natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission is thus determined to support Member States and stakeholders at various levels of society in their eorts to tackle them.
Komissio onkin päättänyt tukea jäsenvaltioiden ja yhteiskunnan eri tasoilla toimivien sidosryhmien työtä erojen poistamiseksi.
Health inequalities between and within Member States
Terveyserot jäsenvaltioissa ja niiden välillä
Life expectancy at birth can give some idea of health levels amongst the population as a whole and in this, there are substantial dierences between EU regions.
Vastasyntyneen elinajanodote voi tarjota jonkinlaisen käsityksen koko väestön terveyden tasosta, jossa on EU:n eri alueiden välillä huomattavia eroja.
In 2006, the dierence between the Member States with the highest and lowest life expectancies was eight years for females and 14 years for males.
Vuonna 2006 pisimpien ja lyhimpien elinajanodotteiden jäsenvaltioiden välinen ero oli naisilla kahdeksan vuotta ja miehillä 14 vuotta.
For several countries, the gap between national life expectancy and the EU average has increased in the last two decades.
Kansallisen elinajanodotteen ja EU:n keskimääräisen elinajanodotteen välinen ero on kasvanut useissa maissa kahden viime vuosikymmenen aikana.
There are also dierences of up to 20 years in the number of years lived in good health (Healthy Life Years), with people living in the Central and Eastern part of the EU, especially men, living on average fewer years in good health.
Terveenä elettyjen vuosien (terve elinaika) lukumäärässä on jopa 20 vuoden suuruisia eroja Keski- ja Itä-Euroopassa asuvilla ihmisillä ja varsinkin miehillä, joilla terve elinaika on keskimääräistä lyhyempi.
The impact on health of these variables starts at a young age and persists throughout life.
Nämä tekijät alkavat vaikuttaa terveyteen jo hyvin varhaisessa iässä, ja vaikutus kestää koko elämän.
Dierences in life expectancy at birth between the lowest and highest socioeconomic groups (e.g. between manual and professional occupations, people with primary and post-secondary education and the lowest and highest income quintiles) range from 4-10 years for men and from 2-7 years for women.
Syntymähetken elinajanodotteen erot alimpien ja ylimpien sosioekonomisten ryhmien välillä (esimerkiksi ruumiillisen työn tekijöiden ja vapaiden ammattien harjoittajien välillä, perus- ja korkeakoulutuksen saaneiden välillä sekä alimpien ja ylimpien tulokvintiilien välillä) ovat 4–10 vuotta miehillä ja 2–7 vuotta naisilla.
In some Member States, the gap has even grown over the last few decades.
Joissakin jäsenvaltioissa ero on muutaman viime vuosikymmenen aikana jopa kasvanut.
In addition, infant mortality is higher in the lowest socioeconomic groups and inequalities related to this factor have also increased in several countries.
Lisäksi imeväiskuolleisuus on suurempaa alimmissa sosioekonomisissa ryhmissä, ja myös tähän tekijään liittyvät erot ovat useissa maissa kasvaneet.
Particularly poor health amongst vulnerable groups
Huono-osaisilla ryhmillä erityisen heikko terveys
Groups such as people in deprived areas and in poverty, the unemployed and informally employed, the homeless, the disabled, the mentally or chronically ill, the elderly on low pensions and single parents tend to experience higher levels of disease and premature death.
Muun muassa köyhillä alueilla ja köyhissä oloissa elävien ihmisten, työttömien ja harmaata työtä tekevien, kodittomien, vammaisten, mielenterveyspotilaiden tai pitkäaikaissairaiden, iäkkäiden tai pienituloisten eläkkeensaajien ja yksinhuoltajien muodostamiin ryhmiin kuuluvia kohtaavat muita todennäköisemmin sairaudet ja ennenaikainen kuolema.
Substantial dierences between Member States are also found in infant mortality, premature mortality, avoidable mortality and more subjective health measures such as self-perceived general health and long-standing illness or activity limitations experienced in the past six months.
Jäsenvaltiot eroavat huomattavasti toisistaan myös imeväiskuolleisuuden, ennenaikaisen kuolleisuuden ja estettävissä olevan kuolleisuuden osalta sekä itse koetun yleisen terveydentilan, pitkäaikaissairauden, kuuden viime kuukauden aikana koettujen toimintarajoitteiden ja muiden henkilökohtaisten terveysmittareiden osalta.
High mortality and morbidity from cardiovascular disease, injuries and violence, cancer and alcohol-related diseases contribute to dierences in life expectancy.
Sydän- ja verisuonitautien, vammojen ja väkivallan, syövän ja alkoholisairauk-sien aiheuttama suuri kuolleisuus ja sairastuvuus vaikuttavat elinajanodotteessa ilmeneviin eroihin.
Underlying risk factors for these conditions, such as poorer living and working conditions, smoking, diet and alcohol consumption, are more prominent in countries with shorter life expectancies.
Tällaisten vaivojen taustalla vaikuttavia riskitekijöitä ovat muun muassa heikot työ- ja elinolot, tupakointi, epäterveellinen ruokavalio ja alkoholinkäyttö, jotka ovat lyhyemmän elinajanodotteen maissa yleisempiä.
Inequalities between nationals and some migrant groups persist, both in terms of health status and access to health services.
Kantaväestön ja joidenkin maahanmuuttajaryhmien välillä on edelleen niin terveydentilaan kuin terveyspalvelujen saatavuuteenkin liittyviä eroja.
Migrants may experience greater vulnerability to communicable diseases, such as tuberculosis, HIV/AIDS or hepatitis, thereby impacting on overall levels of health.
Maahanmuuttajat voivat altistua muita herkemmin tartuntataudeille, kuten tuberkuloosille, HIV:lle/aidsille tai hepatiitille, mikä vaikuttaa yleiseen terveystasoon.
They may also face higher risks of non-communicable diseases (e.g. cardiovascular disease) and mental health problems.
Heillä voi myös olla suurempi riski saada muita sairauksia (esimerkiksi sydän- ja verisuonitauteja) ja mielenterveysongelmia.
These can stem from a combination of socioeconomic and environmental conditions in their countries of origin, the process of moving country and having to adjust to a new environment in their host countries1.
Tämä voi johtua heidän lähtömaidensa sosioekonomisesta tilanteesta ja ympäristöoloista, muuttamisesta toiseen maahan sekä siitä, että he joutuvat sopeutumaan vastaanottavien maiden uuteen ympäristöön (1).
Inequalities between social groups
Yhteiskunnallisten ryhmien väliset erot
In addition, there appears to be a link between health inequalities within a county and the overall health of the population, in that the higher the inequality, the poorer the health of the population as a whole.
Maan sisäiset terveyserot näyttävät lisäksi olevan yhteydessä väestön yleiseen terveydentilaan: mitä eriarvoisemmin terveys jakautuu, sitä heikompi on koko väestön terveydentila.
Reducing inequalities within Member States may well therefore help to reduce those between Member States.
Jäsenvaltioiden sisäisten terveyserojen kaventaminen voi siis hyvinkin auttaa vähentämään terveyseroja myös jäsenvaltioiden välillä.
Aside from dierences between Member States, a social gradient in health status has been identied.
Jäsenvaltioiden välisten erojen lisäksi myös sosiaalisen aseman on havaittu vaikuttavan terveydentilaan.
People with lower education, a lower occupational class or lower income, as well as some ethnic minorities in many Member States tend to die younger and suer from a higher prevalence of most types of health problem.
Heikommin koulutetut, heikommassa ammattiasemassa olevat tai pienituloisemmat sekä eräät etniset vähemmistöt kuolevat monissa jäsenvaltioissa nuorempina ja kärsivät muita yleisemmin useimmista terveysongelmista.
General health determinants
Altistuminen terveyteen vaikuttaville tekijöille vaihtelee ihmisten asuinpaikan ja työtilanteen mukaan.
Several models attempt to demonstrate the relationship between dierent determinants and health.
EU:ssa on väestöryhmiä, joilla ei ole juoksevaa vettä, riittäviä peseytymis- ja wc-tiloja, kohtuuhintaista energiaa, keskuslämmitystä tai lämmöneristystä ja jotka asuvat kosteissa ja liian ahtaissa oloissa.
The Dahlgren and Whitehead model, used by the World Health Organization illustrates the “rainbow-layered” view of the causes of inequalities.
Kova ruumiillinen työ voi vaikuttaa haitallisesti terveyteen, samoin heikko työnhallinta, työn ja palkitsemisen välinen epäsuhta sekä altistuminen fyysisille ja henkisille vaaroille työpaikalla.
Health levels do not vary at random but are the result of systematic dierences in the distribution of factors aecting them.
Toisaalta hyvä johtaminen, hyvät työolot ja työpaikan vahvat sosiaaliset verkostot voivat vaikuttaa myönteisesti terveyteen.
Exposure to factors which inuence health diers according to where people live and their job situation.
Terveyden ja siihen vaikuttavien eri tekijöiden välistä suhdetta on yritetty selittää useiden mallien avulla.
As regards housing, sections of the EU population lack access to running water, adequate washing and toilet facilities, aordable energy, central heating and insulation and live in damp, over-crowded conditions.
Maailman terveysjärjestön käyttämässä Dahlgrenin ja Whiteheadin mallissa terveyseroja aiheuttavat tekijät esitetään eräänlaisena sateenkaarena.
Physically demanding work may impact negatively on health, as can low levels of job control, eort reward imbalance and exposure to physical and mental risks in the workplace.
Terveystasot eivät vaihtele satunnaisesti vaan johtuvat niihin vaikuttavien tekijöiden jakautumisessa ilmenevistä järjestelmällisistä eroista.
Dahlgren-Whitehead health determinants model omic,cultural and environm ec on ent al co n cio d so it i l
Dahlgren–Whitehead-malli terveyteen vaikuttavista tekijöistä nomiset, kulttuuriset ja ympäristön o l si oek o o so
Unemployment e
Työttömyys t
Health-related behaviours such as diet, physical activity levels, tobacco and alcohol use and sexual behaviour are inuenced by socioeconomic and cultural factors.This can partially explain health dierences between social groups and between countries and areas.
Sosioekonomiset ja kulttuuriset tekijät vaikuttavat terveyskäyttäytymiseen, kuten ruokavalioon, liikunnan määrään, tupakan ja alkoholin käyttöön sekä seksuaaliseen käyttäytymiseen.
Most studies estimate that individual behaviour can account for 25-35% of dierences in people’s health.
Tämä voi osittain selittää eri sosiaaliryhmien sekä eri maiden ja alueiden välisiä terveyseroja.
There are large variations between European countries and socioeconomic groups in terms of healthy nutrition, prevalence of smoking, alcohol consumption and physical activity and outcomes from these factors such as obesity and poor health.
Euroopan maiden ja sosioekonomisten ryhmien välillä on suurta vaihtelua terveellisen ravinnon, tupakoinnin yleisyyden, alkoholinkäytön, liikunnan ja näiden tekijöiden tai niiden puutteen aiheuttamien seurausten, kuten liikalihavuuden ja heikon terveydentilan osalta.
cia l and community ne tw
Vesi ja viemäröinti
Education r k o s
S l ä m ä ntyyliin liittyvä e t n te k i l ö s i j ä k
S d ividual lifestylefacto
Terveydenhuoltopalvelut t
Health care services
Ikä, sukupuoli ja synnynnäiset tekijät
Agriculture and food production
Maatalous ja elintarviketuotanto
Source: Dahlgren/ Whitehead: WHO Europe 2007 “European strategies for tackling social inequities in health: levelling up Part 2”Referring to D & G / previous source 1993.
Lähde: Dahlgren, G. & Whitehead, M., European strategies for tackling social inequities in health: Levelling up Part 2. WHO Europe, 2007. Teoksessa viitataan samojen tekijöiden aiempaan lähdeteokseen 1993. Elin- ja työolot vaikuttavat terveyteen välittömien ja välillisten fyysisten ja psyykkisten mekanismien kautta.
Living and working conditions aect health through direct and indirect physical and psychological mechanisms.
Joidenkin tekijöiden vaikutus tuntuu pitkiäkin ajanjaksoja.
The impact of some factors is felt
Esimerkiksi lapsen huonot elinolot voivat vaikuttaa hänen
Past social positions may also inuence individuals’ health status.
Aiempi sosiaalinen asema voi myös vaikuttaa yksilön terveydentilaan.
For example, family socioeconomic status (including income and interest in education) can play a large role in determining a child’s educational attainment, employment prospects, income and health.
Esimerkiksi perheen sosioekonominen asema (kuten tulot ja kiinnostus koulutukseen) voi määrittää suuresti lapsen koulusuoritusta, myöhempiä työllisyysnäkymiä, tulotasoa ja terveyttä.
Some studies show that high parental socioeconomic status reduces the risk of strokes and stomach cancer in adulthood.
Joidenkin tutkimusten mukaan vanhempien korkea sosioekonominen asema vähentää aikuisen riskiä sairastua aivohalvaukseen ja vatsasyöpään.
Maternal socioeconomic deprivation is strongly associated with low birth weight which impacts on a person’s health throughout his or her life.
Äidin heikko sosioekonominen tilanne liittyy voimakkaasti lapsen pieneen syntymäpainoon, joka vaikuttaa ihmisen terveyteen hänen koko elämänsä ajan.
Furthermore, as already seen, poor living conditions in childhood can have an impact at a later stage.
Lapsuusajan heikot elinolot voivat niin ikään vaikuttaa myöhempään terveyteen, kuten jo todet-tiinkin.
Dierences in life-styles and living and working conditions by age, gender and socioeconomic status QA24 Could you please tell me if any of the following apply to you.
Elämäntyylin sekä elin- ja työolojen erot iän, sukupuolen ja sosioekonomisen aseman mukaan QA24 Kerro, pitääkö mikään seuraavista väitteistä sinun kohdallasi paikkansa.
(Multiple Answers possible) t t t t t e e y o e k
(Useampi vastaus mahdollinen.) t i i t n n a t u n n a o lia u s ä o in n aa n ää n o n s vi no o in v as ta u lla ne l O n le O ös sä ös sä m le nO u s su nA h u lla t a t i e ä m taa tai o n k u n a au ok r i ö k st ä h ee lli u taa ni on el en ten a erittäin m l k a as ta us ) v su n tai A v in
(S P ON T or y health o us u Y o us u Y inanoisy the ab o u liv Y v w o u sm ok Y end to u tY o
(s p s t meluisassa s ö
D on er v o u ne Y vi re n vi re n y e an or do s ov om s tr fr om s tr fr much al c our p y t is h ea th a o u do note a Y dr in k ab it t 7%
En s y r t r ös k y t ju ym pä ri st saastuneessa ym pä ri st t t ha rv in y h ha rr s lii k s
EU-27 Sex Male Female Age 15-24 25-39 40-54 55+ Education (End of)1516-1920+Still studying
1516–1920+Opinnot kesken Vastaajan ammatti
Respondent occupation scale
Yrittäjä / itsenäinen ammatinharjoittaja
Source: Eurobarometer 283
Lähde: Eurobarometri 283.
Employment issues between countries and individuals.
Työhön liittyvät kysymykset kimuksissa on havaittu, että tuloerot ovat yksi monista maiden ja henkilöiden välisten terveyserojen taustalla vaikuttavista tekijöistä.
Such inequality is in large part due to the degree of social stratication produced by structural drivers such as the political context, societal norms and values, and economic, social, education, environmental and health policy.
Tuloerot johtuvat paljolti poliittisen kontekstin, yhteiskunnallisten normien ja arvojen sekä talous-, sosiaali-, koulutus-, ympäristö- ja terveyspolitiikan ja muiden rakenteellisten syiden aiheuttamasta sosiaalisesta kerrostuneisuudesta.
Employment issues have a role to play in determining the state of peoples’ health and unemployment is associated with an increased risk of poor mental health, social exclusion and suicide.
Työhön liittyvät seikat vaikuttavat ihmisen terveydentilaan, ja työttömyys lisää mielenterveysongelmien, sosiaalisen syrjäytymisen ja itsemurhan vaaraa.
As mentioned above, job quality and working conditions also have a signicant eect on health.
Kuten edellä mainittiin, myös työn laatu ja työolot vaikuttavat merkittävästi terveyteen.
However, the overall relationship between economic growth and health is complex.
Hyvä työympäristö, jossa esimerkiksi altistuminen fyysisille riskeille tai kemial-lisille ja biologisille aineille on vähäistä, edistää terveyttä.
Evidence suggests that, on its own, economic growth may not deliver a reduction in health inequalities.
Useissa tutkimuksissa on havaittu, että työn laatu ja työolot vaikuttavat terveyteen huomattavasti.
Moreover, translation of GDP per capita into healthy citizens and health equity depends, to a large extent, on the right policy mix for reducing disparities and improving general health by optimising the relationship between health gain and available resources.
Esimerkiksi vähäinen fyysinen paine ja stressi, oman työuran hyvä hallinta, mahdollisuudet uusien taitojen kehittämiseen sekä hyvä palkka ja etenemismahdollisuudet edistävät kaikki hyvää terveyttä.
It should also be noted that, owing to factors such as diet, certain EU Member States and regions tend to have more favourable health indicators than some of their more economically successful counterparts.
Toisaalta tuen puute työpaikalla ja epävarmuus työpaikan säilymisestä lisäävät huonon terveydentilan riskiä ja masentuneisuutta.
A good working environment such as one that limits exposure to physical risks or chemical and biological agents brings health benets.
Terveys on kuitenkin yleensä monimutkaisesti sidoksissa talouskasvuun.
A number of studies suggest that job quality and working conditions aect health to a considerable extent.
Tutkimustulokset osoittavat, että talouskasvu ei välttämättä sinänsä vähennä terveyseroja.
For instance, low physical pressure and stress, a high degree of control over one’s professional life, opportunities to develop new skills, a high salary and prospects for progress all contribute to good health.
Jotta eroja voitaisiin kaventaa, talouskasvun ohella on toteutettava poliittisia ohjaustoimenpiteitä ja kiinnitettävä enemmän huomiota etuuksien jakautumiseen.
On the other hand, lack of support at work and a feeling of job insecurity increase the risk of ill health, including depression.
On myös huomattava, että tiettyjen EU:n jäsenvaltioiden ja alueiden terveysindikaattorit ovat ruokavalion ja muiden tekijöiden ansiosta paremmat kuin joidenkin taloudellisesti menestyksekkäämpien jäsenvaltioiden ja alueiden.
Occupational health risks vary signicantly across sectors.
Työterveydelliset riskit vaihtelevat merkittävästi eri aloilla.
Young workers are usually less informed about, and therefore more exposed to, occupational risks.
Nuorilla työntekijöillä on yleensä vähemmän tietoa työperäisistä riskeistä, joten he altistuvat niille muita herkemmin.
Workers with a fixed-duration or temporary employment relationship are at greater risk from accidents at work and occupational diseases.
Määräaikaisessa tai vuokratyösuhteessa olevat työntekijät altistuvat muita herkemmin työtapaturmille ja ammattitaudeille.
Wealth and health: a complex relationship
Terveys on monimutkaisesti sidoksissa vaurauteen
Variations in the size and extent of social security systems can be observed across the EU, including in relation to health care budgets and protection of people outside the labour market.
Sosiaaliturvajärjestelmien koko ja kattavuus vaihtelevat EU:n eri puolilla myös suhteessa terveydenhuoltobudjetteihin ja työmarkkinoiden ulkopuolella oleville ihmisille tarjottavaan turvaan.
Given that poverty is considered an important health determinant, the extent of redistribution and social protection may be linked to health inequality, as it has been estimated that income redistribution policies reduce the risk of poverty by 38%.
Koska köyhyys on tärkeä terveyteen vaikuttava tekijä, tulojen uudelleenjaon ja sosiaalisen suojelun laajuus voi olla yhteydessä terveyseroihin. On nimittäin arvioitu, että tulojen uudelleenjakopolitiikat vähentävät köyhyysriskiä 38 prosentilla.
Economic performance as measured by Gross Domestic Product (GDP) per capita, and poverty rates vary across the EU and substantial income inequality persists.
Asukaskohtaisella bruttokansantuotteella (BKT) mitattu talouden suorituskyky ja köyhyysasteet vaihtelevat EU:ssa, jossa esiintyy myös huomattavia tuloeroja.
In 2006, the total income of the richest 20% of the population was 4.8 times higher than that of the poorest 20%.
Vuonna 2006 väestön rikkaimman viidenneksen yhteenlasketut tulot olivat 4,8 kertaa suuremmat kuin köyhimmän viidenneksen.
Focus: health care expenditure and budgets
Terveydenhuollon menojen ja rahoituksen tarkastelu
Quality of healthcare plays a key role in ensuring high levels of public health.
Laadukkaalla terveydenhuollolla on tärkeä osa korkeatasoisen kansanterveyden turvaamisessa.
For example, 3 million EU patients suffer from healthcareassociated infections every year and 50 000 die from them.
Kolme miljoonaa potilasta kärsii EU:ssa vuosittain esimerkiksi hoitoon liittyvistä infektioista ja 50 000 kuolee niihin.
Differences in access to quality care translate into very large differences in treatable mortality.
Laadukkaan sairaanhoidon saatavuudessa ilmenevät erot näkyvät myös hyvin suurina terveydenhuollon keinoin estettävissä olevan kuolleisuuden eroina.
The size of health budgets can determine the capacity of health systems to meet the needs of the population.
Terveydenhuoltobudjettien koko voi määrätä terveysjärjestelmien kyvyn tyydyttää väestön tarpeet.
There is a tendency for Member States reporting lower life expectancy and high levels of unmet need for medical care to also report low health expenditure per capita and as a percentage of GDP.
Jäsenvaltioissa, joissa ilmoitetaan elinajanodotteen olevan lyhyempi ja sairaanhoidollisten tarpeiden jäävän suurelta osin tyydyttämättä, on myös pienet terveysmenot sekä asukasta kohden laskettuna että osuutena BKT:stä.
Availability (including infrastructure, equipment and number of health professionals), access to and quality of healthcare are key factors in determining inequalities as they inuence the likelihood of overcoming morbidity and avoiding premature mortality.
Terveydenhuollon valmiudet (kuten infrastruktuuri, laitteisto ja terveydenhoitohenkilöstön lukumäärä), saatavuus ja laatu määrittävät merkittävällä tavalla terveyseroja, sillä ne vaikuttavat siihen, miten todennäköisesti sairastuvuutta voidaan pienentää ja ennenaikainen kuolleisuus välttää.
Health systems suer from lack of resources (both financial and human) and their uneven geographical and social distribution.
Terveydenhuoltojärjestelmillä ei ole riittävästi (taloudellisia ja inhimillisiä) voimavaroja, jotka ovat lisäksi jakautuneet epätasaisesti sekä maantieteellisellä että sosiaalisella kartalla.
These issues aect the way and the speed with which diseases are diagnosed and treated and therefore impact on overall population health.
Nämä seikat vaikuttavat siihen, miten ja kuinka nopeasti tauteja määritetään ja hoidetaan, ja niillä on siten vaikutusta koko väestön terveyteen.
Socioeconomic differences in access to care can also be observed.
Hoitoon pääsyssä voidaan myös havaita sosioekonomisia eroja.
There is a clear income gap in terms of unmet need for medical care.
Tyydyttämättä jäänyt sairaanhoidon tarve on selvästi sidoksissa tuloeroihin.
Those in the lowest income quintiles more often report an unmet need due to waiting, direct financial costs or the distance to care facilities.
Alimpaan tulokvintiiliin kuuluvat kertovat muita useammin jääneensä ilman tarvitsemaansa hoitoa odotuksen, suorien kustannusten tai hoitolaitoksen kaukaisuuden vuoksi.
Evidence suggests that, on average, lower income families have further to travel to hospital or to their family doctor.
Tutkimustulokset osoittavat, että pienituloisilla perheillä on keskimäärin pitempi matka sairaalaan tai perhelääkärinsä luo.
Moreover, those with low incomes have less chance of being admitted to hospital or seen by a specialist.
Pienituloisilla on myös heikommat mahdollisuudet päästä sairaalahoitoon tai erikoislääkärin vastaanotolle.
Several Joint Reports on Social Protection and Social Inclusion have identified barriers to access including lack of health insurance coverage, n u l l
Useissa sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskevissa yhteisissä ra- oo pa n unioni ur
direct financial costs of care, geographical disparities in service availability, waiting times and cultural obstacles.
porteissa on havaittu hoitoon pääsyn esteitä, kuten sairausvakuutusturvan puuttuminen, suorat hoitokustannukset, maantieteelliset erot palvelujen saatavuudessa, odotusajat ja kulttuuriset esteet.