna 2004, EU-25
Key Facts and Figures EN Inside.indd 30
Luonnontieteet, matematiikka ja tietokoneala
If you have completed ‘tertiary’ education (e.g. a university degree course), your risk of being out of work is less than half that of someone who never got beyond primary or lower secondary schooling.
Korkea-asteen koulutuksen (esim. yliopistotutkinnon) suorittaneella työttömyysriski on alle puolet verrattuna henkilöön, jolla on vain perusasteen koulutus.
Unemployment rate by educational level for people aged 25 to 64, EU-27 (2006)
25–64-vuotiaiden työttömyys koulutustason mukaan vuonna 2006, EU-27
Level 0–2: lower secondary Level 3–4: upper secondary Level 5–6: tertiary
Taso 0–2: perusaste Taso 3–4: keskiaste Taso 5–6: korkea-aste
All over the EU, more and more firms and households are connected to the Internet, and more business is being done online — which boosts efficiency.
Kaikkialla EU:ssa yritysten ja kotitalouksien Internet-liittymien määrä kasvaa ja verkossa käydään yhä enemmän kauppaa, mikä puolestaan lisää tehokkuutta.
By 2006, more than 90% of businesses and 49% of households in the EU-27 had access to the Internet.
Vuonna 2006 Internetiä käytti EU:ssa yli 90 prosenttia yrityksistä ja 49 prosenttia kotitalouksista.
However, there are big national differences.
Kansalliset erot ovat kuitenkin suuria.
For example, 80% of households in the Netherlands had Internet access in 2006 while in Romania this figure was only 14%.
Esimerkiksi Alankomaissa 80 prosentilla kotitalouksista oli Internet-yhteys vuonna 2006, kun Romaniassa vastaava osuus oli vain 14 prosenttia.
One of the EU’s priorities is to ensure that all its citizens have fast, reliable access to the Internet and the skills to handle information technology.
Yksi EU:n ensisijaista tavoitteista on varmistaa kaikille kansalaisilleen nopea ja luotettava Internet-yhteys ja tarvittavat tietotekniset taidot.
The ‘digital divide’ between people in different countries and regions must be narrowed.
Eri maiden ja alueiden välillä vallitsevaa ”digitaalista kuilua” on kavennettava.
Percentage of households with access to the Internet (2006)
Internet-liittymää käyttävien kotitalouksien osuus vuonna 2006
Source: Eurostat, survey on ICT usage.
Lähde: Eurostat, tietoja viestintätekniikan käyttöä koskeva selvitys.
Research: key to the future
Tutkimus: avain tulevaisuuteen
Research and development (R & D), especially in new technologies, holds the key to future economic growth and jobs.
Erityisesti uuteen teknologiaan liittyvä tutkimus- ja kehitystoiminta (T & K) on tulevaisuuden kilpailukyvyn ja työpaikkojen kannalta keskeinen tekijä.
The EU’s aim is to invest more in research to bring its R & D spending in line with that of the United States and Japan.
EU:n tavoitteena on lisätä investointeja tutkimukseen, jotta sen T & K-kustannukset olisivat kutakuinkin samalla tasolla Yhdysvaltojen ja Japanin kanssa.
In 2004, Japan spent the equivalent of 3.15% of its gross domestic product (GDP) on R & D and the US 2.59%, compared with the EU average of 1.92%.
Japani kulutti vuonna 2004 tutkimukseen ja kehitykseen bruttokansantuotteestaan (BKT) 3,15 prosenttia, Yhdysvallat 2,59 prosenttia, kun EU:n keskitaso oli 1,92 prosenttia.
But the EU figure masks considerable difference between national performances.
EU:n lukuun kätkeytyy merkittäviä eroja eri jäsenvaltioiden välillä.
Figures for 2005 show that Sweden and Finland already outspend Japan, while other EU countries spend less than 1%.
Vuoden 2005 luvut osoittavat Ruotsin ja Suomen kuluttavan jo enemmän kuin Japani, kun taas muut EU-maat kuluttavat alle yhden prosentin.
Total spending on R & D as a percentage of GDP (2005)
Tutkimus- ja kehitysmenot vuonna 2005, prosenttia BKT:stä
Key Facts and Figures EN Inside.indd 34
Belgian, Italian, Maltan, Alankomaiden, Romanian, Slovenian ja Yhdistyneen kuningaskunnan luvut ovat vuodelta 2004.
Key Facts and Figures EN Inside.indd 34
Kreikan luvut ovat vuodelta 2003.
Employment and the creation of more and better jobs for its citizens are top priorities for the EU.
Työllisyys ja uusien ja entistä parempien työpaikkojen luominen Euroopan unionin kansalaisille on äärimmäisen tärkeää.
The Union must also help provide equal opportunities, so that everyone who wants to can work.
Unionin on myös edistettävä tasavertaisia mahdollisuuksia, jotta kaikki halukkaat pääsisivät töihin.
The aim is to raise the number of people of working age with jobs to the level of 70% of the working-age population by 2010.
Tavoitteena on lisätä työssäkäyvien työikäisten määrää 70 prosenttiin työikäisestä väestöstä vuoteen 2010 mennessä.
In the 1950s, more than 20% of the EU’s population worked in farming and around 40% in industry.
Euroopan unionin väestöstä yli 20 prosenttia työskenteli maataloudessa ja noin 40 prosenttia teollisuudessa vielä 1950-luvulla.
Since then, employment in agriculture and industry has fallen while the number of jobs in the services sector has soared.
Tämän jälkeen työllisyys maataloudessa ja teollisuudessa on vähentynyt, kun taas palvelualan työpaikkojen määrä on lisääntynyt.
By 2004, more than two thirds of jobs in the 25-nation EU were in the services sector.
Vuoteen 2004 mennessä yli kaksi kolmannesta EU-25:n työpaikoista oli palvelualalla.
The figure for agriculture was 5.0% and for industry 27.9%.
Maatalouden osuus oli 5 prosenttia ja teollisuuden 27,9 prosenttia.
Recent figures show that, while employment levels continue to rise in services and fall in agriculture, the number of industrial jobs has remained relatively stable.
Viimeisimmät luvut osoittavat, että vaikka työllisyys palvelualalla edelleen nousee ja maataloudessa laskee, teollisuustyöpaikkojen määrä on pysynyt suhteellisen vakaana.
Percentage of workforce employed in agriculture, industry and services, EU-27 (1998 and 2006)%
Maataloudessa, teollisuudessa ja palvelualalla työskentelevän työvoiman osuus vuosina 1998 ja 2006, EU-27
Sources: Eurostat, national accounts, annual average.
Lähteet: Eurostat, kansantalouden tilinpitojärjestelmä, vuotuinen keskiarvo.
How many people work in the EU?
Kuinka moni EU:n kansalainen käy työssä?
In 2006, 64.3% of people of working age in the EU-27 had jobs.
Vuonna 2006 työssä kävi 64,3 prosenttia työikäisistä EU-27:ssä.
The level was highest in Denmark and lowest in Poland.
Taso oli korkein Tanskassa ja alhaisin Puolassa.
It is also different for men and for women.
Myös miesten ja naisten työllisyysasteissa on eroja.
Employment rate for 15 to 64-year-olds (2006)
15–64-vuotiaiden työllisyysaste vuonna 2006
Tackling unemployment is vital for the EU.
Työttömyyden torjunta on EU:lle elintärkeää.
The unemployment rate varies from one country and region to another.
Työttömyysluvut vaihtelevat eri maissa ja eri alueilla.
In 2006, the Netherlands and Denmark had the lowest level of unemployment, while Poland had the highest.
Työttömyysaste oli vuonna 2006 alhaisin Alankomaissa ja Tanskassa ja korkein Puolassa.
Overall, 7.9% of the EU’s labour force in the EU-27 was unemployed in 2006, compared with 4.6% in the United States.
Yhteensä EU:n työvoimasta oli EU-27:ssä kesällä 2006 työttömänä 7,9 prosenttia, kun Yhdysvalloissa työttömiä oli 4,6 prosenttia.
Unemployment rate (2006)
Työttömyysaste vuonna 2006
The gender gap
Sukupuolten välinen kuilu
The gender pay gap is widest in Estonia and Cyprus, where women earned 25% less than men in 2005.
Sukupuolten välinen palkkakuilu on suurin Virossa ja Kyproksessa, joissa naiset ansaitsivat 25 prosenttia vähemmän kuin miehet vuonna 2005.
It is narrowest (4%) in Malta.
Tasa-arvoisin tilanne on Maltassa, jossa ero on 4 prosenttia.
If the EU is to increase its working population, better pay and conditions are needed to attract more women into the labour market.
Jos EU haluaa lisää työssäkäyvää väestöä, palkkoja on parannettava ja työoloja kehitettävä naisten työmarkkinoille houkuttelemiseksi.
The average gender pay gap in the EU narrowed from 17% to 15% between 1998 and 2005.
Sukupuolten välinen keskimääräinen palkkakuilu kapeni EU:ssa vuosina 1998–2005 17 prosentista 15 prosenttiin.
The EU must also keep both men and women working longer.
EU:n on myös saatava sekä naiset että miehet pysymään työelämässä entistä kauemmin.
It is making a special effort to help people of all ages to find jobs and keep them.
Se pyrkii erityisesti auttamaan kaikenikäisiä ihmisiä työllistymään ja säilyttämään työpaikkansa.
That includes policies to encourage part-time work and to remove conflicting pressures between work and family life.
EU esimerkiksi kannustaa osa-aikatyöhön ja pyrkii edistämään työelämän ja yksityiselämän yhteensovittamista.
Gender pay gap (2005)
Naisten ja miesten palkkaero vuonna 2005
Sources: Eurostat.
Lähde: Eurostat.
This is sometimes due to discrimination in the workplace, sometimes the result of personal choice or cultural traditions.
Toisinaan tämä johtuu työsyrjinnästä, toisinaan henkilökohtaisista valinnoista tai kulttuuriperinteistä.
Employment rate by age group and gender, EU-27 (2006)
Työllisyysaste ikäryhmittäin ja sukupuolen mukaan vuonna 2006, EU-27
Sources: Eurostat, labour force survey, annual average.
Lähteet: Eurostatin työvoimatutkimus, vuotuinen keskiarvo.
Economic activity and trade
Taloudellinen toiminta ja kauppa
One of the EU’s main aims is economic progress.
Yksi EU:n päätavoitteista on talouden kehittäminen.
Over the past 50 years, and especially since the 1980s, much has been done to break down the barriers between the EU’s national economies and to create a single market where goods, people, money and services can move around freely.
Viimeisten 50 vuoden aikana ja erityisesti 1980-lu- vulta lähtien on tehty paljon työtä, jotta EU-maiden väliset kaupan esteet saadaan poistetuksi ja luodaan yhtenäismarkkinat, joilla tavarat, ihmiset, raha ja palvelut voivat liikkua vapaasti.
Trade between EU countries has greatly increased and, at the same time, the EU has become a major world trading power.
EU-maiden välinen kauppa on kasvanut huomattavasti, ja samalla EU:sta on tullut maailmanlaajuisesti merkittävä kauppamahti.
The EU’s gross domestic product (GDP) — i.e. the economy’s output of goods and services — is steadily growing.
EU:n bruttokansantuote (BKT), jolla mitataan tuotettuja tavaroita ja palveluja, kasvaa tasaisesti.
Following the entry of new member states in 2004, the EU’s GDP is now greater than that of the United States.
Neljän uuden jäsenvaltion liityttyä unioniin vuonna 2004 EU:n BKT on suurempi kuin Yhdysvaltain.
0 Sources: IMF, Eurostat.
0 Lähteet: IMF, Eurostat.
In all EU countries, over 60% of GDP is generated by the service sector (this includes things such as banking, tourism, transport and insurance).
Kaikissa EU-maissa palvelualan (esimerkiksi pankki-, matkailu-, kuljetus- ja vakuutusalat) osuus BKT:stä on yli 60 prosenttia.
Industry and agriculture, although still important, have declined in economic importance in recent years.
Teollisuus ja maatalous ovat yhä tärkeitä, mutta niiden taloudellinen merkitys on vähentynyt viime vuosina.
Although the Union’s GDP continues to rise, it has grown more slowly than that of the United States in recent years, but faster than that of Japan.
Vaikka unionin BKT kasvaa edelleen, se on kasvanut viime vuosina hitaammin kuin Yhdysvaltain BKT mutta nopeammin kuin Japanin BKT.
GDP growth (percentage change over previous year)
BKT:n kasvu (prosenttia edelliseen vuoteen verrattuna)
Delivering value for money
Rahalle vastiketta
The single market is one of the EU’s greatest achievements.
Yhtenäismarkkinat ovat Euroopan unionin tärkeimpiä saavutuksia.
It has broken down economic frontiers in Europe and has increased competition, which has resulted in better quality and lower prices for goods and services.
Ne ovat poistaneet Euroopasta taloudelliset rajat ja lisänneet kilpailua, mikä on johtanut tavaroiden ja palveluiden laadun paranemiseen ja hintojen laskuun.
Some of the most dramatic price reductions have been in areas like air travel and communications.
Muun muassa lentoliikenteessä ja tietoliikenteessä on nähty todella suuria hintojen alennuksia.
Take the case of a 10-minute telephone call to the United States.
Otetaan esimerkiksi kymmenen minuutin puhelu Yhdysvaltoihin.
Prices in the Netherlands fell by 90% between 1997 and 2005.
Alankomaissa hinnat laskivat 90 prosentilla 1997–2005.
Callers from Latvia have been less fortunate.
Latviasta soittavat eivät ole olleet näin onnekkaita.
For countries joining the EU since 2004, the figures in the left-hand column are for 2000 or 2001.Sources: Eurostat, Teligen.
EU:hun vuodesta 2004 liittyneiden maiden luvut vasemmassa sarakkeessa ovat vuodelta 2000 tai 2001. Lähteet: Eurostat, Teligen.
A major trading power
Merkittävä kauppamahti
Although the EU makes up only 7% of the world’s population, its trade with the rest of the world accounts for approximately a fifth of global exports and imports.
Vaikka EU:n alueella asuu vain 7 prosenttia koko maailman väestöstä, sen osuus tuonnista ja viennistä muun maailman kanssa käytävässä kaupassa on noin viidennes.
Exports to other EU members as a percentage of each country’s total exports (2005)
Vienti muihin EU-jäsenvaltioihin vuonna 2005, osuus kunkin maan kokonaisviennistä
Trade between EU countries themselves represents two thirds of all EU trade, although levels vary between the member states.
EU-maiden välinen kauppa muodostaa kaksi kolmasosaa kaikesta EU:n kaupasta, vaikka taso vaihtelee eri jäsenvaltioiden välillä.
The single market has made trade between them much easier as goods, services, capital and people can now move freely across national borders.
Yhtenäismarkkinoiden ansiosta EU maiden välinen kauppa on nyt paljon helpompaa, kun tavarat, palvelut, pääoma ja ihmiset voivat liikkua vapaasti valtioiden rajojen yli .
The graph below shows how much EU countries exported to each other in 2005 as a share of their total exports.
Jäljempänä oleva kaavio osoittaa, kuinka suuri osuus EU-maiden viennistä kohdistui toisiin EU-maihin vuonna 2005.
Luxembourg comes first, followed by Slovakia and the Czech Republic.
Suurin osuus on Luxemburgissa, ja sitä seuraavat Slovakia ja Tšekki.
The EU is the main exporter in the world and the second biggest importer.
EU on maailman suurin viejä ja toiseksi suurin tuoja.
The United States is the EU’s most important trading partner, followed by China.
Yhdysvallat on EU:n tärkein kauppakumppani, toiseksi tärkein on Kiina.
In 2005, the EU accounted for 18.1% of world exports and 18.9% of global imports.
Vuonna 2005 EU:n osuus maailman viennistä oli 18,1 prosenttia ja tuonnista 18,9 prosenttia.
The European Union is also an important trading partner for less developed countries, most of whose exports enter the EU duty-free or at reduced rates of duty.
Euroopan unioni on myös kehitysmaiden tärkeä kauppakumppani.
This preferential access to the EU market is aimed at boosting the economic growth of poorer countries around the world.
Useimpien kehitysmaiden vienti EU:hun on tullitonta tai tullit ovat alennettuja.
International trade in goods, in billions of euro (2005)
Kansainvälinen tavarakauppa vuonna 2005, miljardia euroa
Sources: Eurostat, IMF.
Lähteet: Eurostat, IMF.
More than 1 billion people around the world, one third of them in sub-Saharan Africa, live on less than a dollar a day.
Yli miljardi ihmistä eri puolilla maailmaa elää alle yhdellä dollarilla päivässä, ja heistä kolmannes asuu Saharan eteläpuolisessa Afrikassa.
As a major economic power, the EU plays its part through trade and aid to fight world poverty and promote global development.
Tärkeänä taloudellisena mahtina Euroopan unioni pyrkii omalta osaltaan torjumaan maailman köyhyyttä ja edistämään maailmanlaajuista kehitystä kaupan ja avun välityksellä.
It seeks to use its influence within the World Trade Organisation to ensure fair rules for world trade and to make globalisation benefit all nations, including the poorest.
EU pyrkii käyttämään vaikutusvaltaansa Maailman kauppajärjestössä WTO:ssa, jotta voidaan varmistaa, että maailmankaupassa sovellettavat säännöt ovat oikeudenmukaisia, ja jotta globalisaation edut saadaan kaikkien kansojen, myös köyhimpien, ulottuville.
It is the world’s biggest donor of official development assistance.
EU antaa eniten virallista kehitysapua maailmassa.
Official development aid as a proportion of total aid given by the main OECD countries (2005)
Virallisen kehitysavun osuus kaikesta avusta, jota tärkeimmät OECD-maat antoivat vuonna 2005
0 Others
0 Muut
The figure for the EU-15 includes aid managed by the EU institutions.Source: OECD.
EU-15:n luku sisältää EU:n toimielinten hallinnoiman tuen. Lähde: OECD.
Transport, energy and the environment
Liikenne, energia ja ympäristö
Transport and energy are vital to the EU economy.
Liikenne ja energia ovat EU:n talouden kannalta keskeisiä.
Europeans and the products they consume in ever increasing quantity and variety are carried across the continent by all modes of transport — but most of all by road.
Paikasta toiseen kulkee eri tavoin – eniten maanteitä pitkin – yhä enemmän eurooppalaisia ja heidän kulutustaan varten toimitettavia mitä moninaisimpia tuotteita.
As the economy grows, so does the demand for transport and energy.
Kun talous kasvaa, kasvaa myös liikenteen ja energian kysyntä.
But this growth means increasing congestion and fuel consumption, which in turn create more pollution.
Tämä kasvu kuitenkin merkitsee ruuhkien ja polttoaineen kulutuksen lisääntymistä, mikä puolestaan lisää saastumista.