natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A second region is based in the Mediterranean (south of France and northwest Italy), but it is the northern region that shows the highest added value per person employed.
Toinen klusterikeskittymä on Välimeren alueella (Etelä-Ranskassa ja Luoteis-Italiassa). Lisäarvo työntekijää kohti on suurin pohjoisilla alueilla.
In the recreation and tourism sector, southern Europe stands out, as well as the south of the United Kingdom, an important region for cruises, among others.
Vapaa-ajan ja matkailun alalla eniten klustereita on Etelä-Euroopassa sekä Yhdistyneen kuningaskunnan eteläosassa, jossa on merkittävää risteilytoimintaa.
In the fisheries sector, clusters form more of a patchwork: there is an important concentration of activity on the French and Spanish Atlantic coasts, and in northern Europe, in Norway and Scotland, but also in southern Italy and Portugal.
Kalastusalalla klusterit ovat enemmän hajallaan: ne ovat keskittyneet Ranskan ja Espanjan Atlantin puoleiselle rannikolle ja pohjoisessa Norjaan ja Skotlantiin, mutta myös Etelä-Italiaan ja Portugaliin.
In terms of added value, however, Northwest Europe (Norway, the United Kingdom and France) carry more weight.
Lisäarvon tuottamisessa ovat kärjessä Luoteis-Euroopan alueet (Norja, Yhdistynyt kuningaskunta ja Ranska).
The Baltic States, Poland and Romania are also major employers.
Baltian maista tärkeimpiä työllistäjiä ovat Puola ja Romania.
Employment **48 100103 3004 000144 700287 30039 70038 400279 200876 400503 700724 70041 80055 40034 5001 1006 00020 100190 500 4 000147 000171 200136 60010 0004 00050 10070 400634 400156 300
Työllisyys **48 100103 3004 000144 700287 30039 70038 400279 200876 400503 700724 70041 80055 40034 5001 1006 00020 100190 500 4 000147 000171 200136 60010 0004 00050 10070 400634 400156 300
Added value *4 0005001008 70017 2001 0002 1006 40023 00025 40024 3001 2001 00050010030050011 5003003 4002 8001 200 200503 2003 80028 40015 100
Lisäarvo *4 0005001008 70017 2001 0002 1006 40023 00025 40024 3001 2001 00050010030050011 5003003 4002 8001 200 200503 2003 80028 40015 100
* Direct (Σ direct) added value = EUR 186.8 billion ** Direct (Σ direct) employment = 4.78 million persons
* Suora (suora ∑) lisäarvo = 186,8 miljardia euroa ** Suora (suora ∑) työllisyys = 4,78 miljoonaa henkilöä
However, an accurate assessment of the economic role played by clusters is still hard to attain because these results can only be measured relevantly after a longer period of time.
Toinen – ja samalla suurin – ryhmä ovat yksityisten toimijoiden aloitteesta perustetut, alhaalta ylös (bottom-up) suuntautuvat klusterit.
It does seem obvious from the statistical data that regions with important clusters are more prosperous.
Niitä toimii Ranskassa, Espanjassa, Italiassa, Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Puolassa.
That is why the European Commission encourages the creation of new clusters and the strengthening of the existing ones, as well as the networking of data to expand opportunities for cooperation and exchange of best practice.
Työmarkkinoiden parantamiseksi ja innovoinnin edistämiseksi voitaisiin luoda foorumi tietojen vaihtamiseksi myös työllisyyteen liittyvistä kysymyksistä. Tämäntyyppinen eurooppalainen yhteistyö, samoin kuin ympäristönsuojeluun liittyvä tietojenvaihto, voisi lisätä innovoinnin tuloksekkuutta.
Regardless of their differences in terms of size, area of competence or financing mode, clusters are all created to encourage competition, promote sea-related activities and coordinate the activities of the different sectors.
Vaikka klusterit ovat erikokoisia, edustavat erilaista osaamista ja rahoitetaan eri lähteistä, ne kaikki on perustettu suosimaan kilpailua, edistämään mereen liittyviä toimintoja ja koordinoimaan eri alojen toimintaa.
Clusters serve as fora for dialogue between the public authorities and private partners: more than 68% of the companies belonging to a cluster recognise that the public authorities play a fundamental role in supporting it.
Klusterit ovat vuoropuhelufoorumeja julkisten viranomaisten ja yksityisten yhteistyökumppanien välillä: yli 68 prosenttia klusteriin osallistuvista yrityksistä tunnustaa, että viranomaisten tuella on ryhmälle olennainen merkitys.
For example, maritime clusters could contribute to the development of an economic database to be placed on the site of the European Cluster Observatory (www.clusterobservatory.eu).
Klusterien taloudellista merkitystä on kuitenkin vielä vaikea arvioida tarkasti, sillä tuloksia voidaan mitata pitävästi vasta pidemmän ajan kuluttua.
To encourage employment and innovation, a platform could also be set up to allow an exchange of information on employment issues.
Tilastojen perusteella alueet, joilla toimii merkittäviä klustereita, ovat kuitenkin selvästi muita vauraampia.
Results in the field of innovation could also be reinforced by this type of European cooperation, along with environmental protection data.
Siksi Euroopan komissio tukee uusien klusterien perustamista ja nykyisten rakenteiden lujittamista, samoin kuin tietojen asettamista saataville verkkoon yhteistyöhön ja hyvien käytäntöjen vaihtoon liittyvien mahdollisuuksien laajentamiseksi.
European Maritime Day in Rome
Euroopan meripäivä Roomassa
Measures to protect Central and Western Pacific resources
Toimenpiteitä Keski- ja Länsi-Tyynenmeren kalavarojen suojelemiseksi
European Maritime Day will be celebrated on 20 May to highlight the European Union’s maritime economy and culture.
Euroopan meripäivää vietetään tästä lähtien vuosittain 20. toukokuuta.
The Member States and maritime regions are invited to organise their own events.
Päivän tarkoituksena on esitellä EU:n meritaloutta ja -kulttuuria, ja jäsenvaltiot ja merelliset alueet juhlivat sitä järjestämällä omia tapahtumiaan.
The Commission will be hosting an event in Rome focused on the stakeholders of Maritime Europe.
Meripäivän kunniaksi komissio päätti järjestää Roomassa Euroopan merialan toimijoille suunnatun tilaisuuden.
On 19 and 20 May, they will be invited to attend a number of workshops to review the progress of the European Union’s integrated maritime policy.
Toimijoita kutsutaan 19. ja 20. toukokuuta osallistumaan erilaisiin työpajoihin, joissa esitellään Euroopan unionin yhdennetyn meripolitiikan kehittymistä.
For information see: http://ec.europa.eu/maritimeday
Lisätietoja: http://ec.europa.eu/maritimeday
With the scientific community calling for a significant reduction in fishing pressure on bigeye tuna, the Western and Central Pacific Fisheries Commission (WCPFC) has adopted, for the first time in its youthful existence, a three-year management plan for this species and for albacore.
Koska tutkijat suosittelivat isosilmätonnikalaan kohdistuvan pyyntipaineen merkittävää vähentämistä, äskettäin perustettu Länsi- ja Keski-Tyynenmeren kalastuskomissio (WCPFC) laati sekä tälle lajille että keltaevätonnikalalle ensimmäisen kolmivuotisen hoitosuunnitelman.
The plan entails a reduction in catches (30% over three years for bigeye tuna) and a periodic ban on the use of fish concentration devices.
Suunnitelmassa edellytetään saaliiden vähentämistä (isosilmätonnikalan pyynnissä 30 prosenttia kolmessa vuodessa) ja kielletään kalojen yhteenkokoamisvälineiden käyttö määräajaksi.
It also contains monitoring and surveillance measures, as well as a ban on discards in both fisheries.
Siinä määrätään myös tiettyjä valvonta- ja seurantatoimia sekä kielletään saaliiden poisheittäminen kummankin lajin kalastuksessa.
The WCPFC adopted other measures, in particular a capacity restriction for swordfish fishing to prevent overexploitation of the stock.
WCPFC hyväksyi samalla muita toimenpiteitä, kuten miekkakalan pyyntikapasiteetin rajoituksia kannan liikahyödyntämisen estämiseksi.
A list of vessels engaging in illegal fishing was also adopted, along with measures to set up a centralised satellite-based vessel monitoring system (VMS).
Se julkaisi luettelon laitonta kalastusta harjoittavista aluksista ja vahvisti toimenpiteet keskitetyn alusten satelliittiseurantajärjestelmän (VMS) käyttöön ottamiseksi.
This system, under study for quite some time, was placed in service on 1 April 2009.
Jo hyvän aikaa valmisteilla ollut VMS-järjestelmä aloittaa toimintansa 1. huhtikuuta 2009.
In the run-up to the forthcoming reform of the Common Fisheries Policy, the Commission has published ‘The Common Fisheries Policy – A User’s Guide’, which reviews the state of the fisheries sector and progress in the management of this activity that is fundamental to the EU’s food supply.
Yhteisen kalastuspolitiikan seuraavan uudistuksen lähestyessä komissio on laatinut julkaisun nimeltä ”Yhteinen kalastuspolitiikka – käyttäjän opas”. Siinä tarkastellaan kalastusalan tilannetta sekä kalastuksenhoitotoimien edistymistä tällä EU:n elintarviketuotannolle keskeisellä alalla.
The 15-chapter brochure presents the CFP and describes how it steers the exploitation of fishery resources.
Kaikkiaan 15 lukua käsittävässä oppaassa esitellään EU:n yhteistä kalastuspolitiikkaa ja sen keinoja säädellä vesiluonnonvarojen hyödyntämistä.
It contains 22 fact sheets presenting the main issues related to this policy: regional advisory councils, TACs and quotas, discards, the Baltic, the North Sea, the Mediterranean, multiannual plans, the northern agreements, partnership agreements, etc.
Oppaan liitteenä on 22 tietolehteä, joissa käsitellään tärkeimpiä kalastuspolitiikkaan liittyviä aiheita, joita ovat muun muassa alueelliset neuvoaantavat toimikunnat, TACit ja kiintiöt, poisheitetyt saaliit, Itämeri, Pohjanmeri, Välimeri, monivuotiset suunnitelmat, kumppanuussopimukset ja sopimukset Pohjoisten valtioiden kanssa.
The brochure is available in the 23 official languages of the European Union.
Opas on saatavilla Euroopan unionin 23 virallisella kielellä.
To obtain a paper copy or to download it, see: http://bookshop.europa.eu/ eubookshop/index.action?request_locale=EN
Sen voi tilata paperiversiona tai ladata osoitteesta: http://bookshop.europa.eu/eubookshop/index. action?request_locale=FI
No 44 August 2009
Nro 44 elokuu 2009
Common Fisheries Policy: laying the foundations for the future
Yhteinen kalastuspolitiikka: luodaan perusta tulevaisuuden toimille
Self-management: the Dutch example
Itsehallinnointi: esimerkki Alankomaista
Participation: the Pelagic RAC initiates the horse mackerel plan
Osallistuminen: alueelliset neuvoa-antavat toimikunnat monivuotisten hoitosuunnitelmien alullepanijoina
World Fishing Exhibition & Aqua Farming International, Vigo (Spain), 16-19 September 2009Two international events merge to create a major trade show for businesses and suppliers in the fisheries and aquaculture sectors. > For more information:Website: www.worldfishingexhibition.com www.aquafarminginternational.com The Green Paper on Reform of the Common Fisheries Policy: laying the foundations for the future
Kalatalouden ja vesiviljelyn kansainväliset messut (World Fishing Exhibition & Aqua Farming International), Vigossa (Espanja), 16.–19. syyskuuta 2009Nämä kaksi yhdessä järjestettävää kansainvälistä tapahtumaa muodostavat laaja-alaiset messut, jotka on suunnattu kalatalouden ja vesiviljelyn aloilla toimiville yrityksille ja hankkijoille. > Lisätiedot:Internet: www.worldfishingexhibition.com www.aquafarminginternational.com Vihreä kirja yhteisen kalastuspolitiikan uudistuksesta: luodaan perusta tulevaisuuden toimille
Self-management: the Dutch example o m m air S
Itsehallinnointi: esimerkki Alankomaista o m m air S
NAFO, annual meeting, Bergen (Norway), 21-25 September 2009This RFMO in charge of fisheries management in the international waters of the Northwest Atlantic (between Greenland and Canada’s east coast) determines key management measures at its annual meeting. > For more information:Tel: +1 902 468 55 90E-mail: info@nafo.int Website: www.nafo.ca DanFish International, Aalborg (Denmark), 7-9 October 2009Denmark’s international fisheries trade show is supported by all professional organisations in the sector, with a particular accent on export. > For more information:Tel: +45 99 35 55 55E-mail: ehe@akkc.dk Website: www.danfish.com Institutional agenda
Kansainväliset kalatalousmessut (DanFish International), Aalborgissa (Tanska), 7.–9. lokakuuta 2009Näitä Tanskassa järjestettäviä kalatalousmessuja tukevat kaikki alan ammattijärjestöt, ja niillä keskitytään etenkin vientiin liittyviin kysymyksiin. > Lisätiedot: Puh: +45 99 35 55 55 S-posti: ehe@akkc.dk Internet: www.danfish.com Ministerineuvoston kokousaikataulu
Upcoming Councils of the Fisheries Ministers of the 27 European Union Member States:• 28 and 29 September 2009, in Brussels,• 19 and 20 October 2009, in Luxembourg,• 19 and 20 November 2009, in Brussels,• 14 and 15 December 2009, in Brussels.
EU:n 27 jäsenvaltion kalastusministerien neuvosto kokoontuu seuraavasti:• 28. ja 29. syyskuuta 2009 Brysselissä• 19. ja 20. lokakuuta Luxemburgissa• 19. ja 20. marraskuuta 2009 Brysselissä• 14 ja 15. joulukuuta 2009 Brysselissä
Plenty of Fish in the Sea?Why European fisheries need fixing – and why this time we need to get it right
Kuin kaloja meressä – vai onko?Syitä siihen, miksi EU:n kalatalous on pantava remonttiin – ja tällä kertaa oikealla tavalla
Imagine a situation where we are able to eat healthy and safe fish that is not imported from outside the Union; where the fishing industry is viable and its workers feel secure and adequately rewarded; where younger generations once again start to consider fishing as a reliable way of making a living; and where we can draw from our marine resources without fear of destroying them for good.
Kuvitellaanpa tilanne, jossa meillä on mahdollisuus syödä terveellistä ja turvallista kalaa, jota ei ole tuotu unionin ulkopuolelta ja jossa kalastuselinkeino on elinvoimainen ja työntekijät tuntevat olonsa turvalliseksi ja ovat tarpeeksi hyvin palkattuja. Nuoret sukupolvet pitävät kalastusta jälleen luotettavana toimeentulon lähteenä, ja voimme hyödyntää meriluonnonvaroja ilman pelkoa siitä, että hävitämme ne lopullisesti.
I have therefore come to the conclusion that we need to undertake a thorough review of the Common Fisheries Policy.
Olen siten tullut siihen johtopäätökseen, että yhteinen kalastuspolitiikka tarvitsee perusteellisen remontin.
But we cannot afford to come up with just another reform which might prove obsolete in half a decade or so.
Meillä ei kuitenkaan ole varaa jälleen yhteen uudistukseen, joka saattaa osoittautua vanhentuneeksi jo noin puolen vuosikymmenen kuluttua.
This time we need to get it right.
Tällä kertaa uudistus on tehtävä oikealla tavalla.
For it to be truly innovative, the reform process will have to question some of our basic assumptions and overhaul some of the mechanisms and principles that we have counted upon so far.
Jotta uudistusprosessi olisi todella innovatiivinen, meidän on kyseenalaistettava perusolettamuksiamme ja tarkistettava mekanismeja ja periaatteita, joiden varaan olemme tähän asti laskeneet.
This is my dream scenario for European fisheries in, say, 2020.
Tämä on haavenäkymäni Euroopan kalataloudesta noin vuonna 2020.
But while steady progress has been made towards this situation since the most recent reform of the Common Fisheries Policy in 2002, frankly speaking we are not yet there.
Vaikka edellisen, vuonna 2002 toteutetun yhteisen kalastuspolitiikan uudistuksen jälkeen on tapahtunut vakaata kehitystä tähän suuntaan, emme ole lähimainkaan vielä edellä kuvailemassani tilanteessa.
And yet if we want to keep fishing, we’d better make some changes to the way we fish, and we’d better make them fast.
Jos kuitenkin haluamme jatkaa kalastusta, meidän on muutettava pyyntitapojamme, ja muutoksen on oltava nopea.
There are at least three building blocks that will ensure that our future policy lasts well into the 21st century.
Meillä on ainakin kolme rakennuspalikkaa, joilla voimme varmistaa, että tuleva kalastuspolitiikka kestää pitkälle 2000-luvulle.
Firstly, it should uphold ecological sustainability as the source and economic and social sustainability as the results – and not the other way round.
Ensinnäkin sen avulla on voitava turvata ekologinen kestävyys niin, että tuloksena on taloudellinen ja sosiaalinen kestävyys.
Secondly, rules should become simpler, less costly and easier to implement; decision-making should happen as close as possible to the people it affects.
Toiseksi säännöistä on tehtävä entistä yksinkertaisempia, halvempia ja helpommin sovellettavia. Päätöksiä on voitava tehdä mahdollisimman lähellä niitä ihmisiä, joita ne koskevat.
Thirdly, as fish move across oceans and share one single ecosystem, we need to look outside the EU as well and promote responsible fishing throughout the planet.
Kolmanneksi on todettava, että koska kalat liikkuvat meristä toiseen ja jakavat yhden ainoan ekosysteemin, meidän on katsottava myös EU:n ulkopuolelle ja edistettävä vastuullista kalastusta kaikkialla maailmassa.
In contrast with my dream scenario, the harsh reality is that 9 of EU fish stocks out of 10 are overfished and a third of them are in worrying state.
Haaveideni vastainen karu todellisuus on se, että yhdeksää kymmenesosaa EU:n kalakannoista pyydetään liikaa, ja kolmanneksen tila on huolestuttava.
Europe has to rely on imports for two-thirds of its fish.
Kaksi kolmasosaa Euroopassa kulutettavasta kalasta tuodaan muualta.
The sector lives on low profits and depends on subsidies for survival.
Kalastusalan tuotto on alhainen ja se riippuu tuista.
How did we get here? There is a fairly simple explanation.
Miten olemme joutuneet tähän tilanteeseen?Vastaus on varsin yksinkertainen.
op eur e in E e ri es and a qu ac ul t ur is h F
o o passa u r es iv ilj el y E s ja v ala st u K
Other than these broad aims, the debate on the future face of European fisheries remains open. It is in fact open right now: between now and December 31st anyone can take part in the European Commission’s internetbased public consultation on the reform of the Common Fisheries Policy (1).
Näiden laajakantoisten tavoitteiden ohella keskustelu Euroopan kalatalouden tulevaisuudennäkymistä on avoin juuri nyt, sillä kuka tahansa voi ottaa 31. joulukuuhun asti osaa Internetissä tapahtuvaan Euroopan komission julkiseen kuulemiseen yhteisen kalastuspolitiikan uudistuksesta (1).
To get people involved we have posed open questions, but everybody is free to explore new ideas – I promise a broad-based, no-holds-barred debate which should leave no stone unturned.
Olemme esittäneet avoimia kysymyksiä, joilla saisimme kansalaiset ottamaan osaa keskusteluun ja voin luvata, että kaikki voivat esittää vapaasti uusia ajatuksia laaja-alaisessa ja täysin vapaassa ja perusteellisessa keskustelussa.
And I’m hoping for a massive response from civil society too – not just the usual stakeholders but people from all walks of life – because such an ambitious reform cannot be done without them.
Toivon myös kansalaisyhteiskunnan laajaa osallistumista niin, että keskusteluun ottaisivat tavanomaisten sidosryhmien ohella osaa myös muut elämän eri osa-alueita edustavat ihmiset, sillä näin kunnianhimoinen uudistus ei ole mahdollinen ilman heidän panostaan.
We have enough fishing fleets in Europe to fish much more than fish stocks can sustain.
Euroopassa riittää kalastuslaivastoja, joilla pyydetään kalaa paljon enemmän kuin kalakannat sallisivat.
In fact, year after year fishing technology makes us even more powerful – or more lethal, depending on your point of view.
Uudet pyyntitekniikat itse asiassa tekevät meistä vuosi vuodelta yhä tehokkaampia – tai yhä tappavampia näkökulman mukaan.
Clearly, once the fish is taken out of the water, it cannot reproduce.
Onhan selvää, että kerran pyydetty kala ei voi enää lisääntyä.
The remaining fish can only produce fewer offspring than the previous levels and so the fish population starts going down.
Jäljelle jääneet kalat voivat tuottaa entistä vähemmän jälkeläisiä, jolloin kalapopulaatiot ehtyvät.
Meanwhile, fishermen notice there is less fish available to catch and see their profits decline; so understandably they resort to those potent technological means to try and catch more fish.
Kalastajat puolestaan havaitsevat, että kalastettavaa on entistä vähemmän ja että heidän tulotasonsa laskee. Siten on ymmärrettävää, että he turvautuvat tekniikan suomiin mahdollisuuksiin lisätäkseen pyyntiä.
Under increasing pressure from the industry, politicians find cushioning solutions that increase short-term fishing opportunities but that do little for the future sustainability of the sector.
Alan kasvavien paineiden vuoksi poliitikot yrittävät löytää tilannetta lieventäviä ratkaisuja, joilla voidaan lisätä pyyntimahdollisuuksia väliaikaisesti mutta jotka eivät auta turvaamaan alan säilymistä tulevaisuudessa.
Or we can preserve our fish stocks and restructure our fisheries today, and a few years from now the sector will thrive, coastal regions will reap the benefits of a diversified local economy and consumers will have more fish on their plates – and everybody will win.
Kun tähän lisätään vielä talouden maailmanlaajuinen laskusuhdanne ja ajoittaiset piikit öljynhinnan nousussa, tilanne on hyvin riskialtis ja saattaa ennen kaikkea kalastajat ja rannikkoyhteisöt heikkoon asemaan sekä vaikuttaa lopulta meihin kaikkiin.
Add to this the current global economic downturn and a few intermittent hikes in fuel prices, and you have a very fragile situation which makes fishermen and coastal communities vulnerable in the first place, but which ultimately impacts each and every one of us.
Voimme jatkaa kestävän kehityksen sivuuttamista ja päätyä tilanteeseen, jossa meriympäristö on köyhtynyt, kalatalous kamppailee säilymisensä puolesta ja kalastusmarkkinat ovat epävakaat.
Joe Borg, European Commissioner for Maritime Affairs and Fisheries
Meriasioista ja kalastuksesta vastaava komission jäsen JoeBorg Borg
(1) The consultation’s website: http://ec.europa.eu/fisheries/reform
(1) Julkisen kuulemisen verkkosivut: http://ec.europa.eu/fisheries/reform
The Green Paper on Reform of the Common Fisheries Policy: laying the foundations for the future la g eu l
Vihreä kirja yhteisen kalastuspolitiikan uudistuksesta: luodaan perusta tulevaisuuden toimille la g eu l
Fleet reduction programmes have so far only managed to shrink fleet capacity by 2% a year, which is offset by productivity gains from technological progress.
Kalastusalusten vähentämiseen tähtäävillä hankkeilla on onnistuttu vähentämään aluskapasiteettia vain kahdella prosentilla vuodessa.
op eur e in E i es and a qu ac ul t ur is he r F
o o passa u r es iv ilj el y E s ja v ala st u K
The Common Fisheries Policy has produced results in the wake of its 2002 reform.
Uudistetulla yhteisellä kalastuspolitiikalla on saatu aikaan tuloksia vuodesta 2002 lähtien.
However, it has proven inadequate for solving the structural problems that undermine the fisheries sector in Europe: overexploitation of stocks and fleet overcapacity, which have led to low profits and diminishing competitiveness for the sector.
Tulokset ovat kuitenkin suurelta osin vielä riittämättömät, jotta niillä voitaisiin korjata Euroopan kalastussektoria vaivaavia rakenteellisia ongelmia, joita ovat muun muassa liikakalastus ja kalastusalusten ylikapasiteetti.
The Commission isconsequently launching a wide, no-holds-barred consultation in a Green Paper that explores the way forward for the new reform of the CFP.
Sen vuoksi komissio käynnistää laaja-alaisen ja suoran kuulemisprosessin vihreässä kirjassaan, joka antaa aineksia pohtia YKP:n innovatiivista uudistusta.
No 44 discards. Lastly, the creation of seven regional advisory councils (RACs) has significantly improved comprehension and dialogue among the sector, scientific experts and fisheries administrations.
I elokuu 2009 I o 44 N r neuvoa-antavan toimikunnan perustamisella on voitu lisätä huomattavasti kalastusalan tuntemusta sekä alan ammattilaisten, tutkijoiden ja kalastusviranomaisten välistä vuoropuhelua.
The fact remains, however, that the CFP in its present form has not worked well enough to bring about a fundamental improvement in the situation of European fisheries.
Tosiasia on kuitenkin myönnettävä selkeästi: yhteinen kalastuspolitiikka nykymuodossaan ei ole toiminut tarpeeksi hyvin, jotta sillä olisi voitu perusteellisesti parantaa eurooppalaisen kalastuksen asemaa.