natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this respect, the Union, particularly at the European Councils in Lisbon, has set itselfa strategic goal for the decade: to become the most
Tässä yhteydessä unioni on asettanut itselleen Lissabonin Eurooppa-neuvostossa uuden
Other contributions have emphasised the territorial dimension, citing variously urban areas, industrial and rural areas in difficulties, areas
Siitä huolimatta nykyiset politiikat ja välineet eivät olesäästyneet kritiikiltä.
It needs to be pointed out that the territorial dimension can be entirely compatible with anapproach based on the pursuit of thematic Unionpriorities.
Muutamissa kannanotoissa on korostettu koheesiopolitiikan alueellista ulottuvuutta, ja eri yhteyksissä onmainittu kaupunkialueet, vaikeuksissa olevat teolli-suus- ja maaseutualueet, kalataloudesta riippuvaisetalueet tai luonnonhaitoista kärsivät alueet.
once the broad strategic aspects have been agreedwith the Commission.
Jäsenvaltiot toivovat pääasiassa, että yhteisön tukiohjelmien varainhoitoa ja sen valvontaa selkeytetään javastuuta hajautetaan kaikilla tasoilla heti, kun strategisista päälinjoista on päästy sopimukseen komissionkanssa.
In this context, there is a general agreement that management systems subjectto very detailed rules and based on “one-size-fits-all”are inappropriate, given the vast differences in needs, types of assistance and resourcesmade available, and that the principle of proportionality should apply. The Commission is conscious ofthe criticism and of the difficulties presented bythe multifund approach.
Tältä osin vallitsee yleinen yksimielisyys siitä,että hyvin yksityiskohtaisiin sääntöihin ja kaikille sopiviin “yhden koon” ratkaisuihin perustuvat hallintojärjestelmät eivät sovellu tähän tarkoitukseen, koskaalueiden tarpeet, tukimuodot ja käytettävissä olevatresurssit ovat niin erilaisia, ja että täytäntöönpanojärjestelmissä on sovellettava suhteellisuusperiaatetta.Komissio on tietoinen vaikeuksista ja moitteista, jotkaliittyvät siihen, että tuen hallinnointi jakaantuu useanrahaston kesken.
In sum, policy priorities and instruments outsideregions lagging behind would need to be reformulated, in order both to address the presentshortcomings and to construct a new policycapable of making a greater contribution to economic and social cohesion.
Lyhyesti sanottuna kehityksessä jälkeen jääneidenalueiden ulkopuolella sovellettavia poliittisia painopisteitä ja välineitä olisi muotoiltava uudelleen, jotta voidaan sekä korjata nykyiset puutteet että suunnitellauutta politiikkaa, jolla taloudellista ja sosiaalistakoheesiota pystytään parantamaan entistä tehokkaammin.
Based on past experience, it is widely recognised thata successful strategic framework for setting the policy priorities depends on the efficiency of the systemsto deliver it.
Aikaisemmin saatujen kokemusten perusteella tunnustetaan laajalti, että onnistuneen strategisenkehyksen laatiminen poliittisten toimintalinjojensuunnittelemiseksi riippuu täytäntöönpanojärjestelmien tehokkuudesta.
As a result of the current implementingprocedures, the efforts of Member States and of the Commission have in some cases had more of animpact on the administrative management of programmes and less on their content and strategic priorities.
Nykyisten täytäntöönpanomenettelyjen seurauksena jäsenvaltioiden ja komissionponnistelut ovat joissakin tapauksissa vaikuttaneetpikemminkin ohjelmien hallintoon kuin niiden sisältöön ja strategisiin tavoitteisiin.
With enlargement, changes to the currentdelivery system are needed, taking into considerationthe need to reinforce the administrative capacity ofthe new Member States.
Laajentumisen jälkeennykyistä täytäntöönpanojärjestelmää on syytä muuttaa, ja samalla on otettava huomioon tarve vahvistaauusien jäsenvaltioiden hallinnollisia valmiuksia.
This is in recognition that the successful implementation of suchactions, which are particularly important for European territorial integration, requires organisationat supranational level.
Lisäksi tiedostetaan laajalti, että laajentuminen lisääjännitettä täytäntöönpanojärjestelmän hajauttamistarpeen ja tehokkaan rahoitusvalvonnan tarpeenvälillä.
The current period has demonstrated the difficulties inherent in organising coherentprogrammes involving authorities from differentnational administrative and legal traditions.
Laajasti tunnustetaan myös tarve jatkaa toimia rajatylittävän ja alueiden sisäisen yhteistyön edistämiseksi.Samalla tiedostetaan, että näiden Euroopan alueellisen yhdentymisen kannalta erityisen tärkeiden toimien menestyksekäs täytäntöönpano vaatii ylikansallisella tasolla tapahtuvaa organisointia.
The Commission has been asked to look into the possibility of drawing up a legal instrument for cooperation across frontierswhich could facilitate thedesign and implementation of the European programmes.
Nykyinen ohjelmakausi on osoittanut, mitä vaikeuksia voi ilmetä sellaisten yhtenäisten ohjelmien suunnittelussa, joihinosallistuu erilaisiin hallinto- ja oikeusperinteisiin tottuneita kansallisia viranomaisia.
There is also wide recognition that enlargement willaggravate the tension between the need for amore decentralised delivery system, on the onehand, and the need for effective control by the Commission over funding on the other.
Komissiota on pyydettyharkitsemaan mahdollisuutta laatia rajat ylittävääyhteistyötä koskeva säädös, jolla voitaisiin helpottaayhteisön tukiohjelmien suunnittelua ja täytäntöönpanoa.
(ii)Implementation: simplifying management
(ii) Täytäntöönpano: hallinnon yksinkertaistaminen
Commission representatives have on a number ofoccasions emphasised that modifications to themanagement system proposed by the Member States need to be assessed in the light of Article 274of the Treaty which places responsibility for implementation of the budget on the Commission.
Komission edustajat ovat eri yhteyksissä korostaneet,että jäsenvaltioiden ehdottamia muutoksia hallintojärjestelmään on arvioitava perustamissopimuksen274 artiklan perusteella, jonka mukaan komissiolla onvastuu talousarvion toteuttamisesta.
Thus,further decentralisation would need to be accompanied by a clearer definition of responsibilities givingthe necessary assurances on the use of Europeanresources.
Siten vastuunhajauttaminen vaatisi selkeämpää tehtävien määrittelyä sekä tarvittavat takeet yhteisön varojen moitteettomasta käytöstä.
The work regarding the current period culminated ina meeting of Ministers on 7 October 2002. Themajority of the delegations attending the meetingsaid that the lessons to be learned from the 2000-06period show that changes to the method of management will have to be considered for future cohesionpolicy.
Keskustelussa siitä, miten hallintoa olisi yksinkertaistettava nykyisellä ohjelmakaudella ja nykyisessä vuoteen 2006 asti sovellettavassa sääntelyjärjestelmässä,ovat nousseet esille tärkeimmät ennen seuraavaaohjelmakautta ratkaistavat ongelmat.
In essence, Member States will wish to see simplification and a much greater decentralisation ofresponsibilities as regards all aspects of financialmanagement and control of European programmes
Yksi kolmannessa koheesioraportissa tarkasteltavistavaihtoehdoista on eräänlainen komission ja kansallisten viranomaisten (ja kolmikantasopimuksissa myösalueviranomaisten) välinen sopimuspohjainen toimintamalli, jossa sovitaan yhteisön varojen käytöllä saavutettavista tuloksista ja kunnioitetaan samalla jäsenvaltioiden omia hallintorakenteita.
An avenue to be explored in the third cohesion reportis the kind of contractual approachrequiredbetween the Commission and the national authorities (and the regional authorities in the framework ofany tripartite arrangements) identifying the results tobe achieved through the use of Communityresources, while respecting the constitutional situation of the Member States.
Nykyistä kautta koskeva ohjelmatyö huipentui 7 päivänä lokakuuta 2002 pidettyyn ministerikokoukseen.Suurin osa kokoukseen osallistuneista valtuuskunnista totesi ohjelmakaudelta 2000–2006 tähän mennessä opittujen asioiden perusteella, että hallintotapojenmuuttamista on syytä harkita tulevaa koheesiopolitiikkaa varten.
Financial resources greater territorial imbalances of the enlarged Union.It should also include, in a more explicit way, a contribution to economic and social cohesion.
Taloudelliset voimavarat sen epätasapainon kasvu. Politiikkoihin olisi samatensisällytettävä entistä selkeämmin toimia, joilla edistetään taloudellista ja sosiaalista koheesiota.
A particular point has frequently been raised in thecourse of the debate: the status under competitionpolicyof regions that will suffer from “the statisticalimpact” as a result of enlargement; it is being askedthat they continue to qualify for an equivalent level ofaid to that for regions covered by Article87(3)(a) ofthe Treaty.
Keskustelun aikana on usein tullut esille erityisestikysymys laajentumisen aiheuttamasta “tilastovaikutuksesta” kärsivien alueiden asemasta kilpailupolitiikassa; on pyydetty, että nämä alueet voisivat edelleensaada perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan aalakohdassa tarkoitetuille alueille sallitun tuen tasoista tukea.
The Commission recommended in the second cohesion report that the debate on the future of Europeancohesion policy should focus on content rather thanon financial resources.
Toisessa koheesioraportissa komissio suositti, ettäyhteisön koheesiopolitiikan tulevaisuutta käsittelevässä keskustelussa keskityttäisiin pikemminkin tulevanpolitiikan sisältöön kuin siihen myönnettäviin varoihin.
In this way, contributors to thedebate were encouraged to reflect on what the Member States of the Union should seek to achievetogether in this field with the support of Communitypolicy.
Tällä tavoin keskusteluun osallistuvia kannustettiin pohtimaan, mitä unionin jäsenvaltiot voisivatyhdessä pyrkiä saavuttamaan koheesiopolitiikan alalla yhteisön politiikan tukemina.
To a large extent this has been the case,although proposals such as those regarding the renationalisation of the policy tend to be motivated bybudgetary considerations.
Suurelta osin näin ontehtykin, vaikka yleensä politiikan uudelleenkansallistamisen kaltaisten ehdotusten vaikuttimena ovatnimenomaan budjettiseikat.
As the Commission announced in the first progressreport, the third report on economic and social cohesion will have to be adopted in the last quarter of2003 in order tocreate the conditions for ‘the effective implementation of the new generation of programmes to commence at the beginning of the newprogramming period’.
Päättäessään taloudellista ja sosiaalista koheesiotakoskevan politiikan tulevista määrärahoista unioninon otettava huomioon tässä väliraportissa ennakoituunionin laajentumisen aiheuttama taloudellisten jasosiaalisten erojen ennennäkemätön kasvu sekä niiden vähentämiseksi tarvittavat tiukat ja pitkäaikaisetponnistelut.
This report will present ‘concrete proposals for the future of cohesion policy’.1
Komissio esittää hyvissä ajoin ehdotuksensa uusiksi rahoitusnäkymiksi.
Wide-ranging consultations will take place in 2003,including a major event (in March2003) in the formof a seminar on “The future management of the Structural Funds: how are responsibilities to beshared?“.
Vuonna 2003 käynnistetään laaja kuulemisprosessi, jayksi siihen sisältyvistä tärkeistä tapahtumista on maaliskuussa 2003 järjestettävä seminaari aiheesta“Rakennerahastojen tuleva hallinto: Miten vastuu onjaettava?”.
There are also plans to arrange consultations on the proposals for the third report at the startof 2004 as part of a Forum on cohesion.
Kolmatta koheesioraporttia koskevistaehdotuksista on tarkoitus järjestää kuulemistilaisuuksia vielä vuoden 2004 alussa järjestettävän koheesiofoorumin yhteydessä.
The Commission will present, in good time, itsoverall proposals for all policies, and a draftfinancial perspective, for the period after 2006.
Komissio aikoo esittää hyvissä ajoin kaikkia politiikkoja koskevat yleiset ehdotuksensa sekä luonnoksenvuoden 2006 jälkeisen kauden rahoitusnäkymistä.
On the matter of the consistency between Community policies, in the course of the governance exercise now underway questions for furtherconsideration have already been raised which the Commission has undertaken to explore in preparingfuture policies.
Yhteisön eri politiikkojen välisestä johdonmukaisuudesta on todettava, että parhaillaan käynnissä olevanhallinnonuudistuksen yhteydessä on jo tullut esillekysymyksiä, joita olisi syytä vielä pohtia. Komissio onluvannut tutkia niitä tulevien politiikkojen valmistelussa.
The content of these policies shouldalso take greater account of the broad diversity and
Yhteisön politiikkojen sisällössä olisi otettavaentistä paremmin huomioon myös unionin laajentumisesta seuraava laaja monimuotoisuus sekä alueelli-
The Commission would like the legislative instruments to be adopted before the end of2005. Thiswould mean that 2006 could be devoted to thenegotiations with the Member States and the regionson the programming for 2007-13.
Komissio pyrkii siihen, että tarvittavat säädökset saataisiin annettua vuoden 2005 loppuun mennessä.Tämä merkitsisi, että vuonna 2006 voitaisiin keskittyäjäsenvaltioiden ja alueiden kanssa käytäviin neuvotteluihin kauden 2007–2013 ohjelmasuunnittelusta.
SECOND PROGRESS R E P OR
Työttömyys, 2001
TO N ECONOMIC AND SOCIAL COHESION • JA N U A R
A KÄSITTELEVÄ TOINEN V Ä L I RAPOR
EU-27 = 8.8Standard deviation = 5.84
Keskihajonta = 13,1
Employment in high technology, 2001
Huipputeknologian työpaikat, 2001
% of total employment
TILASTOLIITE • T
Y 2003 no data no data no data
> = 29,9 ei tietoja ei tietoja ei tietoja no data no data no data
150 average group 1 average EU-25
Keskiarvo EU-25
Source: Eurostat, calculations DG REGIO
Lähde: Eurostat, aluepolitiikan pääosaston laskelmat
Source: Eurostat*In these regions, the per capita GDP figure tends to be overestimated because of commuter flows.
Lähde: Eurostat* Näillä alueilla asukaskohtainen BKT saattaa vaikuttaa todellista suuremmalta muualta työssäkäyvien vuoksi.
Summary statistics for regions falling below the 75% threshold (based on GDP/head in PPS, 2000)
Yhteenvetotilasto alueista, joiden asukaskohtainen BKT on alle 75 % EU:n asukaskohtaisesta BKT:stä, 2000
Number of regions falling below the 75%thereshold: of which in EU15
Alle 75 % jäävien alueiden määräjoista EU-15 alueita
Population in those regions (millions)of which in EU15
Kyseisten alueiden väestö (miljoonaa)joista EU-15 alueita
Average GDP/head (PPS) of regions fallingbelow the thresholdof which in EU15
Alle 75 % jäävien alueiden keskimääräinenasukaskohtainen BKT (OVS)joista EU-15 alueita
Source: Eurostat, calculations DGREGIO
Lähde: Eurostat, aluepolitiikan pääosaston laskelmat
Copenhagen: Distribution of Cohesion Fund and Structural Fund commitment appropriations for the10 new Member States
Taulukko 11: Kööpenhamina: Koheesio- ja rakennerahastojen maksusitoumusmäärärahojenjakautuminen 10 uuden jäsenvaltion kohdalla
Million, 1999 prices
Milj.euroa, vuoden 1999 hintoina
Structural Funds Objective 1Objective 2Objective 3FIFG
Rakennerahasto Tavoite 1Tavoite 2Tavoite 3KOR
Cohesion Fund Indicative allocation(as % of total)
Koheesiorahasto Määrärahojen jakautuminenyhteismäärästä (%)
38,4 million is to be added to the total of 14117,5 million under technical assistance.
Yhteismäärään 14117,5 milj. euroa on lisättävä 38,4 milj. euroa teknisenä apuna.
Europe’s cities, the Structural Funds and the URBAN Community Initiative
Eurooppalaiset kaupungit, rakennerahastot ja URBAN-yhteisöaloite
The economic, social and environmental challenges facing cities and URBAN II areas
Kaupunkien ja URBAN II -alueiden taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöä koskevat haasteet
Local partnership and exchanging good practice across Europe - the URBAN method in action
Paikalliset kumppanuussuhteet ja hyvien käytäntöjen vaihto eurooppalaisten kaupunkien välillä – URBAN-menetelmä käytännössä
Partnership with local authorities – helping cities to help themselves
Kumppanuus paikallisviranomaisten kanssa – jotta kaupungit pystyvät auttamaan itse itseään
Involving the local community
Paikallisyhteisön osallistuminen
A systematic learning cycle
Systemaattinen oppimisjärjestelmä
An integrated approach to urban needs
Yhdennetty lähestymistapa kaupunkien tarpeisiin
Reinforcing competitiveness
Kilpailukyvyn vahvistaminen
Tackling social exclusion
Sosiaalisen syrjäytymisen torjuminen
Physical and environmental regeneration
Rakennetun ja luonnonympäristön kunnostaminen
Partnership with the Cities
Kaupunkien kumppanina
Europe is a continent characterised by a high degree of urbanisation.
Eurooppa on erittäin kaupungistunut maanosa.
Today,close to half of the population live in urban areas with more than 50,000inhabitants.
Lähes puolet sen väestöstä asuunykyisin yli 50000 asukkaan kaupunkialueilla.
Towns and cities play a major role in Europe’s social, economic andcultural life.
Kaupungeilla on tärkeä asema Euroopan yhteiskunnallisessa, taloudellisessa ja kulttuurielämässä.
As the principal motors of growth in a global economy, theycontain the major share of Europe’s wealth, knowledge and technology.
Kaupungitovat globaalin talouskasvun tärkeimpiä vauhdittajia, ja niissä sijaitseekin suurinosa Euroopan varallisuudesta, osaamisesta ja teknologiasta.
The paradox of Europe’s cities is that they are also home to some of the mostserious problems facing society today: multiple deprivation, economic and socialexclusion, degradation of both the natural and the built environment,congestion, crime, intolerance and racism, and loss of a sense of community.
Eurooppalaisten kaupunkien paradoksi on se, että ne ovat samalla myösnykyajan yhteiskunnan pahimpien ongelmien tyyssijoja: niille on ominaistakaikenlainen huono-osaisuus, taloudellinen ja sosiaalinen syrjäytyminen,rakennetun ja luonnonympäristön rappeutuminen, liikakansoitus, rikollisuus,suvaitsemattomuus ja rasismi sekä yhteenkuuluvuuden tunteen katoaminen.
Urban policy has therefore been at the heart of the Union’s efforts to forge astrong, competitive and sustainable Europe while maintaining social cohesion.One of the main instruments in this regard is the URBAN community initiativethrough which the Union currently delivers support to areas in some 70 townsand cities across the fifteen Member States.
Kaupunkipolitiikka on siksi ollut keskeisellä sijalla unionin pyrkimyksissä luodavahva, kilpailukykyinen ja kestävä Eurooppa, jossa sosiaalinen koheesio säilyy.Yksi tämän alan tärkeimmistä välineistä on URBAN-yhteisöaloite, jonka kauttaunioni tukee tällä hetkellä noin 70:n viidessätoista jäsenvaltiossa sijaitsevan kaupungin alueita.
The experience of my visits across the Union has left little doubt in mind that URBAN is widely regarded as oneof the success stories of European cohesion policy.
Vieraillessani eri puolilla unionia olen tullut vakuuttuneeksi siitä, että URBAN:ia pidetään yleisesti yhtenäeurooppalaisen koheesiopolitiikan menestystarinoista.
It has achieved this, I believe, because it has been able tostrike a balance between the need for a coherent policy framework at Community level and the involvementof communities at the grassroots in the implementation of the programmes.
Tähän on päästy mielestäni sen ansiosta, että aloitteessaon saatettu tasapainoon unionin tason yhdenmukaisen poliittisen kehyksen tarve ja ruohonjuuritasonyhteisöjen osallistuminen ohjelmien toteuttamiseen.
It has thus contributed to newforms of governance in towns and cities.
Aloite on tätä kautta edistänyt uusien hallintotapojenkäyttöönottoa kaupungeissa.
Another key feature of URBAN is that it places particular emphasis on innovation in tackling the problemsfaced by urban areas and urban communities.
Toinen URBAN:in ominaispiirre on se, että siinä korostetaan voimakkaasti innovaation osuuttakaupunkialueiden ja kaupunkiyhteisöjen ongelmien ratkaisemisessa.
This brochure contains examples of some of the exciting projectsthat have been developed under this initiative in order to address the wide variety of problems experiencedand opportunities arising in our towns and cities.
Tässä esitteessä on esimerkkejä aloitteenpuitteissa kehitellyistä kiinnostavista hankkeista, joilla pyritään puuttumaan kaupunkiemme kohtaamiinmonenlaisiin ongelmiin ja piileviin mahdollisuuksiin.
These projects are the proof of the added value of Europeanpolicy when combined with local flair and imagination.
Hankkeet ovat osoitus lisäarvosta, jonka eurooppalainenpolitiikka voi antaa yhdistettynä paikallisiin kykyihin ja mielikuvitukseen.
And they explain why, in the context of the ‘greatdebate’ on the future of European cohesion policy for the period after 2006, so many are convinced of theneed for the maintenance of a strong urban dimension.
Niistä käy myös ilmi, miksi niin monetvaativat kaupunkiulottuvuuden säilyttämistä voimakkaana vuoden 2006jälkeistä Euroopan koheesiopolitiikantulevaisuutta käsittelevässä laajassa keskustelussa.
Michel Barnier Member of the European Commission responsible for Regional Policy and Reform of the Institutions
Michel Barnier Aluepolitiikasta ja toimielinten uudistuksesta vastaava Euroopan komission jäsen
Europe’s cities, the Structural Funds and the URBANCommunity Initiative transport, telecommunications, training, education,health, water supply, energy and waste treatment - andencouraging investment in business and economicactivity.
Eurooppalaiset kaupungit,rakennerahastot ja URBAN-yhteisöaloite tietoliikenteen, koulutuksen, terveydenhuollon,vesihuollon, energian ja jätteidenkäsittelyn aloilla sekälisätä investointeja liike-elämään ja taloudelliseentoimintaan.
Cities act as motors of growth in such regionsand the Structural Funds seek to build on this.
Kaupungit toimivat kyseisten alueidenkasvun alkuunpanijoina, ja rakennerahastojentoiminnassa pyritään hyödyntämään niiden asemaa.
Europe’s towns and cities present a paradox.
Eurooppalaiset kaupungit ovat paradoksi.
On the onehand they are the motors of growth in an increasinglyglobal economy, concentrating wealth, knowledge andtechnical capacity.
Toisaalta needistävät kasvua yhä globaalimmassa taloudellisessaympäristössä, ja niihin kasautuvat varallisuus, osaaminenja tekniset valmiudet.
They are also centres for the provisionof public services, such as education, healthcare andtransport. At the same time however, many of the worstproblems facing society today are concentrated in urbanareas, including economic and social exclusion,degradation of the natural and built environment,congestion, crime, intolerance and racism, and the loss oflocal identity.
Niihin keskittyvät myös julkisetpalvelut, kuten koulutus, terveydenhuolto ja liikenne.Samanaikaisesti kaupunkialueilla kohdataan kuitenkinmyös nykyajan yhteiskunnan pahimmat ongelmat:taloudellinen ja sosiaalinen syrjäytyminen, rakennetun jaluonnonympäristön rappeutuminen, liikakansoitus,rikollisuus, suvaitsemattomuus ja rasismi sekä paikallisenidentiteetin katoaminen.
Key measures include thepromotion of enterprise and retraining.
Keskeisiä toimia ovatyrittäjyyden edistäminen ja uudelleenkoulutus.
Urban areas are therefore important strategic locations forpursuing shared European goals such as promotingeconomic competitiveness, social inclusion, environmentalsustainability, and enhancing local culture and identity.Three challenges in particular stand out:
Kaupunkialueet ovat siksi tärkeitä strategisia kohteitatavoiteltaessa yhteisiä eurooppalaisia päämääriä, kutentaloudellisen kilpailukyvyn edistämistä, sosiaalistaosallisuutta, ympäristön kestävää kehitystä sekä paikallisenkulttuurin ja identiteetin vahvistamista. Seuraavat kolmehaastetta ovat erityisen tärkeitä:
•Objective 3 (Euro 24 billion) focuses on modernisingtraining systems and promoting employment. In addition, the EQUAL Community Initiative aims totackle social exclusion, which is particularly relevant todeprived urban areas.
•eurooppalaisten kaupunkien kilpailukyvynvahvistaminen:menestystarinoiden hyödyntäminen, yrittäjyyden esteidenpoistaminen, uudet teknologiat ja työllisyys
•Reinforcing the competitivenessof Europe’s townsand cities.
•Tavoite 3 -ohjelmassa (24miljardia euroa) keskitytäänkoulutusjärjestelmien nykyaikaistamiseen ja työllisyydenedistämiseen.
Building on successes, removing obstacles toentrepreneurship, new technology and employment.
Myös Equal-yhteisöaloitteen tarkoituksenaon torjua sosiaalista syrjäytymistä, mikä on erityisentärkeää huono-osaisilla kaupunkialueilla.