natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In most accession countries, the only exceptions being the three Baltic States, a smaller proportion of women aged 25 to 64 had upper secondary level education than of men, but in most countries, more women had tertiary level qualifications.
Työvoiman ja yritysten kyky sopeutua muuttuville markkinoille on avainasemassa alueellisen kilpailukyvyn kannalta katsottuna.
In the EU, women in this age group tend to have lower qualifications thanmen— though not in Portugal—but the position is changing rapidly as significantly more women than men in young erage groups continue in education beyond basic schooling and go on to university.
Se edellyttää ammatillisen koulutuksen saatavuutta taitojen päivittämiseksi ja osaamisen laajentamiseksi.
Although there has been an increase over time in the numbers acquiring tertiary level qualifications in the accession countries, the proportion of 25 to 29 yearolds with university degrees or equivalent (17%) is still substantially lower than in the EU (27%).
Jatkuva ammattikoulutus on siksi aivan yhtä tärkeää sekä yksilön uran kannalta että talouksien kilpailukyvylle kuin alkuperäinen koulutus.
Education attainment levels vary across regions in the accession countries aswell as in the existing EU.
Espanjassa osuus oli vain noin 25% vuonna 1999, EU:n keskiarvon ollessa 40%, kun taas Portugalissa se oli 17% ja Kreikassa juuri 15%.
In general, levels are on average significantly higher in the capital city regions than in the rest of the country and, to some extent, in the more prosperous regions than in the less prosperous .
(Näihin lukuihin, se tulisi huomata, sisältyvät vain yksityiset yritykset eikä julkishallinto, kunnallispalvelut eikä maatalous.) (Kaavio 1.13).
The capacity of the labour force, aswell as businesses, to adapt to changing market circumstances is a key factor in regional competitiveness.
Selvästi enemmän nuoria lähtee koulusta työelämään vain peruskoulutuksella Tavoite 1 -alueilla kuin muissa osissa EU:ta.
This requires access to training in order to update and extend skills. Continuing vocational training is, therefore, of as much importance both to an individual’s career prospects and to the competitiveness of economies as initial education.
Vuonna 2002, noin 26%:lla Tavoite 1 -alueiden 18-24-vuotiaista ei ollut muuta koulutusta kuin peruskoulutus eivätkä he olleet minkäänlaisessa koulutuksessa, mikä on kaksi kertaa enemmän kuin Tavoite 1 -alueiden ulkopuolella.
The relative number of those in employment participating in continuing training is much less in the Cohesion countries, Ireland apart, than in the rest of the EU,
Vaikka monet näistä työskentelivät, heidän on vanhetessaan todennäköisesti aina vain vaikeampaa löytää töitä tietopohjaisessa taloudessa koulutusvaatimusten kasvaessa.
Significantly more youngpeople leave the education system with only basic schooling in Objective 1 regions than in other parts of the EU.
Tällaisten ihmisten määrän väheneminen Tavoite 1 -alueilla voi siten myötävaikuttaa merkittävästi, ei vain alueiden välisiä työllisyyseroja vähentävästi vaan myös vahvistamalla niiden kehitysnäky-miä17(Kartta A1.8).
Rate of participation in continuing vocational training, 1999
Osallistuminen ammatilliseen jatkokoulutukseen 1999
% of employees in enterprises
% yritysten työntekijöistä
In the accession countries, continuing training is particularly important given the restructuring of the economy and the apparent narrowness of the initial educational and training system.Despite the relatively large proportion of youngpeople attaining upper secondary level qualifications, most of these tend to train for a particular vocation which does not necessarily safeguard their longterm future on the labourmarket as the demand for skills changes.
Maahanmuuto ja kolmansien maiden kansalaisten kotouttaminen sen hankkivasta nuorten ihmisten osuudesta, useimmat heistä kouluttautuvat tiettyä ammattia silmällä pitäen, mikä ei välttämättä turvaa heidän tulevaisuuttaan työmarkkinoilla jatkossa taitovaatimuusten muuttuessa.
The successful integration of immigrants into society is important both for social cohesion and economic efficiency, especially in the context of the Tampere and Lisbon agendas.
Ottaen huomioon työvoiman määrän laskun EU:ssa tulevina vuosina ja työvoimapulan monilla aloilla, maahanmuuton merkitys on kasvanut.
Participation in continuing training, however, seems in most cases to be significantly lower in the accession countries than in the EU.
Osallistuminen jatkokoulutukseen näyttää useimmissa tapauksissa olevan hakijamaissa vähäisempää kuin EU:ssa.
On average, only 17% of those in employment in the enterprise economy received any form of vocational training in 1999, less than half the proportion in the EU, though similar to that in Portugal and slightly higher than inGreece.
Keskimäärin vain 17% yksityissektorin työntekijöistä saivat ammatillista koulutusta vuonna 1999, mikä on alle puolet EU:n osuudesta, vaikka se onkin Portugalin tasoa ja hieman korkeampi kuin Kreikassa.
Only in the Czech Republic was the proportion in receipt of training above theEUaverage, if only slightly (42%).
Vain Tsekin tasavallassa oli ammattikoulutusta saavien osuus yli EU:n keskiarvon, vaikkakin vain vähän (42%).
In the other accession countries, apart from Slovenia (32%), the proportion was under 20%.
Hakijamaiden osuus Sloveniaa lukuunottamatta (32%) oli alle 20%.
Policies for improving the integration into society of those migrating into the EU from third countries aswell as ethnic minorities need to take account not only of economic and social aspects but also of cultural and religious diversity, citizenship and political rights.
Maahanmuuttajien onnistunut kotouttaminen on tärkeää sekä yhteiskunnalliselle yhteenkuuluvuudelle ja talouden tehokuudelle, erityisesti Tampereen ja Lissabonin pöytäkirjojen perusteella.
The consequences of the influx of migrants need, in addition, to be taken into consideration at regional and local level.While priorities vary between countries, integration policies need to be planned over the longterm and be responsive to the specific needs of particular groups.
EU-kansalaisten jatkuvat työttömyysongelmat ja työmarkkinoilta syrjäytyminen, joista monet ovat kolmansista maista tulleita maahanmuuttajia mutta joista osa on EU:ssa syntyneitä maahanmuutajien lapsia, osoittavat, että tehokkaampia kotouttamistoimia on löydettävä.
There is a clear need, therefore, to expand continuing training in these countries and to providemuchwider access to lifelong learning.
Näissä maissa on selvästi tarvetta lisätä jatkokoulutusta ja elinikäisen oppimisen saatavuutta.
The major difficulty is one of findingthenecessaryfinancialmeansofachievingthis.
Pahin ongelma on tarvittavien varojen löytäminen.
Participation of women in the labourmarket
Naisten osallistuminen työmarkkinoille
What is required is not only more coherence between relevant policies at all levels, but also closer collaboration both between different layers of government and between public authorities and the Social Partners, the research community, local service providers, NGOs and, above all, migrants themselves.
Maahanmuuttajavirtojen seuraukset ja heidän tarpeensa on otettava huomioon alueellisesti ja paikallisesti. Vaikka ensisijaiset toimet vaihtelevat maiden kesken, kotouttamispolitiikat on suunniteltava pitkällä aikavälillä ja sen on vastattava erityisryhmien tarpeisiin.
The potential of women to contribute to economic activity in the EU has still not been fully tapped.While the employment rate of women in the Netherlands, the UK, Austria and the Nordic countries is already above the Lisbon target of 60%, in Spain, Greece and Italy, it is well below.
Samalla kun naisten työllisyysaste Alankomaissa, Yhdistyneessä Kuningaskunnassa, Itävallassa ja Pohjoismaissa ylittää jo Lissabonin 60%:n tavoitteen, on se Espanjassa, Kreikassa ja Italiassa selvästi sen alapuolella.
Gender segregation in the labourmarket persists with many more men than women working as managers and in senior positions.
nin tavoitteen, kun taas Puolassa luku oli vain 47% ja Maltalla juuri ja juuri 32%.
Women are paid less than men for equivalent work.
Naisille maksetaan samasta työstä miehiä vähemmän.
The gender pay gap has remained at 16%since 1998.
Sukupuolten välinen kuilu on pysynyt 16%:issa vuodesta 1998.
Cohesion, competitiveness, employment and growth
Osa 1 — Yhteenkuuluvuus, kilpailukyky,työllisyysja kasvu – Tilanneja suuntaukset pystyvät hankkimaan ja päivittämään osaamistaan niin, että he säilyttävät työpaikkansa ja voivat edistyä työssään ja kouluttaa itseään, että ihmiset pystyvät osallistumaan koulutukseen koko työikänsä ajan niin, että elinikäisestä oppimisesta tulee totta.
75 many doing so because of the lack of childcare facilities.
sen varmistamiseksi niin, että jokainen työttömäksi joutunut saa henkilökohtaisia neuvoja työn haussa ja ohjausta varhaisessa vaiheessa.
The main challenges to be addressed in the future to achieve the employment objectives set at Lisbon and increase productivity are:
Yleisenä suuntauksena on yksilöllisen tuen lisääminen ja ohjelmien tehokkuuden parantaminen tunnistamalla työnhakijoiden tarpeet ja valitsemalla mieluummin yksilöllisiä kuin yleisluonteisia toimenpiteitä.
0 0 to promote the adaptability of workers and enterprises, by increasing their capacity to anticipate, stimulate and absorb change;
Innovatiivisuus ja tietopohjainen talous
In all newMember States, the participation of women in the labourmarket fell markedly during the early years of transition.
Nuorten koulutukseen pääsyä ja työkokemuksen hankkimista on myös helpotettu monin toimin niiden kohdalla, joiden työttömyys on kestänyt vähemmän kuin 6 kuukautta, yli 24 kuukautta tai 12 kuukautta.
In 2002, in Cyprus and Slovenia, the employment rate of womenwas just below the Lisbon target, while in Poland, the figure was only 47% and in Malta, just 32%.
Liian vähän huomiota on kohdistettu niihin työttömiin, jotka eivät ole työnhakijoina, mikä erityisesti voi vähentää naisten pääsyä työvoimaohjelmiin.
Preventing unemployment and active labourmarket policies to increase labour participation and make work a real option for all, especially given the prospectve decline in workingage population, by breaking down barriers to the labour market, increasing employability and preventing unemployment, making working arrangements more attractive and ensuring that work pays;
Asiantuntemuksesta ja tiedollisesta pääomasta, selvästi enemmän kuin luonnonvaroista tai kyvystä käyttää hyväksi runsasta matalapalkkaista työvoimaa, on tullut talouden kilpailukyvyn määrittäjiä, koska juuri niiden varassa taloudet pystyvät tuottavuutensa lisäämisen ohella kehittämään uusia tuotteita.
Preventative measures and active labourmarket policies are essential if the full potential of the work force in the EU is to be tapped.
Luovat keksinnöt ovat siten avain kilpailukyvyn ylläpitoon ja parantamiseen, mikä puolestaan on olennaisen tärkeää jatkuvan talouskasvun saavuttamisen kannalta.
In many Member States, efforts have made efforts to ensure that everyone becoming unemployed is given individual job search assistance and guidance at a nearly stage.
Luovuus vaihtelee kuitenkin eri EU:n alueiden kesken nyt ja myös laajentumisen jälkeen. Tämä heijastaa samalla tavoin tiedonsaannin ja sen käyttökyvyn suuria eroja.
Indeed, there is a general tendency towards increasing personalised support and improving the efficiency of programmes by identifying the needs of jobseekers and giving preference to tailor-made over general measures.
Ellei näitä eroja kavenneta, on vaikeaa jollei mahdotonta saavuttaa Lissabonin tavoitetta tehdä EU:sta maailman dynaamisin tietopohjainen talous.
to investmore, and more effectively, in human capital, to ensure that low-skilled workers in particular are able to acquire and update their skills so that they can remain and progress in work and to increase educational attainment levels and the participation of people in training throughout their working lives so as to make lifelong learning a reality.
Tämä tarve ulottuu uusiin jäsenvaltioihin, joissa aktiivisiin politiikkoihin panostaminen näyttä vähäiseltä niiden korkean työttömyyden – ja korkean pitkäaikaistyöttömyyden – takia, jopa suhteessa Kreikan ja Portugalin tasoon, joka on unionin matalin.
Innovation and the knowledgeeconomy
Tärkeimmät tulevaisuuden haasteet pyrittäessä saavuttamaan Lissabonin tavoitteet ja lisättäessä tuottavuutta ovat seuraavat:
Efforts are also being made to ensure that youngpeople have access to training, work experience or some other employability measure before they have been unemployed for 6 months and those over 24, for 12months .
‚ työntekijöiden ja yritysten joustavuuden edistäminen lisäämällä heidän kykyään ennakoida, edistää muutoksia ja omaksua ne;
Knowledge and access to it has become the driving force for growth in advanced economies like the EU.
Poliitikkojen vaikeudet kuroa umpeen innovaatiokuilua johtuvat sen syiden löytämisen vaikeuksista ja sen määrittelystä, miten ne vaikuttavat kilpailukykyyn.
Knowhow and intellectual capital, muchmore than natural resources or the ability to exploit abundant low-cost labour, have become the major determinants of economic competitiveness since it is through these that economies cannot only increase their productive efficiency but also develop new products.
Käytettävissä olevat indikaattorit ovat osittaisia ja niiden lisäksi on etsittävä laadullista tietoa alueellisista oloista, innovatiiviseen toimintaan osallistuvista osapuolista — tutkimuslaitoksista, liikeyrityksistä ja viranomaisista — ja niiden välisestä suhteesta.
Equally, there remain differences in the effectiveness of active labourmarket policies between different parts of the Union, and such policies need to be strengthened especially in regions with high unemployment and a need for restructuring.
Alla on esitelty useita indikaattoreita. Ne eivät tuo esille mitään uutta, mutta niiden perusteella näkyy selvästi hakijamaiden ja nykyisten Tavoite 1 -alueiden suhteellinen kilpailuhaitta.
This need extends to the newMember States, where expenditure on active policies seems to below given their high unemployment—and high longterm unemployment — even in relation to levels in Greece and Portugal which are the lowest in the Union.
‚ työvoiman osallistumisen lisääminen tekemällä työstä kaikille sopivan vaihtoehdon, erityisesti ottaen huomioon työikäisen väestön määrän laskun, työvoimamarkkinoiden raja-aitoja kaatamalla, työllistettävyyttä lisäämällä ja työttömyyttä ehkäisemällä, tekemällä työskentelyjärjestelyistä kiinnostavampia ja varmistamalla, että työ kannattaa;
The capacity to innovate, however, varies widely across regions in the EU and will do so evenmore after enlargement.
Sekä tutkimus- ja kehitystoiminta että korkean teknologian toiminta keskittyvät nykyisen EU:n ydinalueille.
This reflects similarly wide differences in access to knowledge and the ability to exploit it .
Vuonna 1999 vain 8 nykyisen EU:n alueista käytti yli neljänneksen unionin tutkimuksen
Cohesion, competitiveness, employment and growth
Varakkaampien ja kehityksen kokonaissummasta ja 30 aluetta käytti noin puolet siitä.
75 objective of the EU becoming the most dynamic knowledgebased economy in the world.
maiden hallitukset, harvoin poikkeuksin, tukevat enemmän yrityksiä kuin köyhempien maiden hallitukset.
0 0 smaller in relation to GDP in Objective 1 regions in 1999 than in other areas (between 0.15% in Spain and Greece and 0.21% in Portugal as against an EU average of 0.27% in 1999 and, therefore, does not begin to compensate for the huge difference in the scale of business spending.
Viimeisten tietojen perusteella tuen määrä vaihteli Suomen ja Itävallan selvästi yli 300 eurosta teollisuustyössä olevaa henkeä kohden Portugalin vain 28 euroon ja Kreikan 12 euroon.
The indicators available are partial and need to be supplemented by more qualitative information about regional circumstances, the various parties involved in innovative activities — research institutes, businesses and public authorities — and the relationship between them.
Epäsuotuisten alueiden yritykset kärsivät eristyneisyydestä parhaisiin kansainvälisiin uusia teknologioita kehittäviin tutkimus- ja kehitysverkostoihin ja
While therewas some increase in business expenditure onR & D in Objective 1 regions between 1995 and 1999, this was slightly smaller in relation to GDP than the growth in nonObjective 1 regions (though spending increased by more in percentage terms in the former than the latter).
Liikeyritysten tutkimus- ja kehityskustannusten väliset erot ovat vielä suuremmat, mikä kertoo parhaiten innovaatioiden vaikutuksista kilpailukykyyn. Samalla kun liikeyritysten sijoitusten osuus tutkimus ja kehitystoiminnasta olivat Saksassa 1,7% bruttokansantuotteesta, Suomessa 2,2% ja Ruotsissa 2,7%, kaikilla Portugalin ja Kreikan alueilla Lissabonia, Attikaa ja Peloponnesosta lukuunottamatta, luku oli alle kymmenesosa tästä eli alle 0,2% alueellisesta bruttokansantuotteesta.
At the same time, government expenditure rose relative to GDP in Objective 1 regions while in other areas, it fell.
Koko EU:n Tavoite 1 -alueilla yritysten sijoittaminen innovaatioihin oli alle 0,3% bruttokansantuotteesta, mikä on vain juuri yli viidennes EU:n keskiarvosta (1,3%) (Kartta 1.10).
Several indicators are presented below.
tutkimuskeskuksiin nähden20.
The picture they show is not new, but it confirms the extent of relative disadvantage of regions in the accession countries, aswell as those currently designated as Objective 1 .
Näiden alueiden pk- yritysten on erityisen vaikeaa selviytyä viimeisimmästä teknisestä kehityksestä ja osata käyttää sitä ja luoda yhteyksiä sopiviin kumppaneihin.
Governments in the more prosperous countries, with a few notable exceptions, give substantially more support for the expenditure which companies undertake than those in less prosperous ones.
Hallitusten sijoittaminen tutkimukseen ja kehitystoimintaan vaihtelee vähemmän alueiden kesken.
Both R & D and high-tech activities are highly concentrated in the core regions of the present EU. In 1999, just 8 regions in the present EU accounted for over a quarter of total R & Dexpenditure in the Union and 30 were responsible for approximately half .
Se oli kuitenkin hieman pienempi suhteessa bruttokansantuotteeseen Tavoite 1 -alueilla vuonna 1999 kuin muilla alueilla (0,15% Espanjassa ja Kreikassa ja 0,21% Portugalissa EU:n keskiarvon ollessa 0,27% vuonna 1999) eikä valtavista eroista yritysten välillä innovaatiohin sijoittamisessa koskaan päästä.
As might be expected, there is a similar concentration of patents— an indicator, if only a partial one, of the output of innovation — with half of all high-tech applications to the EU Patent Office being made in just 13 core regions (Map A1.9).
Tämä soveltuu myös laajalti korkeakoulututkintoihin panostamiseen, jonka osuus oli pitkälti sama Tavoite 1 -alueilla kuin muualla (noin 0,4% bruttokansantuotteesta).
According to the latest data, the scale of support, varied from well over EUR 300 per person employed in manufacturing in Finland and Austria to only EUR 28 in Portugal and just EUR12 inGreece. (TableA1.9).
Kuten OECD:n viimeisimmät käytännön tutkimukset ovat osoittaneet, tuoteinnovaatio on ensisijaisesti yhteisöllinen tapahtuma, johon osallistuvat sekä yritykset yhteisesti että yritykset ja tutkimuslaitokset, jotka luovat alueellisen tietopohjan.
Firms in less favoured regions suffer from being isolated from the best international R & Dnetworks and re-
Heikommilla alueilla sijaitsevat yritykset ovat usein eristyksissä muihin yrityksiin ja tutkimuslaitoksiin nähden ja sen seurauksena harjoittavat vähemmän innovaatiotoimintaa kuin muiden alueiden yritykset21.
There are even wider disparities between regions in business R & D expenditure, which is perhaps most relevant for assessing the potential contribution of the innovative effort to competitiveness. While average business expenditure onR & D in Germany was 1.7% of GDP, in Finland, 2.2% and in Sweden, 2.7%, in all regions in Portugal and Greece, except Lisboa, Attika and Pelopponisos, the figure was under one-tenth of this at under 0.2 %ofregionalGDP .
Vaikka yritysten panostaminen tutkimus- ja kehitystyöhön lisääntyi hieman Tavoite 1 -alueilla vuosina 1995 - 1999, luku oli hieman alempi suhteessa bruttokansantuotteeseen kuin kasvu Tavoite 1 -alueilla (vaikka panokset kasvoivat prosenttiyksikköinä enemmän ensimäisessä kuin jälkimmäisessä).
In Objective 1 regions across theEUas awhole, business expenditure amounted to less than 0.3% of GDP only just over a fifth of the average EU level (1.3%) (Map 1.10).
Samanaikaisesti hallitusten sijoittaminen tutkimus ja kehitystyöhön nousi suhteessa bruttokansantuotteeseen Tavoite 1 -alueilla kun se muilla alueilla laski.
Government expenditure onR & D ismuchmore similar between regions.
Tutkimus- ja kehitystoiminta vaihtelee yrityksen koon mukaan, erityisesti teollisuudessa.
Nevertheless, it was still slightly search centres developing new technologies20.
Niiden alueiden, joilla on paljon työntekijöitä pienyritysten palveluksessa ja jotka ovat enimmäkseen EU:n eteläosissa, tutkimus- ja kehitystoimintaan panostaminen on yleensä vähäistä.
SMEs in these regions, in particular, have difficulty in finding out about the latest technological developments and how to use these and in making contact with suitable partners elsewhere.
Vuonna 2000 alle 50 työntekijän teollisuusyritysten osuus oli 47% Portugalissa, 53% Espanjassa ja 56% Italiassa (Krei kasta ei ole tietoja saatavissa) verrattuna muun EU:n vain 27%:iin. Lisäksi näissä maissa pien-
SE, the
SE, hallinnollisten
© and
© korkea-asten ja
0.8 1 d at
0,8 1 tietoja bruttokansantuotteesta
Government
Hallituksen
1250 expenditure sector expenditure,
1250 sijoitukset
1.2 2 d at
1,2 2 bruttokansantuotteesta tietoja
Source: expenditure l a o t
Lähde:
Moreover, employment growth in the EU tends to be concentrated in knowledgeintensive activities, whichmeans that regions in which such activities are concentrated are not only likely to gain in competitiveness but they are better placed to generate new jobs.
Osa 1 — Yhteenkuuluvuus, kilpailukyky,työllisyysja kasvu – Tilanneja suuntaukset
Moreover, within these countries, the share of employment in small firms is even larger in the weaker regions—over 60% in Objective 1 regions in southern Italy and 65% in those in Spain, according to estimates22.
Hakijamaiden innovaatiotoiminta yritysten työllistämän työvoiman osuus on jopa suurempi heikoilla alueilla — yli 60% Tavoite 1 -alueilla Etelä-Italiassa ja 65% niistä on Espanjas- sa, arvioiden mukaan22
This disparity in firm size between regions is equally evident in the rest of the EU.
Alueiden väliset yrityskoon erot ovat myös selviä muussa EU:ssa.
In Germany, for example, small firms account for a third of employment in manufacturing in the new Länder as against around 20% in the rest of the country.
Saksassa esimerkiksi pienyritysten osuus on kolmasosa uusien osavaltioiden teollisuusyritysten työpaikoista, kun se maan muissa osissa on noin 20%.
In the accession countries, much less is spent onR & D in relation to GDP than in most of the existing EUMember States but only slightly less than in Objective 1 regions.
Hakijamaat kuluttavat paljon vähemmän tutkimus- ja kehitystoimintaan suhteessa bruttokansantuotteeseen kuin useimmat olemassaolevat EU:n jäsenvaltiot, mutta hieman vähemmän kuin Tavoite 1 -alueilla.
In 2001, expenditure amounted, on average, to under 1% of GDP (0.8%), under half the EU15 average.
Vuonna 2001 kustannusten määrä oli keskimäärin alle 1% bruttokansantuotteesta (0,8%), alle puolet nykyisen EU:n jäsenvaltioiden keskiarvosta.
Expenditure by business enterprises accounted for only just over 45%of this, much less than in the EU (65%), while the rest was split fairly evenly between the government sector and higher education.
Liikeyritysten kustannusten osuus oli vain hieman yli 45% tästä, paljon vähemmän kuin muualla EU:ssa (65%), kun taas loppu jaettiin varsin tasaisesti valtionhallinnon ja korkea-asteen koulutuksen kesken.