natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition, a quotafor the initial training of adultshas also been stipulated (the funding of this has been included within the lW part of thisreport).
Lisäksi aikuisten ammatillista peruskoulutusta varten on määrätty omat kiintiöt (tämä koulutus on raportissa luettu ammatilliseksi peruskoulutukseksi).
Following the strategyto develop working marketsfor CVT, the institutional level is dividedinto two parts:the providerand purchaser of CW.
Toimivien markkinoiden kehittämiseksi ammatillista lisäkoulutusta varten institutionaalinen rakenne on jaettu kahteen osaan: koulutuksen hankkijoihin ja koulutuksen järjestäjiin (toisen asteen ammatilliset oppilaitokset, ammattikorkeakoulut, ammatilliset aikuiskoulutuskeskukset, yliopistot ja muut koulutuksen järjestäjät).
The main providers of CW arevocational institutions (upper secondary, AMK and Adult Vocational Training Centres),universities and some other institutions.
Useimmat ammatilliset oppilaitokset tarjoavat ammatillista lisäkoulutusta.
Most vocational institutions provide CVT courses.Some of them concentrate more on CVT, for instance Adult Vocational Training Centres(Ammatillinen Aikuiskoulutuskeskus)and Institutions for Specialised Training(Ammatillinen erikoisoppilaitos).
Ammatilliset aikuiskoulutuskeskukset ja erikoisoppilaitokset keskittyvät ammatilliseen aikuiskoulutukseen.
Adult Vocational Training Centres are maintained bymunicipalities, a federation of municipalities or are established as limited companies(although the Ministry of Education supervises them), whereas Institutions for SpecialisedTraining are owned and maintained by enterprises.
Ammatillisten aikuiskoulutuskeskusten ylläpitäjiä ovat kunnat, kuntayhtymät ja yksityiset yhteisöt (vaikka nekin ovat opetusministeriön alaisia), kun taas yritykset omistavat ammatilliset erikoisoppilaitokset ja ylläpitävät niitä.
There are also a number ofcommercial private education establishments.
Lisäksi on lukuisia koulutusta myyviä kaupallisia yrityksiä.
The main source of public funding for CW is the state budget of the Ministry of Educationwhich, since the mid-1990s, has been distributed to Provincial State Offices(Lääninhallitus) for the purchase of CW.
Ammatillisen lisäkoulutuksen suurin julkisen rahoituksen lähde on opetusministeriö, joka on osoittanut 1990-luvun puolesta välistä lähtien budjetistaan lääninhallituksille määrärahan ammatillisen lisäkoulutuksen hankintaa varten.
Provincial State ffices allocate the funds forcourses to individual training institutions.
Lääninhallitukset kohdentavat määrärahan oppilaitoksilta hankittaviin lisäkoulutuskursseihin.
In 1997 the position of the educational officeswithin the Provincial State Offices was strengthened and substantial appropriations weretransferred to the GW budget (530 mill FlM, 90 MECU).
Vuonna 1997 lääninhallitusten asemaa koulutuksen hankkijoina vahvistettiin ja niille siirrettiin ammatillista lisäkoulutusta varten lisämääräraha (530 milj. mk, 90 MECUa).
The total sum for purchasing CW amounted to 1,060mill FIM (180 MECU) in 1997.
Ammatillisen lisäkoulutuksen hankintaan osoitettiin vuonna 1997 yhteensä 1 060 milj. markan määräraha (180 MECUa).
Muchof the budgetary increasecan be attributedto the decision of the Ministry of Education to fund adult CVT coursesthat lead to a vocationalqualification.
Suuri osa tästä budjettilisäyksestä perustui opetusministeriön päätökseen rahoittaa ammattitutkintoihin johtavaa koulutusta.
These are: a) Adult study aid (aikuisopintoraha).
Opiskelijoiden toimeentulokustannusten rahoitus aikuisten
The level of state study aid for adults varies from 1,540 FIM (258 ECU) to 2,800 FIM (468ECU) per month.
Yli kolmekymmentävuotiaitten ammatilliseen koulutukseen osallistuvien toimeentulokustannusten rahoitusta varten on kaksi rahoituslähdettä: a) Aikuisopintoraha Aikuisten opintorahan määrä vaihtelee 1 540 markasta (258 ECUa) 2800 markkaan (468 ECUa) kuukaudessa.
The state study aid also includes a stateguarantee for studyloans. loans.
Valtion tuki sisältää myös valtion takauksen opintolainoille.
b) The Training and Severance Fund (Koulutus- ja ercrahasto)This Fund was established in 1991 after a specialAct was passed in 1990.
b) Koulutusja erorahasto Rahasto perustettiin vuonna 1991, mikä perustui vuonna 1990 annettuun erityiseen lakiin.
There are anumber of other conditions attached to receiving this grant from the Training and Severance Fund, which is administered on a tripartite basis.
Tuen saamiselle Koulutus- ja erorahastosta on muitakin ehtoja.
The level of vocationaltraining grant in 1996 was 1,400 FIM (230 ECU) per monthfor employed peopteundertaking training.
Rahastoa hallinnoidaan kolmikantaperiaatteen pohjalta.
The level of additional grant for adult training for people who haverecently become unemployed was 1,100FIM (180 ECU) per monthin 1996.
Koulutukseen osallistuville työssäkäyville ihmisille ammattikoulutusrahan taso oli 1 400 markkaa (230 ECUa) kuukaudessa vuonna 1996.
Totalexpenditure on study grants from the Training and Severance Fund is to be found in Table
Erorahan aikuiskoulutuslisä niille aikuisille, jotka ovat äskettäin joutuneet työttömiksi, oli 1 100 markkaa (180 ECUa) kuukaudessa vuonna 1996.
Source: Annual report of the Training and Severance Fund, 1991 and 1996.
Koulutusja erorahaston vuosiraportti 1991 ja 1996
ln addition to these specific grants targeted at adults participating in CVT, rehabilitationbenefits can be granted to persons whose fitnessfor work and possibilities for earningsare reduced due to sickness or injury.
Näiden erityisten aikuisille suunnattujen opintotukien lisäksi voidaan myöntää kuntoutustukea henkilöille, joiden työkyky ja tulonhankintamahdollisuudet ovat alentuneet sairauden tai onnettomuuden takia.
This benefit is granted and paid by the SocialInsurance Institute (Kansaneläkelaitos).
Nämä etuudet myöntää ja maksaa Kansaneläkelaitos.
The number of recipients of the grant is estimated to have been 25,000 in 1996, 26,000in 1991 and 23,000 in 1986. ln 1996 the level of thebenefit variedbetween 150 FIM(25 ECU) and 200 FIM (33 ECU) per day.
Kuntoutusrahan saajien lukumäärän on arvioitu olleen 25 000 vuonna 1996, 26 000 vuonna 1991 ja 23 000 henkilöä vuonna 1986. Vuonna 1996 tämän tuen taso vaihteli 150 markasta (25 ECUa) 200 markkaan (33 ECUa) päivässä.
3.1.4 The flow of funding through the GW institutional structure
Rahoitusvirrat ammatillisen lisäkoulutuksen laitosrakenteessa
The flow of money through the CVT institutionat structurc
Rahavirrat ammatillisen koulutuksen laitosrakenteessa
-löters ]
Työnantajat
< - llnstitutions I
► Ammatilliset oppilaitokset
Budget offices(5) (5)
—► Opintotukikeskus
*Ministry of Education
Pankit y *
3.2 Direct sources of funding
Rahoituksen suorat lähteet
Statistics on continuing vocational training in Finland are incomplete.
Ammatillista lisäkoulutusta koskevat tilastot ovat Suomessa puutteellisia.
There is more datafrom 1996 than from 1986 and 1991.
Vuodesta 1996 on enemmän tietoa kuin vuosista 1986 ja 1991.
Thus, the development of GW volumescan be described only in general terms.
Siksi ammatillisen lisäkoulutuksen määrien kehitystä on kuvattava osittain arvionvaraisesi!.
Participation in adult education in Finland is verycommon.
Ammatilliseen koulutukseen osallistuminen on Suomessa hyvin yleistä.
According to the statistics 941,000 people participated in adult education in1980, 1,527,000 people in 1990,and 1,556,000 people in 1995.
Tilastojen mukaan vuonna 1980 Suomessa osallistui 941 000 aikuista aikuiskoulutukseen, 1 527 000 vuonna 1990 ja 1 556 000 vuonna 1995.
These figures includeboth general and vocational education and training.
Nämä luvut sisältävät sekä yleissivistävän että ammatillisen koulutuksen.
1,092,000people in 1990 and1,032,000 people in 1995 received training in connection with employment, which is 43%of the total labourforce. force.
Vuonna 1990 osallistui 1 092 000 henkilöä ja vuonna 1995 1 032 000 henkilöä työhönsä liittyvään ammatilliseen koulutukseen. Se edustaa noin 43% koko työvoimasta.
The direct sour@sof funding include state funding, municipal funding, funding of in-service training, private funding by certain enterprises for maintaining their own VETinstitutions, EU funding for development of humanresouroes including national and privateshares, and the funding of study aid for adults.
Ammatillisen lisäkoulutuksen suorat rahoituslähteet muodostuvat valtionrahoituksesta, kuntien rahoituksesta, henkilöstökoulutuksen rahoituksesta ja omia ammatillisia oppilaitoksia ylläpitävien yritysten yksityisestä rahoituksesta, EU­rahoituksesta, joka on tarkoitettu inhimillisten voimavarojen kehittämiseen ja joka sisältää myös kansallisen ja yksityisen osuuden, ja aikuisten opintotuen rahoituksesta.
The assumptions behind the estimates are clarifiedin 3.2.7.2 (in-servicetraining).
(henkilöstökoulutus).
The funds collected by insurance payments for the purposesof retraining areincluded in the nationalfunding figures in the following table.
Vakuutusmaksuin uudelleenkoulutukseen koottuja varoja on käsitelty kansallisena rahoituksena seuraavassa taulukossa:
In-service training Total
Henkilöstökoulutus YHTEENSÄ
The total level of funding for CW has increased by 75% since 1986 and by 20% since1991.
Ammatillisen lisäkoulutuksen rahoitus on kasvanut 75% vuodesta 1986 ja edelleen 20% vuodesta 1991.
The share of national funding for CW has increased by 1oo/o.
Kansallisen rahoituksen osuus ammatillisessa lisäkoulutuksessa on kasvanut 10 prosenttiyksikköä.
This increase is theresult of the creationof new support systems in the beginning of the 1990s for adultsattending vocational training.
Tämä kasvu johtuu uusien tukijärjestelmien luomisesta ammatilliseen koulutukseen osallistuville aikuisille 1990-luvun alkuvuosina.
Local funding has no relevant role exceptregarding the in-service training of municipal personnel, which for practical reasons is included as privatefunding in the figures within thissection.
Paikallisella rahoituksella ei ole juurikaan merkitystä, lukuun ottamatta kuntien omaa henkilöstökoulutusta, joka käytännön syistä on näissä taulukoissa sisällytetty yksityisen rahoituksen osuuksiin.
Private funding includes the enterprise share infinancing institutions within trade and industry and the own earnings of adult traininginstitutions.
Yksityinen rahoitus näissä taulukoissa sisältää yritysten omistamien oppilaitosten omat rahoitusosuudet sekä aikuiskoulutuslaitosten omat tulot.
The result of the estimation on in-service training affects the total figures for CVT.
Henkilöstökoulutusta koskevat arviot vaikuttavat paljon ammatillisen lisäkoulutuksen rahoitusta koskeviin tuloksiin.
Thus, the total picture for CW funding should be interpreted cautiously.
Siksi ammatillisen lisäkoulutuksen kokonaismäärää kuvaaviin lukuihin on suhtauduttava varovasti.
The budgetary frameworks of the European Social Fund's (ESF) objective 3 and 4programmes are mainly allocated to the development of humanresources.
Euroopan sosiaalirahaston (ESR) tavoitealueelle 3 ja 4 kuuluvien ohjelmien budjetit on suunnattu pääasiassa inhimillisten voimavarojen kehittämiseen.
The ESFobjective 3 programme is mainly targeted at the development of the unemployed and isoutfined in 4.2.2 (training for the unemployed).
ESR:n tavoitteen 3 ohjelma on pääasiassa suunnattu työttömien koulutukseen, ja sitä on kuvattu kappaleessa 4.2.2 (Työttömien koulutus).
The development and education measuresof ESF objective 4 programmes are aimed at developing the skills of employees.
ESR:n tavoitealueen 4 ohjelmien kehittämis- ja koulutustoimenpiteet tähtäävät työssä olevien henkilöiden osaamisen parantamiseen.
Althoughthe implementation of the programme has otherelements, the funding of this programmeis mainly classified as CW according to the priorities of the programme.
Vaikka ohjelmien toteuttamisessa on muitakin elementtejä, niiden rahoitus on kuitenkin luokiteltu ammatilliseksi lisäkoulutukseksi näiden ohjelmien tavoitteenasettelujen mukaisesti.
EU funding of CVT in 1996 (including national and pivate contributions)
Taulukko 20 Ammatillisen lisäkoulutuksen EU-rahoitus vuonna 1996 (sisältää kansallisen ja yksityisen rahoitusosuuden)
Source: Annual report on the European Social Fund objective 4 programme, Finland, 4.6.1997 Ministry of Labour
Euroopan sosiaalirahaston tavoitealueen 4 ohjelman vuosiraportti, Suomi, 4.6.1997,Työministeriö
Institutions for
Ammatilliset
In addition to the state funding outlined above, there is an additional form of benefitavailable for people participating in education and trainingwhose fitnessfor work isreduced due to sickness or injury known as rehabilitation benefit.
Yllä kuvatun valtionrahoituksen lisäksi on olemassa erityinen etuus sellaisten henkilöiden koulutukseen osallistumista varten, joiden työkyky on sairauden tai onnettomuuden johdosta heikentynyt.
This benefit is financedby the Sociallnsurance lnstitute (Kansaneläkelaitos), which receivesfunds from generalsocial security payments.
Tätä etua sanotaan kuntoutustueksi. Etuuden rahoittaa Kansaneläkelaitos, joka saa varat tähän tarkoitukseen yleisistä sosiaaliturvamaksuista.
The amount of benefits outlined in the table below is mainlyused for vocational retraining (CVT) including general and higher education. lt isestimated in the following figures that 90% of the rehabilitation grants are used for vocational training.
Nämä etuudet, joiden määrää kuvataan alla olevassa taulukossa, käytetään pääasiassa ammatilliseen koulutukseen, mikä sisältää myös yleissivistävää ja yliopisto-opetusta. Seuraavissa taulukoissa arvioidaan, että 90% kuntoutustuista käytetään ammatilliseen koulutukseen.
Table22: Support for rehabilitation training
Taulukko 22 Kuntoutuskoulutuksen tuki
3.2.4 Regional funding of GW
Ammatillisen lisäkoulutuksen alueellinen rahoitus
The Ministry of Education allocates the CW budget to the Provincial State ffices to beused for the purchase of CVT courses.
Opetusministeriö osoittaa ammatillisen lisäkoulutuksen budjetin lääninhallituksille, jotka hankkivat oppilaitoksilta lisäkoulutuskursseja.
Figures for 1996 are included in the state fundingabove.
Vuotta 1996 koskevat luvut on tässä raportissa sisällytetty valtion rahoitukseen (vuosina 1986 ja 1991 tämä rahoitus ohjattiin ammatillisille oppilaitoksille lisäkoulutuskurssien toteutukseen).
As stated earlier in this report(3.1.2.), appropriations amounting to 530 mill FIM(90 MECU) were transferred in 1997 from the initial VET budget to the CW budget to beallocated, in the main,to the Provincial State Offices for the purchase of CW.
Kuten aikaisemmin tässä raportissa (3.1.3) on kuvattu, yhteensä 530 miljoonan markan (90 MECUa) määrärahat siirrettiin 1997 ammatillisen peruskoulun budjetista ammatillisen lisäkoulutuksen budjettiin lääninhallitusten lisäkoulutuksen hankintaa varten.
There is no legislation obligingmunicipalities to finance CVT.
Kunnilla ei ole lakisääteistä velvoitetta rahoittaa ammatillista lisäkoulutusta.
In practice, as municipallyowned Upper Secondary, AMK institutions and Adult Vocational Training Centres s u p p l y CVT courses,municipalities do fund CW on a smallscale.
Käytännössä kuitenkin, kun kunnat omistavat suurimman osan toisen asteen ammatillisista oppilaitoksista, ammattikorkeakouluista ja ammatillisista aikuiskoulutuskeskuksista, kunnat rahoittavat vähäisessä määrin ammatillista lisäkoulutusta.
There is no database forassessing theseamounts; although based on reports from 1986 the municipal contributionto financing CVT was 4 mill Fl M .
Tästä ei kuitenkaan ole olemassa tarkkoja tilastotietoja. Vuodelta 1986 peräisin olevan tiedon mukaan kunnat rahoittivat silloin ammatillista lisäkoulutusta 4 miljoonalla markalla.
Assuming that the share of municipal funding in CW hasremained at the same level, it can be estimated at 27 mill FIM in 1996.
Jos oletetaan, että kuntien rahoitusosuus ammatillisesta lisäkoulutuksesta on säilynyt tuolla tasolla, sen arvioidaan olevan 27 miljoonaa markkaa vuonna 1996.
Adding the shareof funding from municipalities in apprenticeship CW (through Local Apprenticeship Offices- seelW section), the total funding of the municipalities is estimated as follows:
Kun tuohon lukuun lisätään kuntien rahoitusosuus oppisopimuskoulutuksesta (oppisopimustoimistojen kustannuksista - ks. ammatillisen peruskoulutuksen lukuja), kuntien rahoitus arvioidaan seuraavaksi:
Table23: Funding of CVT by municipalities
Taulukko 23 Kuntien rahoitus ammatilliseen lisäkoulutukseen
3.2.6 Social Partner funding of CW through study aid
Työmarkkinoiden osallistuminen ammatillisen lisäkoulutuksen kustannuksiin opintotuen muodossa
The Training and Severance Fund is financed from the unemployment insurance fundscollected from employers and employees.
Koulutus- ja erorahaston toiminta rahoitetaan työttömyysvakuutusmaksuista, jotka kootaan työnantajilta ja työntekijöiltä.
During the 1990s, these payments haveaveraged approximately 1o/o ol their contribution to the unemployment insurance funds.The level of unemployment insurance contribution for the Fund is decided yearly by the Ministry of Social and Health Affairs.
1990-luvun ajan tämä rahoitus on ollut keskimäärin yhden prosentin verran työttömyyskassoihin suoritettujen maksujen kokonaismäärästä. Sosiaalija terveysministeriö päättää vuosittain siitä, kuinka paljon työttömyysvakuutusmaksuista ohjataan rahastolle.
While the grants provided by the Training and Severance Fund are partly targeted at people over the age of 30 who have lost their jobs,it is not considered part of the framework for training for the unemployed.
Vaikka koulutus- ja erorahaston myöntämä opintotuki on osittain suunnattu yli 30-vuotiaille äskettäin työttömiksi joutuneille henkilöille, se on tässä raportissa luettu ammatillisen lisäkoulutuksen rahoitukseen.
Source: Annual report of the Training and Severance Fund, 1991 and 1996
Koulutus- ja erorahaston vuosiraportit 1991 ja 1996
3.2.7 Enterprise and individual funding for GW
Yritysten ja yksilöitten rahoitus ammatilliseen lisäkoulutukseen
3.2.7.1 Publicly supported
3.2.7.1 Julkisin varoin tuettu ammatillinen lisäkoulutus
Funding by enterprises for CVT can only be calculated on the basis of statistics on VETinstitutional expenditure and finance.
Yritysten ammatilliseen lisäkoulutukseen suuntaamat rahoitusten määrät voidaan laskea ainoastaan ammatillisten oppilaitosten taloustilastojen pohjalta.
Some sectors of trade and industry maintain theirown institutions, which are called 'lnstitutionsfor Specialised Training' (Ammatilliseterikoisoppilaitokset).
Jotkin teollisuuden ja kaupan sektorit ylläpitävät omia oppilaitoksiaan, joita nimitetään ammatillisiksi erikoisoppilaitoksiksi.
These institutions (48 in 1996) receive a state subsidy,which isincluded in the funding figures for central government above.
Nämä oppilaitokset (48 vuonna 1996) saavat valtionapua, mikä on rahoitustaulukoissa sisällytetty keskushallinnon rahoitusosuuksiin.
In addition the financing oflnstitutions for Specialised Training is composed of funding from the owner,the revenuefrom selling products and services and from trainee fees.
Tämän lisäksi ammatillisten erikoisoppilaitosten rahoitus sisältää omistajien rahoitusta, tuotteiden ja palveluiden myynnistä kertyvää rahoitusta sekä opiskelijoiden maksuja.
Table25: Financing of lnstitutions for Specra/rsed Training
Taulukko 25 Ammatillisten erikoisoppilaitosten rahoitus
Note: As employers usually pay the trainees'fees, they are included in enterprise funding in thesummarising tables later in thissection. section.
Huom: Koska työnantajat yleensä maksavat työntekijöidensä opiskelumaksut, nämä maksut on sisällytetty tässä luvussa yritysten rahoitukseen.
Source: Reports and files of the costs,income and state subsidies of vocational institutions, 1986, 1991and 1996, National Board of Education
Ammatillisten oppilaitosten kustannuksia, tuloja ja valtionapuja koskevat raportit, 1986, 1991 ja 1996, Opetushallitus.
For the provision of CW within other publicly maintained institutions, the share of traineefees in CW purchasedby the Provincial State Offices was 8% and the share ofenterprises 3% of the total expenditure of training courses (survey by the Ministry of
Valtion rahoittamassa ammatillisessa lisäkoulutuksessa, jota hankkivat lääninhallitukset, opiskelijamaksujen osuus kokonaisrahoituksesta oli 8% ja työnantajien 3% (opetusministeriön selvitys).
Education). On the basis of these figures as well as registered information from 1986 and1991 on the revenue of public lVT institutions, the private financing of these CVT coursesis estimated in the following table.
Näitten lukujen sekä vuosien 1986 ja 1991 oppilaitosten talousrekistereistä saatujen tietojen perusteella ammatillisten lisäkoulutuskurssien yksityinen rahoitus on arvioitu seuraavaksi:
Table 26: Private funding of training courises and purchases of CVT
Taulukko 26 Ammatillisen lisäkoulutuksen yksityinen rahoitus
Source: Survey made by the Ministry of Education concerning CW purchases of Provincial State Offices(1.4.1998), for 1996.
Opetusministeriön laatima selvitys lääninhallitusten suorittamasta ammatillisen lisäkoulutuksen hankintatoiminnasta (1.1.1998), vuodelta 1996.
For 1986 and 1991, the reports and files on cost,income and state subsidyof VET institutions.
Vuosilta 1986 ja 1991 ammatillisten oppilaitosten kustannuksia, tuloja ja valtionapuja koskevat rekisterit.
Additional information is available on the provision of CW by Adult Vocational TrainingCentres (45 in 1996).
Myös ammatillisten aikuiskoulutuskeskusten (45 vuonna 1996) myymästä ammatillisesta lisäkoulutuksesta on saatavissa tietoa.
As well as providing training for the unemployed and other publiclyfinanced adult training, these Centres also selltraining to enterprises, other employers andindividuals (moredetail concerning these Centres is provided within the Training for theUnemployed Sectionof this report).
Sen ohella, että nämä oppilaitokset järjestävät työvoimakoulutusta ja muuta julkisesti rahoitettua koulutusta, ne myös myyvät koulutusta yrityksille, muille työnantajille ja yksilöille (näitä keskuksia on kuvattu tarkemmin tämän raportin työvoimakoulutus­osuudessa).
Tabte27: Sate of CVT by AduttVocational TrainingCentrcs to enterprises andindividuals
Taulukko 27 Ammatillisten aikuiskoulutuskeskusten yrityksille ja yksilöille myymä lisäkoulutus
These figures do not include the private purchase of training by individuals.tncluding these figures thetotaf funding by enterprises and individuals amounts to 400 Mill FIM (67 MECU) in 1986, 412Mill FIM (68MECU) in 1991 and 642 Mill FIM (109 MECU) in 1996.
Nämä luvut eivät sisällä yksilöiden suorittamaa rahoitusta. Kun ne lisätään, yksityisen rahoituksen kokonaismäärä oli 400 milj. mk (67 MECUa) vuonna 1986, 412 milj. mk (68 MECUa) vuonna 1991 ja 642 milj. mk (109 MECUa) vuonna 1996.
The own eamingsof the lnstitutions for Specialised Training are included within these figures as are the private contributions to EU funding in1996.
Ammatillisten erikoisoppilaitosten omat tulot, samoin kuin yksityinen rahoitus EU-ohjelmiin vuonna 1996 on sisällytetty yllä oleviin lukuihin.
As stated in the introduction, statistics on in-service workplace training provided byenterprises are insufficient to give a detailed picture of its development and level offunding.
Kuten johdannossa on todettu, yritysten järjestämää ja rahoittamaa henkilöstökoulutusta koskevat tilastot ovat niin puutteellisia, että henkilöstökoulutuksen tasoa ja kehitystä ei voida kuvata tarkasti.
Statistics within Finland indicate only the volume of in-service training, in terms ofthe number of participants in training and the average length of training courses.
Suomen tilastot antavat tiedon vain henkilöstökoulutuksen määrästä, henkilöstökoulutukseen osallistuvien lukumäärästä ja henkilöstökoulutuksen keskimääräisestä kestosta.
The Confederation of Finnish Industry and Employers (Teollisuuden ja Työnantajain Keskusiitto- TT) has collected data on in-service workplace training from member enterprises.
Teollisuuden ja Työnantajain Keskusliitto (TT) on koonnut jäsenyrityksiltään tietoja henkilöstökoulutuksesta.