natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These were further divided into 260 specialization programmes, incorporating a one-year foundation course common to all students.
Peruskoulupohjainen ammatillinen koulutus järjestettiin 26 laaja-alaiseksi peruslinjaksi, joiden puitteissa koulutus eriytyi 260 erikoistumislinjaksi vuoden mittaisen yhteisen yleisjakson jälkeen.
3.1.10 The purpose of the foundation course was to make it easier for students to choose what they wanted: at this stage they had not yet committed themselves to any level of training (secondary/tertiary level) or any specialization leading to a specific occupation, only to a field of study.
3.1.10 Yleisjakso oli tarkoitettu nuoren valintaa helpottavaksi vaiheeksi; yleisjakson valittuaan hän oli valinnut haluamansa koulutusalan, mutta ei vielä koulutusastetta (toinen aste/ korkea-aste) eikä tiettyyn spesifiin koulutusammattiin johtavaa eri koistumisjaksoa.
The broader scope of training and the increased role of general education were aimed at providing individuals with the skills they needed to cope as members of the community and to impart the competence they needed for continuing studies.
Aiempaa laaja-alaisemmalla koulutuksella ja yleissivistävän aineksen lisäyksellä pyrittiin yhtäältä luomaan yksilölle edellytykset toimia yhteiskunnan jäsenenä ja toisaalta turvaamaan etenemisväylät ylemmille koulutusasteille.
The supply of vocational training was to be adjusted according to the current needs of the labour market and society at large, and also according to the preferences of students.
\mmatillisen koulutuksen järjestelmä tulivat olla työelämän ja yhteiskunnan tarpeet sekä opiskelijoiden omat toiveet.
At the same time, the reform aimed at opening up channels of education so that in principle, after each completed level of study, students could always move up to the next level.
Samalla uudistus tähtäsi koulutusväylien avaamiseen siten, että periaatteessa kunkin suoritetun tutkinnon jälkeen oli mahdollisuus jatkaa seuraavalle koulutusasteelle.
This planning was carried out by an advisory council under the Ministry of Education, with labour market organizations playing an important and active role.
Tämä mitoitussuunnittelu tehtiin opetusministeriön alaisessa neuvottelukunnassa, jossa työmarkkinajärjestöillä oli edustus ja aktiivinen rooli.
A central objective during the 1980s was to increase the availability and the appeal of vocational education and training.
Keskeinen tavoite 1980-luvulla oli lisätä ammatillisen koulutuksen saavutettavuutta ja vetovoimaisuutta. voimaisuutta.
Coals and values of vocational education and training
Ammatillisen koulutuksen tavoitteita ja arvoja
3.1.12 One of the main objectives of Finnish education policy in recent decades has been to offer equal educational opportunities to all people, irrespective of place of residence, financial position, native tongue or gender.
Viime vuosikymmeninä suomalaisen koulutuspolitiikan keskeisenä tavoitteena on ollut tasavertaisten koulutusmahdollisuuksien tarjoaminen kaikille kansalaisille riippumatta asuinpaikasta, varallisuudesta, äidinkielestä tai sukupuolesta.
This objective has been met at least in the sense that the network of educational institutions now covers the whole country and that the number of student places available corresponds to the demand.
Tavoitteisiin on päästy ainakin siinä suhteessa, että oppilaitosverkko on koko maan kattava ja aloituspaikkoja on määrällisesti tarjolla kysyntää vastaavasti.
3.1.13 The development of vocational education and training has been guided by different sets of values during different decades.
Ammatillisen koulutuksen kehittämistä hallinneet arvot ovat eri vuosikymmeninä muutelleet.
In the 1970s the key values were equality, providing a broad general education and developing ethical standards.
1970-luvulla keskeisiä arvoja olivat tasa-arvo, laajan yleissivistyksen tarjoaminen oppilaille ja humanismiin kasvatus.
In the late 1980s the goals of education were re-evaluated: special importance was placed on individuality and freedom of choice, which were expected to guarantee success in an increasingly competitive economic environment.
1980luvun lopulla alkoi keskustelu koulutuksen päämäärien uudelleenarvioinnista. Yksilöllisyyden ja valinnaisuuden vaatimukset, joiden tarkoituksena oli turvata menestys kovas-sa taloudellisessa kilpailussa, nousivat korostetusti esille.
Economic values were more and more closely integrated into vocational education and training.
Ammattikoulutus liitettiin yhä enenevässä määrin taloudellisiin päämääriin.
During the 1980s the principal considerations were to meet the changing needs and requirements of the labour market and to strengthen Finland's international competitiveness.
Ammatillista koulutusta kehitettiin tukemaan työ markkinoiden muuttuvia vaatimuksia ja Suomen kansainvälisen kilpailukyvyn parantamista. tamista.
Combination studies at the upper secondary level: a pilot project
Nuorisoasteen koulutuskokeilu
3.1.14 In the late 1980s a priority objective was to give all young people the opportunity to combine courses in general education with vocational courses according to their individual interests.
3.1.14 Nuorten koulutuksessa 1980luvun lopun keskeinen tavoite oli tarjota kaikille nuorille mahdollisuus yhdistellä yksilöllisesti yleissivistäviä ja ammatillisia opintoja.
A pilot project was launched on this basis in 1991 and is still under way.
Tältä pohjalta syntynyt nuorisoasteen koulutuskokeilu alkoi vuonna 1991 ja se on käynnissä edelleen.
The experiment involves vocational institutions and upper secondary schools, which together offer a range of courses from which students can pick individual combinations.
Siihen osallistuu kullakin kokeilupaikkakunnalla ammatillisia oppilaitoksia ja lukioita, jotka keskenään yhteistyössä tarjoavat yksilöllisiä valinnanmahdollisuuksia opiskelijoille.
The purpose of the project is to create a more flexible system with lower barriers between general education and vocational training.
Nuorisoasteen koulutuskokeilun tarkoituksena on luoda joustava järjestelmä, jossa yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen välistä raja-aitaa madalletaan.
3.1.15 The idea of the experiment is thus that students in upper secondary school can incorporate courses from some other upper secondary school or vocational institution into their individual study programmes; and vice versa.
3.1.15 Nuorisoasteen koulutuskokeiluun kuuluva opiskelija voi siis ottaa jostakin muusta toisen asteen oppilaitoksesta kursseja osaksi opintojaan: lukiossa opiskeleva toisesta lukiosta tai ammatillisesta oppilaitoksesta ja päinvastoin.
These mixed programmes lead to a combination studies diploma, representing an alternative to the matriculation examination or initial vocational qualifications.
Vaihtoehtona ylioppilastutkinnolle tai ammatilliselle perustutkinnolle opiskelijan on mahdollista suorittaa uusi tutkinto, yhdistelmäopinnot, joka koostuu ammatillisista opinnoista ja lukio-opinnoista.
All three certificates render eligibility for further studies at the tertiary level.
Ylioppilastutkinnon ja ammatillisen perustutkinnon rinnalle luotu yhdistelmäopinnot-tutkin-
3.1.16 The results of the pilot project were evaluated in 1995.
III to ei näy saavuttaneen suosiota.
The combination studies diploma created alongside the matriculation examination and initial vocational qualifications does not seem to have gained very much popularity; virtually all students preferred to opt either for the matriculation examination or for studies leading to vocational qualifications.
Lähes kaikki opiskelijat suorittivat mieluummin joko ylioppilastutkinnon tai ammatillisen perustutkinnon.
On the other hand, almost one-third or 29 % of all students who completed upper secondary school took advantage of the opportunity to pick courses from other institutions; among those completing vocational qualifications the corresponding figure was 36 %.
Sen sijaan kokeilun tarjoamaa mahdollisuutta ottaa kursseja muista oppilaitoksista käytti ylioppilastutkinnon suorittaneista 29% ja ammatillisen tutkinnon suorittaneista 36%.
3.1.17 In the late 1980s there was growing recognition of the need to raise the standards of postsecondary vocational education and training, to have training programmes that would better meet the changing needs and requirements of the labour market, to create new educational pathways, and to have closer control over student flows.
3.1.17 1980luvun lopun visioon kuului myös pyrkimys kohottaa nuorisoasteen jälkeisen ammatillisen koulutuksen tasoa sekä saattaa se entistä paremmin vastaamaan työelämän vaatimuksia.
The response was to set up a new structure alongside the traditional multi-faculty university - the AMK institutions (formerly known as polytechnics), which corresponds to the German Fachhochschule.
Tämä tapahtui muodostamalla saksalaista Fachhochschulea vastaava ammattikorkeakoululaitos yliopistojen rinnalle toiseksi korkeakoululaitoksen osaksi. Uudistuksen tarkoituksena oli myös tarjota uusia koulutusväyliä ja tehostaa oppilasvirtojen kulkua.
3.1.18 The AMK experiment was launched in 1991.
3.1.18 Ammattikorkeakoulukokeilu aloitettiin vuonna 1991.
Aimed at creating a network of multidisciplinary institutions, the experiment comprised 22 polytechnics, which were formed by combining 85 vocational institutions.
Kokeilun tarkoituksena oli luoda pääasiassa monialaisia oppilaitoksia, ja se käsitti 22 kokeiluammattikorkeakoulua, jotka koostuivat 85 ammatillisesta oppilaitoksesta.
An evaluation was carried out in 1995, and on August 1, 1996 permanent charters were granted to nine AMK institutions.
Vuonna 1995 nämä kokeilut arvioitiin ja yhdeksän ammattikorkeakoulua päätettiin vakinaistaa 1.8.1996.
The remaining institutions continue to operate under temporary charters, but the goal is to set up a total of some 30 permanent AMK institutions (for more details, see para 3.2.6 below).
Myöhemmin on tarkoitus vakinaistaa lisää väliaikaisina toimivia ammattikorkeakouluja. Tavoitteena on noin 30 ammattikorkeakoulua.
3.1.19 The origins of adult education in Finland date back more than one hundred years.
3.1.19 Suomessa aikuiskoulutuksella on yli satavuotiset perinteet.
Traditionally, adult education has aimed at providing basic vocational training and general education to men and women who for whatever reason have not obtained comprehensive education.
Aikuiskoulutuksen tavoitteena on ollut antaa ammatillinen peruskoulutus ja yleissivistävät perusvalmiudet niitä vailla oleville aikuisille.
Legislation on adult education has been developed in response to the changing educational needs in the labour market as well as among citizens.
Aikuiskoulutusta koskevat lait ovat kehittyneet oppilaitosmuotokohtaisesti vaiheittain työelämän, kansalaisten ja kansalaisryhmien sivistystarpeiden pohjalta.
3.1.20 Adult education is traditionally divided into two main lines: nonvocational and vocational.
3.1.20 Aikuiskoulutus on perinteisesti jakautunut kahteen pääkehityssuuntaan - yleissivistävään ja ammatilliseen.
Non-vocational, or general, adult education and liberal education expanded rapidly until the 1970s.
Yleissivistävä aikuiskoulutus ja vapaa sivistystyö laajentuivat voimakkaasti 1970-luvulle asti.
The emphasis then shifted towards the development of vocational adult education and training, but general adult education continues to play an important role in promoting labour market skills as well as leisure activities.
Sittemmin painopiste aikuiskoulutuksen kehittämisessä siirtyi ammatilliseen aikuiskoulutukseen, vaikka yleissivistävällä aikuiskoulutuksella ja vapaalla sivistystyöllä on edelleenkin suuri merkitys aikuisten työelämätaitojen ja vapaa-ajan käytön kannalta.
The vocational education and training system
Ammatillisen koulutuksen järjestelmä
In vocational adult education the market mechanism was also introduced in steering and financing procedures: education organizations were made to compete with each other in marketing education services.
43 lutuksessa markkinaajattelu tuotiin myös koulutuksen ohjaus- ja rahoitusmenettelyihin : opintoja järjestävät organisaatiot ryhtyivät kilpailemaan keskenään myymällä koulutuspalveluja maksukykyisille asiakkailleen.
One of the objects of this market-oriented adult education policy was to follow as closely as possible the changing needs of the labour market.
Tämän markkinaperusteisen aikuiskoulutuspolitiikan eräänä tavoitteena oli myötäillä mahdollisimman joustavasti työmarkkinoiden muuttuvia tarpeita.
At the same time, the supply model of education was replaced by a demand model.
Samalla siirryttiin koulutuksen tarjontamallista koulutuksen kysyntämalliin.
3.1.23 In the late 1980s the system of vocational adult education attached increasing importance to obtaining certificates, and therefore that system was integrated more closely with secondary vocational education and training.
3.1.23 1980luvun jälkipuolella tutkintojen suorittaminen painottui aiempaa enemmän ammatillisessa aikuiskoulutuksessa, joka osin tästä syystä pyrittiin niveltämään kiinteästi nuorisoasteen ammatilliseen koulutukseen.
At the same time their curricula were harmonized so that studies completed in different forms of training could be flexibly combined towards a qualification.
Samalla yhdenmukaistettiin opetussuunnitelmia, jotta eri koulutusmuodoissa ja työelämässä hankittuja suorituksia voitiin joustavasti yhdistellä tutkinnoiksi.
This trend towards obtaining certificates was further strengthened by the 1994 Vocational Qualifications Act, which replaced the 1967 Act and introduced proficiency tests for adults, i.e. those over 25.
3.1.24 Tutkintotavoitteisuutta palveli myös vuonna 1994 säädetty ammattitutkintolaki, joka korvasi 1960-luvulla annetun lain ammatillisista pätevyystutkinnoista.
The three levels of adult vocational qualification, initial vocational qualification, further vocational qualification and specialist vocational qualification (see chapter 3.3.2), could now be completed regardless of how the necessary professional skills had been acquired.
Ammattitutkintolain mukaan ammatillisen perustutkinnon, ammattitutkinnon tai erikoisammattitutkinnon (näistä tutkinnoista kerrotaan tarkemmin luvussa 3.3.2.) voi suorittaa vaadittavien taitojen ja tietojen hankkimistavasta riippumatta.
The present qualifications system can be described as follows:
Nykyinen tutkintojärjestelmä on seuraavanlainen:
Qualifications system
Tutkintojärjestelmä
TERTIARY EDUCATION
Korkeakoulu-
Postsecondary vocational qualifications
KOLMANNEN ASTEEN KOULUTUS
Further vocational qualifications
Nuorten ammatilliset perustutkinnot
SECONDARY EDUCATION
Lukio-opinnot, ylioppilastut- k into
Initial vocational qualifications (adults)
TOISEN ASTEEN KOULUTUS
3.1.25 Until the 1970s the administration of vocational education and training was divided among several ministries and central administrative agencies.
3.1.25 1970-luvulle asti ammatillista koulutusta koskeva hallinto oli hajautettu useiden eri ministeriöiden ja keskusvirastojen alaisuuteen.
This meant that the structures and features of different sectors and their institutions were often quite dissimilar to each other.
Tästä syystä kukin ala oppilaitoksineen kehittyi erilaiseksi rakenteeltaan ja ominaispiirteiltään.
In 1966 one section of the Ministry of Trade and Industry was reorganized as the National Board of Vocational Education; two years later the board was subordinated to the Ministry of Education.
Vuonna 1966 perustettiin osasta kauppa- ja teollisuusministeriötä ammattikasvatushallitus. Se siirtyi opetusministeriön alaisuuteen kahta vuotta myöhemmin.
At the same time its responsibilities were expanded to include several fields of vocational education and training that had formerly been under other ministries and central administrative agencies.
Tällöin sen toimintaan liitettiin useita ammatillisen koulutuksen aloja muiden ministeriöiden ja keskusvirastojen alaisuudesta. Hallinnon yhdentyessä koulutusaloja alettiin rakenteellisesti yhdenmukaistaa.
The streamlining of administrative structures also led to a streamlining of educational structures.
3.1.26 1990-luvulle asti hallinnollinen raja yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen välillä keskus- ja aluehallintotasolla oli varsin jyrkkä, mitä korosti muun muassa kou-
The boundary line was most clearly evident in the development of adult education.
45 luhallituksen ja ammattikasvatushallituksen olemassaolo.
3.1.27 As far as students are concerned, it has always been fairly easy to move across from vocational training to general education and vice versa.
Opiskelijatasolla mahdollisuus siirtyä horisontaalisesti ammatilliselta puolelta yleissi­vistävälle tai päinvastoin on ollut olemassa.
The above-mentioned pilot projects (the youth-level experiment and AMK institutions) have further facilitated this interchange and offered students even greater freedom of choice.
Tätä linkkiä ovat tukeneet myös edellä­mainitut koulutuskokeilut ­ nuorisoasteen koulutuskokeilu sekä ammatti­korkeakoulut ­ jotka edelleen lisäävät oppilaiden valinnanmahdollisuuksia.
Within state administration this development has been furthered by the creation in 1991 of a single administrative structure — the National Board of Education — to take responsibility for both vocational and general education, which were formerly under separate administrative agencies.
Valtion­hallinnossa koulutusmahdollisuuksien horisontaalistamista on edesautettu luomalla yhteinen keskushallinto: yleissivistävää koulutusta hallinnoinut kouluhallitus ja ammatillista opetusta hallinnoinut ammattikasvatushallitus yhdistettiin vuonna 1991 opetushallitukseksi (ΟΡΗ).
3.1.28 Most of the legislation on vocational education and training is relatively recent.
3.1.28 Suurin osa ammatillista koulutusta säätelevästä lainsäädännöstä on verrattain uutta.
In addition to the laws enacted by parliament, vocational education and training is governed by decrees issued by the government and by decisions made by the Ministry of Education, which provide more detailed instructions on the practical application of laws.
Eduskunnan säätämien lakien lisäksi ammatillista koulutusta säädellään valtioneu­voston antamilla asetuksilla sekä opetusministeriön tekemillä päätöksillä, joissa annetaan tarkempia ohjeita lakien soveltamisesta käytäntöön.
3.1.29 The most important statutes in the field of vocational education and training are recorded in the Act on Vocational Institutions (487/1987), the Act on Studies at AMK Institutions (255/1995) and the Act on Vocational Adult Education Centres (760/1990).
Tällä hetkellä keskeisimmät ammatillista koulutusta ohjaavat säädökset on kirjattu lakiin ammatillisista oppilaitoksista (487/1987), lakiin ammattikorkeakou­luopinnoista (255/1995) ja lakiin ammatillisista aikuiskoulutuskeskuksista (760/1990).
Certification based on proficiency tests is governed by the Act on Vocational Qualifications (306/1994) and the Act on General Language Proficiency Tests (668/1994).
Ammattitutkintolaki (306/1994) ja laki yleisistä kielitutkinnoista (668/1994) sääte­levät näyttökokeisiin perustuvia tutkintoja.
In addition, there is separate legislation on the administration, planning and financing of education.
Lisäksi muun muassa koulutuksen hallin­nosta, suunnittelusta ja rahoituksesta on säädetty erikseen omissa laeissaan.
3.1.30 Recently, however, there has been a clear trend away from legislation focusing on specific categories of institutions and towards legislation governing the general framework of education.
3.1.30 Pääosin instituutioihin perustuvaa lainsäädäntöä on kuitenkin haluttu kehittää kou­lutuksen yleisen puitelain suuntaan.
To this end, the government appointed a committee in 1995 to harmonize existing legislation from preschool to university education.
Siksi valtioneuvosto asettikin vuonna 1995 toi­mikunnan yhtenäistämään koulutuslakeja. Tehtävä koski kaikkia koulutukseen liitty­viä lakeja esiasteen koulutuksesta korkeakoulutukseen.
The committee published its report in April 1996. It suggested that the extensive corpus of institutional laws be replaced by legislation based primarily on the goals of education and training, the contents of education, educational levels as well as the rights and obligations of students.
Komitean mietintö valmistui huhtikuussa 1996 ja siinä esitettiin lainsäädäntöä uudistettavaksi siten, että runsas instituutioihin perustuva lainsäädäntö korvattaisiin pääosin koulutuksen tavoittei­siin, sisältöihin, koulutusasteisiin sekä opiskelijoiden oikeuksiin ja velvollisuuksiin perustuvalla lainsäädännöllä.
The legislative reform is currently under preparation.
Komiteanmietinnön mukainen lainsäädännön koko­naisuudistus on tekeillä.
3.2 Initial vocational education and training
3.2 Nuorten ammatillinen koulutus
3.2.1 Introduction
3.2.1 Johdanto
3.2.1.1 The Finnish system of vocational education and training is currently being reformed.
3.2.1.1 Ammatillisen koulutuksen järjestelmä on Suomessa 1990luvun lopulla uudistumassa.
Until 1995 vocational education and training led to the same qualification whether preceded by the comprehensive school leaving certificate (9 years of schooling), or the matriculation examination (12 years of schooling).
Ammatillista koulutusta järjestettiin vuoteen 1995 asti samoihin tutkintoihin johtavana sekä peruskoulu- että ylioppilaspohjaisena. Ylioppilaspohjaiset linjat oli vat vuoden lyhyempiä kuin peruskoulupohjaiset.
The programmes based on the matriculation examination were one year shorter than those based on comprehensive school; in practice this meant that matriculated students were not required to take the first-year foundation courses.
Käytännössä tämä merkitsi sitä, että ylioppilastutkinnon suorittaneet eivät käyneet peruskoulupohjaisille pakollista ensimmäistä opiskeluvuotta eli yleisjaksoa.
Both groups of students, however, could proceed to secondary and higher vocational qualifications.
Sekä peruskoulu- että lukiopohjalta oli mahdollista suorittaa sekä toisen että kolmannen asteen ammatillisia tutkintoja.
3.2.1.2 The education structure was revised in 1995 so that the main route to secondary vocational training is now through comprehensive school, thus creating a sequential system.
3.2.1.2 Vuonna 1995 otettiin käyttöön peräkkäinen koulutusrakenne. Tämä tarkoittaa sitä, että toiselle asteelle tullaan nyt ensisijaisesti peruskoulupohjalta.
In other words, upper secondary vocational training is an alternative to upper secondary general education, i.e. upper secondary school.
Toisen asteen ammatillinen koulutus on siis vaihtoehtoinen toisen asteen yleissivistävälle kou lutukselle eli lukiolle.
Upon completion of upper secondary education, whether vocational or general, the student can move on to tertiary level education.
Suoritettuaan toisen asteen koulutuksen - ammatillisen tai yleissivistävän - opiskelijan on mahdollista siirtyä kolmannen asteen koulutukseen (opistoasteelle tai ammattikorkeakouluun).
Vocational higher education can thus no longer be reached directly from comprehensive school.
Ammatilliselle kolmannelle asteelle ei siis enää pääse suoraan peruskoulupohjalta.
3.2.1.3 Higher vocational qualifications have traditionally been called postsecondary qualifications.
3.2.1.3 Ammatillisen kolmannen asteen tutkintoja on Suomessa perinteisesti kutsuttu opistoasteen tutkinnoiksi.
Postsecondary qualifications are now being replaced by AMK qualifications.
Niiden rinnalle ovat nyt tulossa ammattikorkeakoulututkinnot, joilla opistotutkinnot vähitellen korvataan.
3.2.1.4 The content of vocational qualifications is also changing.
3.2.1.4 Ammatillisen koulutuksen tutkinnot ovat myös sisällöllisesti uudistumassa.
The number of qualifications will be reduced to 130, but education in each programme will cover a broader scope than previously.
Koulutus laaja-alaistuu ja tutkintojen määrä vähenee 130:een.
At the upper secondary level, the number of qualifications will be 77.
Toiselle asteelle tutkintoja jää 77.