natgillin/translations-raw huggingface dataset:
•Tackling social exclusion, improving access to jobs andtraining for all, including immigrants and those fromethnic minorities. In addition, building the capacity oflocal communities to help themselves.
•sosiaalisen syrjäytymisentorjuminen; kaikkien, myösmaahanmuuttajien ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvienhenkilöiden työnsaannin ja koulutusmahdollisuuksienparantaminen; lisäksi sellaisten valmiuksien luominenpaikallisyhteisöille, joiden kautta ne voivat auttaa itseitseään
The URBAN Community Initiative makes a specificcontribution within this framework.
URBAN-yhteisöaloite on erillinen tukitoimi näissäpuitteissa.
The current roundcovers some 2.2 million people across Europe living in 70urban neighbourhoods in crisis.
Nykyinen ohjelma kattaa 70vaikeuksissa olevaakaupunkialuetta eri puolilla Eurooppaa, joilla asuu noin2,2miljoonaa ihmistä.
Some Euro 730 million isdevoted to tackling the main problems these areas face.Key features include:
Alueiden pahimpien ongelmienratkaisemiseen on osoitettu noin 730miljoonaa euroa.Aloitteen keskeisiä piirteitä ovat
•Physical and environmental regeneration, ensuringsustainability and improving the attractiveness of townsand cities. Building on the cultural and architecturalheritage of urban areas.
•rakennetun ja luonnonympäristön kunnostaminen,kestävän kehityksen takaaminen ja kaupunkienhoukuttelevuuden lisääminen; kaupunkialueidenkulttuuri- ja arkkitehtuuriperinnön hyödyntäminen.
•An integrated approachto issues which elsewhere areoften tackled in isolation: reinforcing competitiveness;tackling social exclusion; and physical and environmentalregeneration.
•integroitu lähestymistapaasioihin, joita usein pyritäänmuuten ratkaisemaan erikseen: kilpailukyvynvahvistaminen, sosiaalisen syrjäytymisen torjuminen sekärakennetun ja luonnonympäristön kunnostaminen;
Europe’s cities benefit in various ways from European Cohesion Policy:
Eurooppalaiset kaupungit hyötyvät Euroopankoheesiopolitiikasta monella tavalla:
•A high profile for EU priorities such as the integration ofimmigrant communities, sustainable development, equalopportunities and the information society.
•EU:n painopisteiden, kuten maahanmuuttajaryhmienintegroinnin, kestävän kehityksen, yhtäläistenmahdollisuuksien ja tietoyhteiskunnan korostaminen;
•Objective 1 helps regions who are lagging indevelopment to catch up.
•Tavoite 1 -ohjelmasta tuetaan kehityksessä jälkeenjääneitä alueita.
Spending accounts for twothirds of the Structural Funds or some Euro 135
Siihen käytetään kaksi kolmasosaarakennerahastojen varoista eli noin 135miljardia
The focus is on providing Objective 1 regions billion ( with the basic infrastructure they lack - in terms of
Tärkeimpänä tavoitteena on luoda tavoite1 - euroa ( alueisiin niistä puuttuva perusinfrastruktuuri liikenteen,
•Programmes are run at the local level, close topeople and their problems.
•ohjelmien toteuttaminen paikallistasolla, lähellä asukkaitaja heidän ongelmiaan.
•Close involvement of localcommunities, who participated inthe drafting of over 80% of theprogrammes.
80prosentissa ohjelmista.
They are also wellrepresented on the monitoringcommittees.
Ne ovatmyös hyvin edustettuinaseurantakomiteoissa.
The participation of thelocal community is a preconditionfor programme effectiveness, notleast when it comes to tacklingissues to do with social exclusion orthe local environment.
Ohjelmientehokas toteutus edellyttääpaikallisyhteisön osallistumistaennen kaikkea silloin, kun kyse onsosiaaliseen syrjäytymiseen taipaikalliseen ympäristöön liittyvienasioiden käsittelystä;
•A built-in learning cycle, withextensive tools for analysing andexchanging experience. Within URBAN, the URBACT programmewill structure the identification ofgood practices and the exchange ofexperience between some 200 EUcities.
•sisäänrakennettuoppimisjärjestelmä, joka tarjoaalaaja-alaisia välineitä kokemustenanalysointia ja vaihtoa varten.URBAN-aloitteeseen kuuluva URBACT-ohjelma tarjoaarakenteelliset puitteet hyvienkäytäntöjen määrittelylle ja noin200EU:n kaupungin välisellekokemustenvaihdolle.
This document provides informationon the situation of Europe’s urbanareas and on the work of the URBANCommunity Initiative, including:
Tässä asiakirjassa kerrotaan Euroopankaupunkialueiden nykytilanteesta ja URBAN-yhteisöaloitteen toiminnasta,muun muassa
•Key facts on the challengesfacing urban areas, drawing oninformation sources such as the Urban Audit (a comprehensivesurvey of many different socioeconomic indicators from a sampleof towns and cities from across the EU).
•kaupunkialueiden haasteitakoskevista keskeisistä faktatiedoista Urban Auditin(kattava tutkimus lukuisistasosioekonomisista indikaattoreista,jotka on kerätty eri puolilla EU:tasijaitsevista kaupungeista)kaltaisten tietolähteidenperusteella.
As noted above, whether insocial, economic or environmentalterms, urban areas contain aparadox, combining significantchallenges with strikingopportunities.
Kuten edellä onmainittu, kaupunkialueet ovat sekäyhteiskunnallisesti, taloudellisestiettä ympäristön osalta paradoksi:niissä yhdistyvät suuret haasteet jasuuret mahdollisuudet;
•The delivery system for European URBAN programmes (the “URBANmethod”).
•eurooppalaisten URBAN-hankkeidentoteutustavasta (”URBANmenetelmä”).
Project examplesdemonstrate the commitment andinvolvement of local authorities andthe local community.
Hanke-esimerkitkertovat paikallisviranomaisten japaikallisyhteisön sitoutumisesta jaosallistumisesta.
There is alsoinformation on the European Network for Exchange of Experience(“URBACT”), which offers cities animportant opportunity to studygood practices from across the EU.
Esitteessä kerrotaanmyös eurooppalaisesta kokemustenvaihdon URBACT-verkostosta(European Network for Exchange of Experience), joka tarjoaakaupungeille hyvän mahdollisuudentutustua koko EU:n alueen hyviinkäytäntöihin;
•Concrete examples of thecontribution URBAN is making tocompetitiveness, socialinclusion, and physical andenvironmental regeneration,including projects illustrating thevalue and nature of the integratedapproach.
•konkreettisista esimerkeistä, joistanäkyy URBAN-aloitteenaikaansaama edistys kilpailukyvyn,sosiaalisen osallisuuden sekärakennetun ja luonnonympäristönkunnostamisenaloilla, sekähankkeista, joista käy ilmiintegroidun lähestymistavanmerkitys ja luonne.
Rundown flats in the Mulhouse URBAN I area, Alsace, France.
Huonokuntoisia asuntoja Mulhousen URBAN I -alueella Alsacessa (Ranska).
Introducing the URBAN Community Initiative
URBAN-yhteisöaloitteen esittely
•The first round of the URBAN Community Initiative(“URBAN I”) ran from 1994-99.
•URBAN-yhteisöaloitteen (”URBAN I”) ensimmäinenohjelmakausi toteutettiin vuosina 1994–1999.
118 cities across the EUbenefited from over EUR 900 million in EU funding.
Siihenosallistui 118 EU:n kaupunkia, jotka saivat yli 900miljoonaa euroa EU-rahoitusta.
•There are 70 URBAN II programmes across the EU,covering areas containing some 2.2 million people.
•URBAN II -ohjelmia on kaikkialla EU:ssa yhteensä 70, janiiden kattamilla alueilla asuu noin 2,2 miljoonaaihmistä.
Inaddition, the URBACT programme will support a European Network for Exchange of Experience.
Lisäksi URBACT-ohjelma ylläpitääeurooppalaista kokemustenvaihdon verkostoa(European Network for Exchange of Experience).
•The programmes run from 2000-2006.
•Ohjelmia toteutetaan vuosina 2000–2006.
The ERDFcontribution is EUR 730 million and the total investmentamounts to some EUR 1 600 million.
EAKR:nrahoitusosuus on 730miljoonaa euroa jakokonaisinvestoinnit 1600 miljoonaa euroa.
Further information is available on the Inforegio website:http://europa.eu.int/comm/regional_policy/urban2/index_en.htm
Lisätietoja Inforegio-verkkosivuilla: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/urban2/ index_en.htm
Before and after: renovation of tram arches to create space for educational facilities, cultural institutions and restaurants. URBAN I Vienna.
Ennen ja jälkeen: opetus- ja kulttuuritiloiksi ja ravintoloiksi kunnostettuja raitiotieholveja.
Before and after: renovation to create a business and cultural centre in URBAN I Bremen.
Ennen ja jälkeen: kunnostustyöt liike- ja kulttuurikeskuksen perustamiseksi URBAN I -alueella Bremenissä.
Cities participating inthe URBAN Community Initiative
URBAN–yhteisöaloitteeseen osallistuvat kaupungit
Both URBAN I and URBAN II programmes(1994-1999 and 2000-2006)
URBAN I -ohjelmat (1994-1999)URBAN II -ohjelmat (2000-2006)URBAN I ja URBAN II –ohjelmat (1994-1999 ja 2000-2006)
The initial assessment of URBAN II and the London conference (8 and 9 July 2002)
Alustava arviointi ja Lontoon kokous(8.–9. heinäkuuta 2002)
A Commission Communication of 14 June 2002 presented afirst assessmentof the programming of the second roundof URBAN.
Komissio esitti 14.kesäkuuta 2002 antamassaantiedonannossa URBAN-aloitteen toisen ohjelmointikaudenalustavan arvioinnin.
The communication provided detailed data onthe economic, social and environmental problems facing URBAN II areas.
Tiedonannossa annetaanyksityiskohtaisia tietoja URBAN II -alueiden taloudellisista,sosiaalisista ja ympäristöä koskevista ongelmista.
It also examined the selection of sites, thedrawing up and management of programmes, thefinancial allocation to different types of projects, andoutlined some interesting examples of projects planned.
Siinätarkastellaan myös kohteiden valintaa, ohjelmienlaatimista ja hallinnointia sekä rahoitusosuuksienmyöntämistä erityyppisille hankkeille ja esitelläänkiinnostavia esimerkkejä hankesuunnitelmista.
Delegates noted with approval the main improvements of URBAN II: administrative simplifications; the network forexchange of experience; and the strong emphasis on localpartnership.
Valtuuskunnat olivat tyytyväisiä URBANII -aloitteentärkeimpiin parannuksiin: hallinnon yksinkertaistamiseen,kokemustenvaihdon verkostoon ja paikallistenkumppanuussuhteiden painottamiseen.
It was also suggested that cities should play aleading role in EU regional policy.
Ehdotettiin, ettäkaupungit saisivat tärkeimmän aseman EU:naluepolitiikassa.
Moreover, 75 mayorsand city leaders, representing 56 million people across the EU, signed a declarationcalling for a strengthening of EUurban actions.
Lisäksi 75 pormestaria jakaupunginjohtajaa allekirjoitti 56miljoonan EU-kansalaisen edustajina julistuksen, jossa pyydetäänlisäämään EU:n toimia kaupungeissa.
The full text of the communication (COM (2002) 308 of 14June 2002), as well as documents and speeches from the London conference, are available on the Inforegio website:
Tiedonannon (KOM(2002)308, annettu 14.kesäkuuta2002) kokonaisuudessaan sekä Lontoon kokouksenasiakirjoja ja puheita voi lukea Inforegio-verkkosivuilta:
This set the stage for the “Cities for Cohesion” conferencein London on the 8 and 9 of July 2002 to discuss initialresults from URBAN II and the future of the urbandimension of Cohesion Policy.
Sen pohjalta järjestettiin Lontoossa 8.–9.heinäkuuta 2002”Cities for Cohesion” -kokous, jossa keskusteltiin URBAN II:n alustavista tuloksista ja koheesiopolitiikankaupunkiulottuvuuden tulevaisuudesta.
Over 620 delegatesparticipated in the conference, including mayors and cityleaders from over 170 EU cities.
Kokoukseenosallistui yli 620 valtuutettua, mukaan luettuina yli 170:n EU:n kaupungin pormestarit ja kaupunginjohtajat.
Mayors and some of the 620 local partners from across the EU who met with Commissioner Barnier at the “Cities for Cohesion” Conference in London, July 2002.
Pormestareita ja muita valtuutettuja 620:n kaikkialta EU:sta tulleen paikallisen kumppanin joukosta. He tapasivat komission jäsenen Barnier’n"Cities for Cohesion" -kokouksessa Lontoossa heinäkuussa 2002.
The economic, social and environmentalchallenges facing cities and URBAN IIareas
Kaupunkien ja URBAN II -alueidentaloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöäkoskevat haasteet
This section highlights the main issues facing URBAN II areas and European cities.
Tässä luvussa tuodaan esiin URBAN II -alueiden ja eurooppalaisten kaupunkien suurimpia ongelmia.
Analysis of the URBAN II sites confirmsthat they face multiple challenges such as high unemployment, high crime rates, a high proportion of ethnic minorities anda lack of green space.
URBANII -kohteidentarkastelu vahvistaa, että niillä on edessään monenlaisia haasteita, kuten korkea työttömyysaste, rikollisuudenlisääntyminen, etnisten vähemmistöjen suuri osuus ja viheralueiden puute.
In fact, in most European cities there is a marked tendency for such challenges to concentrate incertain neighbourhoods - disparities within a single city are usually far greater than the differences between cities.
Useimmissa eurooppalaisissa kaupungeissaselvänä suuntauksena on itse asiassa se, että nämä haasteet keskittyvät tietyille alueille – kaupungin sisäiset erot ovatusein paljon suurempia kuin kaupunkien väliset erot.
)and the Urban Audit project (
) ja Urban Audit -tutkimukseen (
indicators: longterm unemployment, poverty andexclusion, number of immigrants, ethnic minorities orrefugees, crime and delinquency, lack of education andskills, low levels of economic activity, need for social andeconomic conversion, adverse demographic changes anddegradation of the environment.
seuraavista vaatimuksista: paljon pitkäaikaistyöttömiä,korkea köyhyys- ja syrjäytyneisyysaste, paljonmaahanmuuttajia, etnisiä vähemmistöryhmiä taipakolaisia, paljon nuorisorikollisuutta ja muutarikollisuutta, alhainen koulutus- ja taitotaso, vähänelinkeinotoimintaa, taloudellisista ja sosiaalisistaongelmista johtuva rakennemuutostarve, kielteinenväestönkehitys ja ympäristön rappeutuminen.
Europe’s cities face many challenges as well as manyopportunities.
Eurooppalaisilla kaupungeilla on sekä monia haasteita ettämonia mahdollisuuksia.
Despite the role of cities as the motors forgrowth in their regions, pockets of intense deprivation canstill be found in even the most economically successfulcities.
Vaikka kaupungit ovatkinalueidensa kasvun tyyssijoja, taloudellisestimenestyvimmistäkin kaupungeista voi löytyä äärimmäisenköyhyyden saarekkeita.
The cultural diversity of many cities attracts visitors,residents and businesses.
Monien kaupunkien kulttuurinenmonimuotoisuus houkuttelee vierailijoita, asukkaita jaliikeyrityksiä, mutta joidenkin kaupunkien ja alueidenkorkeat rikollisuusluvut sen sijaan karkottavat ihmisiä jainvestoijia.
Yet high crime rates in somecities and neighbourhoods deter people and investment.There is also a paradox in environmental terms: peopleliving in cities suffer the highest levels of pollution, yetthey place a smaller per capita burden on theenvironment.
Myös ympäristöön liittyy paradoksi:kaupungeissa asuvat ihmiset kärsivät runsaastasaastumisesta, vaikka he rasittavat ympäristöä asukastakohden vähemmän kuin muualla asuvat ihmiset.
Unemploymentcan be particularly severe in cities,concentrating in certain neighbourhoods.
Työttömyyson paikoin erityisen yleistä kaupungeissa jakeskittyy tietyille alueille.
Some cities havesubstantially higher levels of unemployment than thecountry in which they are located.
Joidenkin kaupunkientyöttömyysaste on selvästi korkeampi kuin valtion, jossa nesijaitsevat.
The European Commission’s Second Report on Economic and Social
Euroopan komission toisessa taloudellista ja
The problems of URBAN II sites mirror and amplify those ofcities more generally.
URBAN II -kohteiden ongelmat kuvastavat ja korostavatkaupunkien ongelmia yleisesti.
To qualify as an URBAN area, a sitehad to have a high score on at least three of the following unemployment tended to be higher in urban areas than inthe rest of the country.
Jotta kohde voidaan valita URBAN-alueeksi, sen on täytettävä vähintään kolme todettiin, että työttömyysaste oli kymmenessä jäsenvaltiossausein korkeampi kaupunkialueilla kuin muualla maassa.
0% eec e eec e eec e el and d UKf UKdif
0% ansk a eikka eikka eikka
Madrid Spain
Leipzig Saksa
Edinburgh UKGlasgow UKLiverpool UKManchester UK
Sevilla Espanja Helsinki Suomi
Stockholm Sweden dam the Netherlands
Glasgow Yhdistynyt kuningaskunta
Gothenburg Sweden
Liverpool Yhdistynyt kuningaskunta
Source: Urban Audit, data for 1996.Disparities within a single city are usually far greater than differences between cities - unemployment rates are a good example.
Kaupungin sisäiset erot ovat usein paljon suurempia kuin kaupunkien väliset erot – hyvänä esimerkkinä työttömyysaste.
1)The programming of the Structural Funds 2000-2006 : an initial assessment of the Urban Initiative; Communication from the Commission to
)Rakennerahastojen ohjelmakausi 2000–2006: URBAN-aloitteen alustava arviointi.
( the Council, the European Parliament, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, COM (2002) 308 final,16.06.2002
Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle, KOM(2002) 308 lopullinen, 14.kesäkuuta 2002.
)Launched by the European Commission in 1997, the Urban Audit aims to measure the quality of life in individual EU cities and to provide comparable information about these cities.
)Urban Audit -tutkimuksen, jonka Euroopan komissio käynnisti vuonna 1997, tarkoituksena on arvioida elämänlaatua EU:n eri kaupungeissa ja antaa vertailukelpoista tietoa kyseisistä kaupungeista.
3)European Commission (2001): Unity, solidarity, diversity for Europe, its people and its territory.
4)Euroopan komissio (2001): ”Euroopan yhtenäisyys, kansojen solidaarisuus, alueiden monimuotoisuus”.
Second report on Economic and Social Cohesion,
Toinen taloudellista ja sosiaalista
Brussels, 2001, page 31f.
( koheesiota käsittelevä kertomus, Bryssel, 2001.
Member State in 2000
Jäsenvaltio vuonna 2000
Urban Audit I Cities in 1996
URBAN Audit I -kaupungit vuonna 1996
URBAN II Areas in 2000
URBAN II -alueet vuonna 2000 y öt t ö m yy sa st eT
Ireland
Irlanti eikka
Unemployment as a percentage of working age population (Sources: Eurostat, Urban Audit, self-reporting by URBAN II areas).Unemployment in URBAN II areas is broadly speaking twice that for urban areas in general and three times thatfor the EU as a whole.
Lähteet: Eurostat, URBANAudit ja Urban II -alueiden omat raportit URBAN II -alueiden työttömyysaste on suunnilleen kaksinkertainen verrattuna kaupunkialueisiin yleensä jakolminkertainen verrattuna koko EU:hun.
unemployment rate of 5% at the time of the Audit, but inits worst affected neighbourhood the rate was 34%.
Työttömien prosentuaalinen osuus työikäisestä väestöstä.
The differences between neighbourhoods within a singlecity, however, tend to be far more serious than differencesbetween cities and other areas.
huomattava määrä työttömiä. Esimerkiksi Edinburghinkeskimääräinen työttömyysaste oli Audit-tutkimuksentekohetkellä 5prosenttia, mutta kaupungin pahimmallaongelma-alueella se oli 34prosenttia.
In Turin for example, the Urban Audit found that the unemployment rate in theworst affected neighbourhood was more than 10 timesthat of the least affected neighbourhood.
Kaupungin sisäiset alueiden väliset erot ovat kuitenkinusein paljon merkittävämpiä kuin kaupunkien ja muidenalueiden väliset erot.
Even in citieswith generally low unemployment rates someneighbourhoods still have a serious concentration ofunemployment.
Esimerkiksi Torinossa tehdyssä URBAN Audit -tutkimuksessa havaittiin, ettätyöttömyysaste oli pahimmilla ongelma-alueilla ylikymmenkertainen verrattuna alueisiin, joissatyöttömyyttä esiintyi vähiten.
Edinburgh, for example, had an average
Jopa sellaisissakaupungeissa, joissa keskimääräinen työttömyysaste onalhainen, voi olla alueita, joihin on keskittynyt
These disparities between neighbourhoods in themselvespose a serious problem, but they can also hinder the city’srole as a motor for growth.
Nämä erot alueiden välillä ovat sellaisenaankin vakavaongelma, mutta lisäksi ne voivat haitata kaupunginasemaa kasvun keskuksena.
European Cohesion Policy aimsnot only to reduce overall unemployment but also totackle the considerable disparities betweenneighbourhoods.
EU:n koheesiopolitiikassapyritään työttömyyden yleisen vähentämisen lisäksipuuttumaan alueiden välisiin merkittäviin eroihin.
Member State in 1999
Jäsenvaltio vuonna (1999)
Urban Audit I Cities in 1996 e of Non-EU Nationals
URBAN Audit I -kaupungit vuonna 1996
URBAN II Areas in 2000
URBAN II -alueet vuonna 2000
Sources: Eurostat, Urban Audit, self-reporting by URBAN II areas.URBAN II areas have twice as many immigrants and ethnic minorities as EU cities in general, and four times as many asthe EU as a whole.
Lähteet: Eurostat, URBANAudit, URBANII -alueiden omat raportit.
URBAN II areas are particularly affected.
Tämä koskee erityisesti URBAN II -alueita.
In some cases, like San Sebastian, Aarhus and Brussels for example, theseminority groups are actually in the majority.
Eräissätapauksissa, kuten San Sebastianissa, Århusissa ja Brysselissä vähemmistöryhmät muodostavat itse asiassaenemmistön.
The average unemployment rate in the URBAN II areas isparticularly high - in all cases higher than the nationalaverage and in most cases higher than the nationalaverage for urban areas.
URBAN II -alueiden keskimääräinen työttömyysaste onerittäin korkea; kaikissa tapauksissa kansallista keskiarvoakorkeampi ja useimmissa tapauksissa kaupunkialueidenkansallista keskiarvoa korkeampi.
In Amsterdam, for example, theunemployment rate in the URBAN II area is five timeshigher than the Dutch average.
Esimerkiksi Amsterdamin URBAN II -alueen työttömyysaste on viisinkertainenverrattuna Alankomaiden keskiarvoon.
The URBAN II area in Lisbon has an unemployment rate of 38%, compared to an Urban Audit average for Portuguese cities of only 3.6%.
Lissabonin URBANII -alueen työttömyysaste on 38prosenttia, kun Portugalinkaupunkien keskiarvo on Urban Audit -tutkimuksenmukaan vain 3,6prosenttia.
Crimeis another political issue that is growing inimportance.
Rikollisuuson toinen, yhä merkittävämpi poliittinenkysymys.
A perception of insecurity in a neighbourhoodleads to businesses and residents avoiding or leaving thearea.
Turvattomuuden tunne tietyllä alueella johtaasiihen, että yritykset ja asukkaat välttelevät sitä tailähtevät alueelta.
In turn, this results in less economic activity and morevacant buildings, which then leads to an even greatersense of insecurity.
Se johtaa puolestaanelinkeinotoiminnan vähentymiseen ja tyhjien rakennustenlisääntymiseen, mikä lisää turvattomuuden tunnettaentisestään.
Breaking this vicious circle is one of thegoals of the URBAN II programmes, particularly as crimerates in URBAN II are on average rate twice those for the EU as a whole.
Tämän noidankehän murtaminen on yksi URBAN II -ohjelmien tavoitteista, etenkin siksi, että URBANII -alueiden keskimääräiset rikollisuusluvut ovatkaksinkertaiset koko EU:hun verrattuna.
The integration of immigrants and ethnic minoritieshas become an important political issue in many countries,not least in the context of an ageing indigenouspopulation.
Maahanmuuttajien ja etnisten vähemmistöryhmienintegroinnista on tullut tärkeä poliittinen kysymys monissamaissa muun muassa siksi, että syntyperäinen väestöikääntyy.
The multicultural character of cities can be animportant attraction for tourists and residents alike.However, immigrants often need help to participate fullyin the economic and social life of the host country.
Kaupunkien monikulttuurisuudesta voi tulla sekämatkailijoita että asukkaita houkutteleva tärkeä tekijä.Maahanmuuttajat tarvitsevat kuitenkin yleensä apuavoidakseen osallistua täysipainoisesti isäntämaantaloudelliseen ja yhteiskunnalliseen elämään.
Figure 3 demonstrates how most cities have a far largershare of non-EU nationals than other parts of the countriesin which they are located.
Kuviosta 3 näkyy, että useimmissa kaupungeissa on paljonenemmän muita kuin EU-kansalaisia kuin keskimäärinvaltiossa, jossa ne sijaitsevat.
Brussels for example has 15%non-EU nationals, four times more than the Belgianaverage of 3.5%.
Esimerkiksi Brysselinasukkaista 15prosenttia on muita kuin EU-kansalaisia,mikä on neljä kertaa Belgian keskiarvoa (3,5prosenttia )enemmän.
In large cities, one in five residents is anon-EU national, in contrast with only one in seven inmedium-sized cities and one in twelve in small cities.
Suurissa kaupungeissa joka viides asukas onmuu kuin EU-kansalainen, kun keskikokoisissakaupungeissa luku on yksi seitsemästä ja pienissäkaupungeissa yksi kahdestatoista.