natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission has not, save where otherwise stated, adopted or in any way approved any view appearing in this publication and statements should not be relied upon asstatements of the Commission’s or the Fisheries and Maritime Affairs DG’s views.The Commission does not guarantee the accuracy of the data included in this publication, nor does the Commission or any person acting on its behalf accept responsibilityfor any use made thereof.© European Communities, 2007.Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.Photo: © Lionel Flageul
Mitkään tässä julkaisussa esitetyistä näkökannoista eivät ole – ellei toisin mainita – komission omia tai sen vahvistamia näkökantoja, eikä julkaisussa esitettyjä näkemyksiä voida pitää komission tai kalastus- ja meriasioiden pääosaston omina näkemyksinä. Komissio ei myöskään vastaa julkaisuun sisältyvien tietojen oikeellisuudesta, eikä komissio eivätkä ketkään komission nimissä toimivat henkilöt ole vastuussa julkaisun mahdollisesta käytöstä.© Euroopan yhteisöt, 2007.Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.Kannen kuvat: © Lionel Flageul
Climate change and fisheries: the need to combat global warming and strengthen stocks
Ilmastonmuutos ja kalastus: päämääränä ilmaston lämpenemisenhidastaminen ja kalakantojen vahvistaminen
Scientistshave all recognised the reality of the climate change we are now experiencing.
Tutkijattunnustavat nykyään yleisesti ilmastonmuutoksen todellisuuden.
The earth's atmosphere haswarmed by 0.74 °C in the past century.
Maapallon ilmakehä on viime vuosisadankuluessa lämmennyt 0,74 celsiusastetta.
This may not seem like much, but the impacts of this "slight" warming onecosystems are already significant and they suggest what might lie ahead if the climate changes further, as projected in or i a l E d it all the expert scenarios.
Vaikka muutos voi vaikuttaa mitättömältä, tällä ”lievällä”lämpenemisellä on ollut joselviä vaikutuksia ekosysteemeihin. Ne antavat esimakua siitä, mitä maapallolla on edessään, mikäli se vielä lämpenee, kuten tutkijoiden skenaarioissa ennustetaan.
The impact on the marine environment is already apparent: the sea level is rising, currents are changing course, the oceansare becoming more acidic, species' natural ranges are shifting, and so on.
Ilmastonmuutoksen seuraukset näkyvät jo meriympäristössä: merenpinta kohoaa jatkuvasti, merivirrat vaihtelevat,valtameret happamoituvat, lajien esiintymisalueet muuttuvat…
The scientists of the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) have confirmed the reality of climate change andits consequences. There are signs that the trend is accelerating.
Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) tutkijat vahvistavat ilmastonmuutoksen ja sen seurausten aitouden.Monet merkit viittaavat suuntauksen olevan kiihtymässä.
The 10 warmest years on record have all occurred since1990. Concentrations of methane and CO2in the air have reached levels never equalled over 650 000 years…
Kymmenen kuuminta vuotta on kirjattu vuoden 1990 jälkeen.Ilman metaani- ja hiilidioksidipitoisuudet ovat nyt korkeammat kuin 650 000 vuoteen… ä ä k ir jo i tu s P
For these experts, global warming is inevitable.
Asiantuntijoiden mukaan lämpeneminen on sinänsä väistämätöntä.
A rise of more than 1.5-2.5 °C in the earth'saverage temperature would bring changes that would obviously be disastrous for biodiversity, but for human civilisationas well.
Maapallon keskilämpötilan kohoaminen yli 1,5–2,5 celsiusastetta aiheuttaisi luonnonmullistuksia, joilla olisituhoisat seuraukset paitsi biologiselle monimuotoisuudelle myös ihmisen elinympäristölle.
Hence the need to limit the temperature increase: an objective of 2 °C was set by the 27 European Union countriesearly this year.
Lämpötilan nousu onpysäytettävä, ja juuri siksi EU:n 27 jäsenvaltiota päättivät tämän vuoden alussa rajoittaa ilmastonmuutoksen kahteencelsiusasteeseen.
Ambitious target figures, going well beyond the EU's current international commitments, have thereforebeen set: cutting greenhouse gas emissions by 20% by 2020 and increasing the share of renewable energy to 20%.
Ne ovat asettaneet itselleen kunnianhimoiset tavoitteet, jotka menevät selvästi EU:n nykyisiäkansainvälisiä sitoumuksia pidemmälle: aikomuksena on vähentää kasvihuonekaasupäästöjä 20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä ja nostaa uusiutuvien energialähteiden osuus 20 prosenttiin unionin energiankulutuksesta.
Achieving those targets means that combating climate change must become a priority in all European Union policies.
Jotta tähän päästäisiin, ilmastonmuutoksen hidastaminen on asetettava etusijalle kaikissa Euroopan unionin politiikoissa.Tämä koskee myös kalastusta.
The fisheries sector is no exception. Like all energy-consuming economic activities, it has a negative impact on the climate.If the sector already starts analysing the energy performances of its fishing methods and gears, it can help reduceconsumption of fossil fuels, which produce greenhouse gases.
Muiden energiaa kuluttavien elinkeinojen tapaan myös se vaikuttaa kielteisesti ilmastoon.Käynnistämällä välittömästi keskustelun pyyntimenetelmien ja pyydysten energiatehokkuudesta EU voi auttaavähentämään kasvihuonekaasuja synnyttävien fossiilisten energialähteiden kulutusta.
It is also important to realise that fishing is one of the economic activities that suffers the most from climate change.
Mutta on myös muistettava, että kalastus kuuluu aloihin, joihin ilmastonmuutos vaikuttaa pahiten.
The marine ecosystems on which fishing depends are changing and are likely to undergo considerably more changes asthe climate evolves.
Merten ekosysteemit,joista kalastus on riippuvainen, muuttuvat jatkuvasti ja voivat vielä vääristää merkittävästi ilmaston kehitystä.
The migration of marine species is already a reality.
Merilajienliikkuminen elinalueelta toiselle on jo todellisuutta.
So it is essential to strengthen stocks to cope withthese changes. Now more than ever it is more important to stop weakening resources through overfishing… e ro p u
Kalakantoja täytyy siis vahvistaa, jotta ne selviävät tästä muutoksesta.Viimeistään nyt on aika lakata riistämästä kantoja ja lopettaa niiden liikakalastus.
Climate change What impact on fisheries?
Ilmastonmuutos:Miten se vaikuttaa kalastukseen?
Climate change is already affectingmarine ecosystems.
Ilmastonmuutos vaikuttaa jo selvästimerten ekosysteemeihin.
Its impact can be seen in theacidification of the oceans, rising sea levels, an increase instorms and higher water temperatures.
Se ilmenee nykyisinvaltamerten happamoitumisena, merenpinnan kohoamisena, myrskyjen lisääntymisenä ja meren lämpenemisenä.
The earth's climate is heating up, primarily as a result of human activity.
Maapallon ilmasto on lämpenemässä, ja se johtuu suurelta osin ihmisentoiminnasta.
This realityis today widely recognised by the scientific community and most politicalauthorities.
Tiedeyhteisö ja suurin osa poliittisista päättäjistä tunnustavat nykyisinlaajalti tämän tosiasian.
The facts are unequivocal: ecosystems are already being affected byglobal warming. If we fail to react rapidly now, we open the door to major upheavalswhich will have serious consequences both for the environment and for all humanactivities.
Se on kiistaton: ilmaston lämpeneminen vaikuttaa joekosysteemeihin, ja ellei siihen pian puututa, tapahtuu vakavia luonnonmullistuksia,jotka vaikuttavat ratkaisevasti ympäristöön ja kaikkeen ihmisen toimintaan.
Sectors which depend on the exploitation of natural resources, such asfisheries, are particularly at risk.
Tämä koskee erityisesti luonnonvaroista riippuvaisia elinkeinoja, kuten kalastusta.
The Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), madeup of scientists throughout the world, has assessed the current predict temperature increases of 1.5 °C or more by the end of thecentury.
tutkituissa skenaarioissa lämpötilan ennustetaan nousevanvähintään 1,5 celsiusastetta vuosisadan loppuun mennessä.
These developments will obviously not spare marineecosystems, which are already experiencing certain impacts ofclimate change1.
Nämä kehityssuuntaukset eivät luonnollisestikaan säästä merenekosysteemejä, jotka kärsivät jo nyt ilmastonmuutoksenvaikutuksista1.
The following are some of the most important: per o u in E e
Niitä ovat esimerkiksi seuraavat:
The experts have released asynthesis report on their work.
Raportin koko teksti on tarkoitus julkaista myöhemmintänä vuonna.
Although this paper does not givedetails on marine ecosystems or fisheries the full report, to bepublished later this year, is expected to confirm the many studiesshowing that climate change has already had repercussions onmarine ecosystems, fish stocks and fisheries.
Se vahvistanee niiden lukuisien tutkimustentulokset, joiden mukaan ilmastonmuutoksella on jo nytkerrannaisvaikutuksia merten ekosysteemeihin, kalakantoihin jakalastukseen.
Marine warming – The increase in atmospheric temperaturehas repercussions on bodies of water.
Meren lämpeneminen– Ilmaston lämpötilan kohoaminenheijastuu vesimassoihin.
The temperature ofsurface waters has risen by around 1.5 °C since the 1960s.Recent research shows a warming of the seas up to a depth of 3 000 metres.
Pintavesien lämpötila on noussut 1960-luvulta lähtien noin 1,5 celsiusastetta. Viimeaikaistentutkimusten mukaan merivesi on lämmennyt 3 000 metrinsyvyydeltä.
The temperature of the North Sea, for example,has risen by 1.1 °C over the last 30 years.
Esimerkiksi Pohjanmeren lämpötila on 30 viimevuoden aikana kohonnut 1,1 celsiusastetta.
No 35
Kaikissa o 35 Nr
• other species previously known to live at lower latitudes arespreading beyond the 50th parallel, including anchovies, sardines,bluefin tuna, grey triggerfish, stingrays, thresher sharks, and bluesharks.
• leveyspiireillä esiintyneet lajit – kuten sardelli, sardiini, tonnikala,porsassäppikala, keihäsrausku, kettuhai ja sinihai – ovat levinneet50. leveyspiirin pohjoispuolelle, tosin eivät aivan yhtä laajasti.
Rise in sea level– Climate change is causing ice sheets – both polar caps and mountain glaciers – to melt.
Merenpinnan kohoaminen– Ilmaston lämmetessänapajäätiköt ja vuoristojen jääpeite alkavat sulaa.
All that waterstored in solid form is now pouring into the oceans, whose levelinevitably rises.
Kaikki tämäkiinteässä muodossa ollut vesi virtaa nyt valtameriin, joiden pintakohoaa vääjäämättä.
Sea level has risen by 19.5 cm since 1870, withserious impacts on coastal regions.
Meri on nykyisin 19,5 cm korkeammallakuin 1870-luvulla, mistä seuraa monenlaisia häiriöitärannikkovyöhykkeellä.
•An increasing number of extreme weather events – Climate change is being seen in increasingly frequent periods of drought, heavy precipitation and storms.
•Äärimmäisten sääilmiöiden lisääntyminen –Ilmastonmuutoksesta kertoo myös kuivuuskausien,rankkasateiden ja myrskyjen lisääntyminen.
In the northwest Atlantic, events of extreme winds and high waves are on therise.
Koillis-Atlantillaesiintyy yhä enemmän voimakkaita tuulia ja korkeaa aallokkoa.
Weakened resources in jeopardy
Sama ilmiö näkyy etelämpänä.
A similar phenomenon can be seen to the south.
Aiemmin Afrikan rannikoillaeläneet lajit vaeltavat pohjoiseen. Nykyisin trooppisia turskalajeja(Physiculus dalwigki), merimadelajeja (Gaidropsarus granti)jaserpentiiniankeriaslajeja (Pisodonophis semicinctus)esiintyy aina Galiciassa asti.
The CIESM3Atlas of exoticspecies is continually adding to its list of tropical fish that havemoved into the Mediterranean via the Suez Canal or the Straits of Gibraltar, including sharks and sole from Senegal, two specieswith considerable commercial potential.
Samoin CIESM:n3eksoottisten lajien luetteloonlisätään jatkuvasti uusia trooppisia lajeja, jotka ovat siirtyneetpysyvästi Välimerelle Suezin kanavan tai Gibraltarin salmen kautta;niiden joukossa ovat seidenhai ja senagalinkampela, kumpikinkaupallisesti kiinnostavia lajeja.
These impacts, which have already been widely established, have observable consequences on certain species.
Nämä muutokset eivät sinänsä ole kielteisiä, sillä ne avaavatmonesti uusia mahdollisuuksia kalastustoimintaan.
Climatechange plays a role, for example, in the decline in North Sea and Baltic cod stocks.
Mutta niidenvälillisiä vaikutuksia meren ekosysteemien herkkään tasapainoonja nykyisiin merieläinlajeihin ei juuri tunneta.
These changes are not negative as such, since they sometimescreate new fishing activities.
Esimerkiksi Pohjanmeren ja Itämerenturskakantojen pieneneminen saattaa johtua osittain ilmastonlämpenemisestä.
However, their indirect effects on thefragile balance of marine ecosystems and on the species currentlymaking up part of such ecosystems are not yet well known.Permanent vigilance thus remains vital.
Siihen vaikuttavat tosin monet eri syyt, silläilmaston ja ekosysteemien välinen vuorovaikutus on erittäinmonimutkainen.
Multiple effects
Monitahoiset vaikutukset
In addition to species displacement, climate change puts othertypes of pressure on aquatic ecosystems.
Lajien liikkumisen lisäksi ilmastonmuutos aiheuttaavesiekosysteemeille myös muuntyyppisiä paineita.
Here are a few examples:
Tässä muutamia esimerkkejä.
In the North Sea, this decline seems to be caused by shifts in thegeographical ranges of plankton.
Pohjanmerellä tämä kantojen supistuminen näyttäisi johtuvanplanktonpopulaatioiden liikkumisesta.
The dominant species, Calanusfinmarchicus,on which cod larvae feed, have shifted from the North Sea to the Arctic Ocean in search of colder waters.
Yleisin turskan toukkienravintonaan käyttämä planktonlaji Calanus finmarchicusonsiirtynyt Pohjamereltä lähemmäs Jäämeren viileämpiä vesiä.
Itsbiomass in the North Sea has dropped by 70% since the 1960s.Species of plankton from the south, which are replacing it, are lessabundant and do not seem suited to the larval stage of cod.
Sen biomassa Pohjanmerellä on vähentynyt 70 prosenttia 1960-luvulta lähtien. Tilalle on tullut etelästä uusia, niukemminesiintyviä planktonlajeja, jotka eivät näytä kelpaavan turskalletoukkavaiheessa.
So the decline in the favourite prey of cod larvae partially explainsthe problems of cod stocks in the North Sea.
Toukkien mieliravinnon hupeneminen lienee siisainakin yksi selitys Pohjanmeren turskakantojen supistumiseen.
Feeding on agricultural pollution and untreated wastewater,aquatic vegetation develops excessively, depleting water of itsoxygen.
Maatalousjäte ja käsittelemätön jätevesi aiheuttavatravinnekuormitusta, joka johtaa vesikasvien liialliseen kasvuun jahappikatoon vedessä.
This phenomenon, known as eutrophication, is a type ofpollution that has long been present in all European coastalwaters.
Tätä kutsutaan rehevöitymiseksi; se on yksisaastumisen muoto, joka on pitkään vaivannut kaikkia Euroopanrannikkovesiä.
For the last 30 years or so, however, eutrophication hasbecome more intense because of higher water temperatures andthe release into aquatic environments of eroded earth due torising sea levels.
Kolmena viime vuosikymmenenä rehevöityminenon kiihtynyt veden lämpötilan noustessa ja maa-aineksen valuessaveteen merenpinnan kohoamisen aiheuttaman eroosionvaikutuksesta.
The phenomenon results in an increasingnumber of green, red and brown tides and excessive growth ofplankton on European coasts. These imperil marine life bydepleting the water of oxygen and occasionally by releasing toxicsubstances.
Tämän seurauksena viher-, puna- ja ruskolevänmäärä ja leväkukinnat ovat lisääntyneet Euroopan rannikoilla.Levien aiheuttama happikato ja niiden toisinaan levittämätmyrkylliset aineet ovat vaaraksi vedenalaiselle elämälle.
In addition to the problems they create foraquaculture, they lead to high mortality among young marineorganisms living in coastal waters.
Ne haittaavat vesiviljelyä ja ovat syynä rannikoilla elävienmerieliöiden korkeaan poikaskuolevuuteen.
In the Baltic, mild winters, a reduced inflow of water from the Skagerrak and higher rainfall and river flows have resulted ingradual desalination.
Talvien leudontuessa, Skagerrakin kautta tulevan merivedenvähetessä ja sademäärän ja valuman lisääntyessä Itämeren vedensuolaisuus on alkanut asteittain heiketä.
Salt water, which is heavier than fresh water,is now found at deeper levels.
Suolainen vesi on makeaaraskaampaa, joten se painuu alempiin vesikerroksiin.
Cod eggs sink before reaching acertain salt density, which enables them to remain in suspension.Therefore they now sink further towards the sea bed, to depthswhere the lack of oxygen makes their survival much moredifficult.
Turskan mätitarvitsee tietyn suolapitoisuuden kelluakseen vedessä; muuten sevajoaa syvemmälle suolaiseen veteen, jossa sen on usein vaikeaselviytyä hapettomissa oloissa.
On top of that phenomenon come pollution, shifts inplankton ranges and overfishing, creating tremendous pressureon these stocks.
Kun tähän yhtälöön lisätään vesienpilaantuminen, planktonin liikkuminen ja liikakalastus, voimmevain kuvitella, miten valtava paine tähän uhanalaiseenpopulaatioon kohdistuu.
Species displacement o per u n E i e
Uhanalaisten lajien liikkuminen as sa ro o p u E
For a number of decades, a process of coral bleaching has beenoccurring on a worldwide basis.
Ympäri maailmaa on myös useiden vuosikymmenten ajanseurattu korallien vaalenemista.
This phenomenon is one of thefirst signs of acidification of sea water, which affects theseparticularly vulnerable organisms.
Se on ensimmäisiä oireitameriveden happamoitumisesta, joka vaurioittaa näitäpoikkeuksellisen herkkiä eliöitä.
The experts are concernedabout the effects of acidification on the respiratory systems ofaquatic animals and on the development of those with calcareousskeletons or shells, like most molluscs.
Tutkijat ovat huolissaanhappamoitumisen vaikutuksista vesieläinten hengityselimiin janiiden eläinten kehitykseen, joilla on kalkkipitoinen luuranko taikuori (esim. suurin osa nilviäisistä).
Shellfish farmers will haveto take this factor into account.
Tämä seikka on huomioitavasimpukanviljelyssä.
As described above with plankton, the most visible expression of climate change today is species displacement.
Näkyvin merkki ilmastonmuutoksesta on nykyisin paitsi planktoninmyös merieläinlajien liikkuminen.
Fish, molluscsand crustaceans are moving further north in search of colderwaters, either because their organism requires a specifictemperature range no longer provided by their natural habitat,which has become too warm, or because they are followingvegetation, plankton and other marine organisms on which theyfeed, and which are migrating north.
Kalat, simpukat ja äyriäiset ovatalkaneet hakeutua pohjoisemmas kylmemmille vesialueille. Ne joko pyrkivät tiettyyn lämpötilaan, niiden elimistöllesopivampaan veteen tavanomaisen elinympäristönsä käytyä liianlämpimäksi tai vaeltavat ravinnon eli kasvien, planktonin jamuiden meren eliöiden perässä kohti pohjoista.
As seen with species displacement, the sea is a complexecosystem whose full ramifications are not yet fully understood.
Kuten lajien liikkuminen osoittaa, meri on mutkikas ekosysteemi,jonka toimintaa ei vielä tunneta tarkasti.
Inthe long and winding food chain, phenomena as local as greentides and coral mortality will inevitably have consequences on theecosystem as a whole.
Ravintoketju on pitkä jamonipolvinen, ja niin paikallisilla ilmiöillä kuin viherlevällä jakorallien häviämiselläkin on väistämätön vaikutus kokoekosysteemiin.
Red mullet, for example, which used to be rare north of the English Channel, has become a commercial species in the North Sea since the start of this century: catches have risen from 10 tonnes in 1985 to 700 tonnes in 2005.
Esimerkiksi keltajuovamullo, jota aiemmin esiintyi vain harvoin Englannin kanaalin pohjoispuolella, nousi tämän vuosisadanalussa kaupalliseksi lajiksi Pohjanmerellä: saalismäärä oli 700 tonniavuonna 2005, kun se vielä vuonna 1985 oli 10 tonnia.
The same trend isoccurring with seabass: in 20 years, catches have risen from 31 to558 tonnes in the North Sea and from 694 to 2 429 tonnes west ofthe British Isles.
Samoin kävimeriahvenelle: Pohjanmerellä sen saaliit ovat kasvaneet 20 vuodessa 31 tonnista 558 tonniin ja Brittein saarilla 694 tonnista 2 429 tonniin.
The decline of cod stocks is partly due to the impact of climate change on plankton in the North Sea and on the salinity ofthe waters of the Baltic.
Turskakantojen pieneneminen johtuu osittain ilmastonmuutoksen vaikutuksista Pohjanmeren planktonpopulaatioihinja Itämeren veden suolaisuuteen.
In both cases, though, the main cause is overfishing.
Molemmilla alueilla sen suurimpana syynä on kuitenkin edelleen liikakalastus.
Pressure on the environment from all sides
Ympäristöpaineiden moninkertaistuminen
How should we react?
Miten tähän pitäisi reagoida?
Of course, today's climate change is not the first the Earth hasseen.
Käynnissä oleva ilmastonmuutos ei tietenkään ole maapallonensimmäinen.
Successive periods of warming and glaciation have markedthe history of our planet and have even played a decisive role inthe evolution of the earth's flora and fauna.
Planeettamme historian aikana toistuvat ilmastonlämpenemiset ja jäätiköitymiset ovat itse asiassa vaikuttaneetratkaisevasti maapallon eläimistön ja kasviston kehitykseen.
Fishing activity has a dual interaction with the climate: on the onehand, it contributes to climate change by burning fuel andproducing greenhouse gas emissions; on the other, it is affectedby climate change because it alters marine ecosystems, whichform the basis of fisheries resources. The action to be taken has totake on board both aspects of the problem.
Kalastuksen ja ilmaston välinen vuorovaikutus on kaksisuuntaista:kalastus lietsoo ilmastonmuutosta polttoaineiden palamisestasyntyvien kasvihuonekaasupäästöjen takia; ilmastonmuutoksestaon puolestaan haittaa kalastukselle, koska se aiheuttaa muutoksiamerten ekosysteemeissä, jotka ovat kaikkien kalavarojen perusta.Toimenpiteissä onkin otettava huomioon asian molemmat puolet.
Regarding the first, the fisheries sector can help attenuate climatechange by reducing its use of fossil fuel, which would also meancontributing at its own level to the general action decided by the European Union to cut greenhouse gas emissions (see article,page 8).
Kalastusalalla voidaan auttaa hidastamaan ilmastonmuutostavähentämällä hiiliperäisten polttoaineiden kulutusta ja edistämälläsiten Euroopan unionin kasvihuonekaasupäästöjenvähentämiseksi käynnistämiä yleisiä toimia (ks. artikkeli s. 8).
The present evolution, however, is of a different in nature. Presentday climate change is driven by human activity, with its artificialgreenhouse gas emissions.
Kalastuksenhoidolla on ratkaiseva merkitys kalastuksen pitämiseksikestävänä niin, että se auttaa ekosysteemejä selviämään edessäolevista mullistuksista.
This trend is occurring at anunprecedented speed: since the mid-19th century, the earth'stemperature has risen by 0.76 °C, and the last 10 years have beenthe warmest ever since meteorological record-keeping began.During previous climate changes, nature has always had thepossibility to adapt to the new conditions, to strike a new balance(animals migrate or change feeding habits; vegetation developsto absorb CO2, etc.).
Herkkiin lajeihin kohdistuvan paineenlievittäminen ja ekosysteemipohjainen kalastuksenhoito ”kestävän ro o p as sa u E enimmäistuoton”(maximum sustainable yield, MSY)4periaatteenmukaisesti ovat tehokkaimpia keinoja meriekosysteemien
That is not the case today, though, becausehuman activity has weakened nature and prevented it fromevolving and adapting to a change that is occurring at a speednever before seen.
Tällä kertaa lämpenemiskehitys on kuitenkin eriluonteista.Nykyinen ilmastonmuutos on ihmisen aiheuttama ja johtuukeinotekoisten kasvihuonekaasujen päästöistä.
As for fisheries management, maintaining sustainable fisheriesmeans helping ecosystems cope with climate change.
Se etenee ennennäkemättömän nopeasti: maapallon lämpötila on kohonnut 0,76 celsiusastetta 1800-luvun puolivälin jälkeen, ja viimevuosikymmen oli kuumin koko sinä aikana, kun lämpötiloja onrekisteröity.