natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The same is true of the areas dependent on fishing, since in order to be able to implement policies for restructuring in areas of sufficient size, a number of Member States have included some ports in areas eligible for assistance under rural or industrial criteria.
Maaseutualueiden merkitys on suuri Tanskassa, Ruotsissa, Ranskassa, Italiassa ja Itävallassa; teolliset alueet sen sijaan Saksassa ja Espanjassa. Suomessa tukialuejako on samanlainen kuin EU:ssa keskimäärin.
Accordingly, it had recommended improving the coherence between the map of State regional aids and that of areas eligible for Objective 1 and 2 support.
Komissio asetti aluetukijaot samalle ajanjaksolle kuin tavoite 1 ja 2 jaot. Molemmat luettelot ovat laadittu nyt vuosille 2000-2006.
In 1997, the Commission also adopted a 'Communication on the links between regional and competition
Alueellinen jatkuvuus ja pikkupiirteistyminen
Urban areas are relatively important in Belgium, the Netherlands, Luxembourg and the UK, while higher priority is given to rural areas in Denmark, Sweden, France, Italy and Austria, and industrial areas predominate in Germany policy',3 in which it proposed a number of measures
Tavoite 1 alueen kriteerit ja perussopimuksen artikla 87 (3) (a) (taantuvien alueiden taloudellisen kehittämisen tuki) harmonisoitiin, lukuunottamatta aiempia tavoite 6 -alueita Suomessa ja Ruotsissa. Jotkut näistä harvaanasutuista alueista hyväksyttiin tavoite 1 alueiksi, vaikka nii-
III.2 The contribution of structural policies to economic and social cohesion: results and prospects
III.2 Rakennepolitiikan vaikutus taloudelliseen ja sosiaaliseen koheesioon: tulokset ja tulevaisuuden näkymät
Table 12 Coherence between areas eligible for Structural Funds and eligible for regional State aid
Taulukko 12. Rakenne tukialueiden ja kansallisten tukialueiden yhdenmukaisuus
% EU population
% EU:n kokonaisväkiluvusta Yhteensä
Regions eligible for Structural Funds
Rakennetukialueet
Regions not eligible for Structural Funds
Rakennetuen ulkopuoliset alueet
Many of the proposals formulated in this Communication have been implemented:
Kansalliset tukialueet Kansallisen tuen ulkopuoliset alueet Yhteensä
The 1997 Guidelines on national regional aid and the new Structural Funds regulation gave Member States greater flexibility in proposing Article 87(3)(c) and Objective 2 regions.
Vuoden 1997 ohjeistossa kansallisesta tuesta ja uusissa rakennerahastosäädöksissä anne­taan jäsenmaille enemmän joustavuutta artiklan 87(3)(c) ja tavoitteen 2 mukaisten alueiden määrittämiseksi.
In its Communication on the links between regional and competition policy, the Commission invited Member States to use this flexibility to ensure greater consistency between the two lists.
Komission tiedonannossa ra­kenne­ ja kilpailupolitiikan yhdistämiseksi komissio kehotti jäsenmaita käyttämään tätä joustomahdollisuutta tukialuejakojen yhteenso­pivuuden parantamiseksi.
In order to facilitate this process, the Guidelines provided that areas eligible under the Structural Funds may qualify for the Article 87(3)(c) derogation.
Tämän prosessin edistämiseksi ohjeisto sallii, että rakennetuki­alueisiin luetut alueet mahdollistavat artiklan 87(3) korvaamisen.
In effect, in relation to Objective 2, the new Structural Funds regulation adopted by the Council did not include this requirement for greater coherence with the areas which benefit from derogations under Article 87(3)(c).
Verrattuna tavoite 2 alueisiin eivät neuvoston omaksumat uudet rakennetukialuesäädökset si­sällyttäneet suurempaa yhteenkuuluvuutta artiklan 87(3)(c) mukaisiin alueisiin.
The criteria for eligibility under Objective 1 and Article 87(3)(a) of the Treaty (aid to promote the economic development of lagging regions) were harmonised, except for the former Objective 6 regions in Finland and Sweden.
Kun vertaa vuosien 1994­1999 ja 2000­2006 kan­sallisia ja EU­aluetukljakoja, on selvä että tilanne on parantunut lähes kaikissa jäsenmaissa.
In order to ensure full consistency between the Objective 1 map and the regional aid map, all low population density areas with a GDP per head exceeding 75% of the EU average have been granted Article 87(3)(c) status (aid to facilitate the development of certain economic activities or areas).
Tavoite 1 ­alueille koheesion näkökulmasta prlori­teettialueina olleiden ¡nfrastrukturln, Inhimillisten resurssien ia tuottavien investointien välisessä tu­
Table 13 Population in regions eligible for Structural Funds but not for regional State aid
Taulukko 13. Väestö alueilla, jotka kuuluvat rakennetukialueisiin , mutta eivät kansallisiin tukialueisiin
% total population in each country
% maan koko väestöstä FIN S UK EU15
Period 2000-2006: estimates based on a geographical comparison at NUTS5 level Sources: Eurostat, DG Comp, calculations DG REGIO
Ajanjakso 2000-2006: ennusteet perustuvat NUTS 5-tason alueiden väliseen vertailuun Lähteet: Eurostat, DG Comp, laskelmat DG REGIO
III.2 The contribution of structural policies to economic and social cohesion: results and prospects
.2 Rakennepolitiikan vaikutus taloudelliseen ja sosiaaliseen koheesioon: tulokset ja tulevaisuuden näkymät kijaossa on tapahtunut joitain muutoksia (Taulukko 14).
While the share of expenditure allocated to investment in human resources (around 24%) is due to decline slightly, higher priority is given to active labour market policies and to strengthening education systems (especially in Italy and Portugal).
Näitä ovat lisääntynyt tuki informaatioyhteiskunnalle ja kestävälle kehittämiselle, jotka ovat nykyisen alue politiikan kaksi pääaluetta. Näitä on analysoitu seuraavissa luvuissa tarkemmin.
13 and, in Annex, Table A.33).
Lisätukea kansallisille toimille
The responsibility for this rests with the Member States.
Infrasruktuurlin suunnattujen tukitoimien osuus on kasvanut ajanjaksolle 2000-2006 34 %:een koko naismenoista (verrattuna alle 30 %:in kaudella 1994-1999).
This could threaten the restructuring of problem areas eligible for Objective 2, since they might not enjoy a significantly higher level of support than those areas not covered by the Structural Funds but entitled to State aids.
Puolet infrastruktuurivaroista menevät liikenneverkkojen kehittämiseen ja ne keskittyvät koheesiomaihin niiden suuremman tarpeen vuoksi. Jos myös koheesiorahastovarat luetaan mukaan edustaa infrastruktuuri yli 40 % kaikista ta voite 1 alueille ohjatuista investoinneista.
The share of expenditure on productive investment (around 35%) has been reduced markedly, particularly in the cohesion countries and Italy, because of a decline in direct aid to industry as stricter rules are applied.
Samalla kun Inhimillisten voimavarojen (24 %) kehittämiseen suunnatut tuet ovat hieman vähentyneet, on enemmän huomiosta kiinnitetty aktiivisiin työmarkkinatoimiin ja koulutusjärjestelmien vahvistamiseen (erityisesti Italiassa ja Portugalissa)
Thematic concentration: the preponderance of spending on infrastructure
Ajanjaksolla 1989-1993 tavoite 1 -alueiden julki sen rakennetuen osuus oli 1,3 % EU:n BKT:sta eli keskimäärin 92 miljardia euroa.
Concentration of expenditure on particular policy areas is aimed at ensuring that the priorities defined in the programmes reflect both the factors underlying economic growth and the EU's political priorities.4
Kokonaislelkkaus selittyy toisaalta erityisesti Italian ja Portugalin valtionyhtiöiden yksityistämisellä ja toisaalta Saksan uusien osavaltioiden tuen vähenemisellä lähes ouoleen, muiden jäsenmaiden kanssa verrannollisen tason saavuttamiseksi.
There is almost universal consensus among economists on the types of action which are likely to initiate a process of endogenous and sustainable growth.
Tuottaviin Investointeihin suunnattu tuki (35 %) on vähentynyt merkittävästi varsinkin koheesiomaissa ja Italiassa.
Community structural measures, however, are selective, complementary to those of Member States and not claimed to be solutions which are generally applicable.
Syynä on tiukempien ohjeiden soveltaminen yritystukien osalta.
More specifically, Structural Funds play a major role in supporting environmental protection, which accounts for over 10% of the total allocated for Objective 1.
Rakennerahastovaroilla on merkittävä vaikutus ympäristön suojelun tukemiseen. Sen osuus on yli 10 % kaikista tavoite 1 alueen tuista.
They are also directed towards improving access to peripheral regions and developing training and research activities, which are essential to the Information Society and which, because of national budget constraints, could not be fully carried out without Community support.
Tukea suunnataan myös synjälsten alueiden saavutettavuuden parantamiseen sekä koulutus- ja tutkimustoiminnan kehittämiseen, mikä on tärkeää informaatioyhteiskunnassa ja jota ei pystyttäisi to teuttamaan täysin ilman yhteisön tukea.
In Greece, for example, investment in major transport networks in the 7 years of the present programming period will be 11/2 times larger than in the preceding period.
Esimerkiksi Kreikassa investotoinnit pääyhteysverkostoon uudella 7 vuoden ohjelmakaudella ovat 1,5 kertaa suuremmat kuin edellisellä kaudella.
For Objective 1 regions, the priority areas from a cohesion perspective, there have been some changes in the distribution of the funds between the three major areas of intervention - infrastructure, human resources and productive investment (Table 14).
Rahoituksellisten mäkökontien lisäksi uudelle ohjelmakaudelle on tehty joukko laadullisia muutoksia.
These issues are analysed in more detail below.
Taulukko 14.
Additional support for national efforts
Rakennerahastotukien erittely yleisteemoittain tavoite 1-alueilla
The share of spending on infrastructure has been increased for the period 2000-2006, to around 34% of the total (as against under 30% between 1994 and 1999), half of which is for transport networks, with high concentration of investment in the cohesion countries because of existing needs.
Julkisten menojen osuus tavoite 1 -alueilla vaihtelee voimakkaasti jäsenmaiden kesken, joskin tilastoaineistoa on tulkittava varovaisuudella. Samoin kuin Ruotsi, jossa kustannukset (6000 euroa per asukas) ylittävät huomattavasti muiden jäsenmai den tason, Saksa on lisännyt rahoitusta huomatta vasti uusissa osavaltioissa vuodesta 1989 vuoteen 1993 (41 miljardia euroa tai 2500 euroa per asukas, mikä vastaa 2V2 kertaa unionin keskiarvoa).
If the Cohesion Fund is also taken into account, infrastructure represents more than 40% of total investment allocated to Objective 1 regions.
Kreikassa ja Portugalissa julkisten rakennekustannusten osuus oli huomattavasti korkeampi kuin muualla, suhteutettuna niiden taloudelliseen po tentiaaliin.
Table 14 Structural Funds by broad area of intervention under Objective 1
Sama summa käytettiin Irlannissa, jossa kustannukset per asukas olivat 650 euroa.
% total
% kokonaissummasta 19941999 2000-2006
Human resources
Inhimilliset resurssit
Productive environment
Tuottava ympäristö
Other 1.6 Source: European Commission
Muut 1,6 Lähde: Euroopan komissio
Over the period 1989 to 1993, overall public structural expenditure in Objective 1 regions amounted to 1.3% of EU GDP, or to an average of EUR 92 billion.
Jäsenmaiden ennusteet kaudelle 2000-2006 osoittavat rakennemenojen vuosittaista 9 %:n kas vua noin 90 miljardiin euroon.
The overall reduction is explained, on the one hand, by the privatisation of public enterprises in Italy and Portugal, in particular, and, on the other, by a reduction of almost half in German expenditure in the new Lander, in order to bring it down to a level comparable to that in other Member States.
Tämä lisäys on tarpeen mikäli kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden kehityksen klinnlsaamlsprosessla aiotaan jatkossakin tukea, joskin tämä tuki näyttää vaihtelevan melkoisesti jäsenmaasta toiseen.
111.2 The contribution of structural policies to economic and social cohesion: results and prospects eligibility should be re-examined halfway through the period in the light of the outturn for GDP.
III.2 Rakennepolitiikan vaikutus taloudelliseen ja sosiaaliseen koheesioon: tulokset ja tulevaisuuden näkymät direktiiveistä seuraavia velvoitteita. Liikenteen alalla erityishuomio kiinnitettiin rautatieinvestointeihin5.
The scale of public expenditure in support of development in Objective 1 regions varies considerably between Member States, though data need to be interpreted with caution.
Saksassa rakennepolitiikan menoerän arvioidaan laskevan 9 %:lla uusissa osavaltioissa, samoista syistä kuin edelliselläkin kaudella.
As well as Sweden, where spending (EUR 6,000 per head) is well above that in other Member States, Germany increased expenditure substantially over the period 1989 to 1993 in the new
Nämä ennusteet osoittavat kuitenkin rakennepolitiikan kustannusten suhteessa BKT:hen koko naisuudessaan laskevan nykyisen ohjelmakauden aikana huolimatta talouden myönteisistä näkymistä vuoteen 2006 mentäessä, poikkeuksena eräät jäsenmaat (Kreikka, Irlanti ja Italia).
Lander to EUR 41 billion, or EUR 2,500 per head, 2
Koheesiorahasto: parempi tasapaino liikenteen ja ympäristön välillä
In terms of the distribution of funds between areas of investment, it should be noted that a slightly larger share of expenditure went to environment than to transport over the period 1993 to 1999, even if in Greece the transport share was a little higher (Table 15).
Tarkasteltaessa rahaston varojen jakautumista eri ¡nvestointlaloille on huomattava, että kauden 19931999 aikana ympäristöön suunnattiin jonkin verran suurempi osuus kuin liikenteeseen, joskin Kreikassa liikenteen osuus oli hieman suurempi (taulukko 15).
Within environment, there was a significant increase in investment in waste water facilities in order to meet the obligations imposed by Community Directives, and within transport, increased importance was given to investment in railways.5
Ympäristöinvestointien sisällä vedenkäslttelylaitteistolhin suunnatut Investoinnit lisääntyivät huomatta vasti seurauksena pyrkimyksestä noudattaa yhteisön
Table 15 Cohesion Fund: resources committed by area of intervention,
Taulukko 15. Koheesiorahasto: sidotut varat tukialoittain 1993 -1999
Transport % total
Liikenne % total
Environment % total times the average level in the Union.
Ympäristö % total
Source: European Commission
Yhteensä 49,7 Lähde: Euroopan komissio
Member State forecasts for the period 2000 to 2006, show a rise in average structural expenditure a year of 9%, to around EUR 90 billion.
EIP:n projektirahoituksen kokonaisrahoitus aluekehityshankkeille oli kaudella 19941999 huomattavasti korkeampi kuin edellisen kauden aikana ja vuosittaisten lainojen osuus kasvoi lähes 50 %:lla (taulukko 16).
This increase is necessary, if the level of public support for the catch-ing-up process in lagging region is to be maintained, though it appears to vary considerably between Member States.
Vaikka tämä lisäys oli pienempi kuin rakenne- ja ko heesiorahastojen kasvu kokonaisuudessaan, se on kuitenkin osoitus pankin voimakkaammasta sitoutumisesta koheesion ja alueellisen kehityksen vahvista miseen.
In addition to Ireland, where a projected doubling of expenditure is explained by the low level in the preceding period, an increase of 30% is expected in Greece and a rise above the EU average in Italy.
Lisäys oli merkittävin tavoite 2- ja 5b -aluilla toteutetuissa hankkeissa (lainat lisääntyivät 71 %:lla), erityisesti hankkeissa, joilla pyrittiin teollisuuden taan-
III.2 The contribution of structural policies to economic and social cohesion: results and prospects particular, though also to helping to fund smaller scale infrastructure projects.
III.2 Rakennepolitiikan vaikutus taloudelliseen ja sosiaaliseen koheesioon: tulokset ja tulevaisuuden näkymät teisöaloitteista seuranneeseen arvonlisään ja käytäntöjen tehokkuuteen.
increasing accessibility and energy supply.
tuntiseen vastaamiseen ja työttömyyden hallitsemiseen. seen.
In addition, growing attention will be focused on the competitiveness of firms in the context of the 'Innovation 2000' Initiative.
Lisäksi lisähuomiota kiinnitetään yritysten kilpailukykyyn 'Innovaatio 2000' -aloitteeseen liittyen.
Viewing regional development more widely, the same orientation of policy will also apply to the candidate countries.
Tarkastelta essa aluekehitystoimia laajemmin, sama politiikka-orientaatio pätee hakijamaihin.
Assessing the effects of Community intervention (1994-99)
Yhteisön tukitoimien arviointi (1994-1999)
The aim here is to assess the results of structural policies over the last programming period. This, however, is inevitably still a preliminary exercise since some of measures will not be completed before the end of 2001 and the results of the ex-post evaluations will not be available before this date.
Budjetin toimeenpanoa koskevat selvitykset kaudelta 19941999 heijastavat tapahtunutta edistys tä, vaikkakin useita ohjelmia on yhä tässä vaiheessa kesken rahoituksen ollessa mahdollista jatkua joulukuuhun 2001 (taulukko A.35).
The analysis focuses on the extent to which appropriations for Community intervention have actually been spent, the results achieved both in total and by Objective, the valueadded of Community initiatives and the efficiency of the procedures.
Vuoden 1999 loppuun mennessä tulokset vaikuttavat tyy dyttäviltä, määrärahojen ollessa 99 % käytettävistä olevista varoista ja maksatusten 75 %.
The ElB's total lending for projects relating to regional development was significantly higher in the period 1994 to 1999 than in the preceding programming period, annual loans being almost 50% greater (Table 16).
Maksatukset antavat sinänsä oikeamman kuvan ohjelmien toimeenpanosta.
Although this increase was smaller than that recorded by the Structural and Cohesion Funds as a whole, it still demonstrates a growing commitment by the Bank to projects for strengthening cohesion and regional development.
Tarkasteltaessa jäsenmaiden ta voite 1 -alueita kokonaisuutena, miltei kaikki varat on sidottu säädösten mukaisesti ja ohjelmien sidotut määrärahat ovat vuonna 1994 yhteisön tukikehyksessä, yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa ja asiaankuuluvissa ohjelmissa sovittujen lisäysten mukaiset.
The increase was most marked for projects in Objective 2 and 5b areas (lending rising by 71 %), especially for those aimed at offsetting industrial decline and containing unemployment.
Mitä tulee määrärahojen maksamiseen, jotkut jäsenmaat suurimpien tuensaajien joukossa (Espanja, Portugal, Irlanti, Saksa) olivat selvästi EU-keskiarvon yläpuolella vuoden 1999 lopussa (78 %), kun taas Ranska, Italia, Alankomaat ja Iso-Britannia olivat pahiten jäljessä (vain 67 %).
The EIB plans to collaborate more closely with the Commission over the period 2000 to 2006, in order to make the most of the potential complementarity between its activities and Community structural aid.
Tämä kuitenkin on väistämättä yhä alustava arvio, koska eräiden toimenpi teiden toteutus saadaan valmiiksi vasta vuoden 2001 loppuun mennessä ja ex post - eli jälklkäteisarviointien tuloksia ei ole sitä ennen käytettävissä.
It will, in particular, continue to support the creation and development of productive activities in the more disadvantaged regions, not only by helping to finance these directly, but also by supporting the services necessary for their development, as well as improvements in infrastructure, especially those aimed at
Analyysi keskittyy arvioimaan sekä sitä, missä määrin yhteisön tukitoimiin myönnetyt varat on käytetty, tavoitteittain ja kokonaisuutena tapahtuvaan tuloksien arviointiin, yh-
Information on the implementation of the budget for the period 1994 to 1999 gives an indication of the progress achieved, even though a number of programmes have not yet been completed, since payment can be extended up to December 2001 (see Table A.35). Up to the end of 1999, the results appear to be satisfactory, in the sense that appropriations
Jäsenmaiden seurantajärjestelmät ovat kuitenkin mahdollistaneet lllkkeellelähtöongelmien ja toimeenpanon vaikeuksien tunnistamisen ja seuraa misen ja mahdollistaneet toimenpiteiden uudelleen suuntaamisen yhteistyössä jäsenmaiden kanssa.
Table 16 EIB lending, 1989-1993 and 1994-1999
Taulukko 16. Euroopan investointipankin (EIP) lainananto 1989-1993 ; a 19941999
- annual average, of which
Alueellinen kehittäminen
- Objectives 2 and 5b
- koko ajanjakso - vuosikeskiarvo, josta - tavoite 1 ja 6 alueet - tavoite 2 ja 5b alueet
- Objectives 2 and 5b
Rakenne - ja koheesiorahasto - koko ajanjakso - vuosikeskiarvo, josta - tavoite 1 ja 6 alueet - tavoite 2 ja 5b alueet
Lending consists of signed individual loans and current global loans Source: EIB and European Commission
Lainoitus sisältää myönnetyt yksittäiset lainat ja tämänhetkiset yhteisölainat Lähde: EIB ja Euroopan komissio
III.2 The contribution of structural policies to economic and social cohesion: results and prospects the unsatisfactory functioning of regional partnership (Belgium).
11.2 Rakennepolitiikan vaikutus taloudelliseen ja sosiaaliseen koheesioon: tulokset ja tulevaisuuden näkymät
amounted to 99% of total support available and payments to 75%.
Tukikelpoisilla alueilla havaittavissa olevia suuntauksia
Analysis of trends in eligible regions reveals an encouraging performance by Objective 1 regions as a whole, but this is less marked for Objectives 2 and 5b regions.
Tukikelpoisilla alueilla vaikuttavat trendit osoittavat rohkaisevaa kehitystä tavoite 1 -alueilla koko naisuudessaan, mutta vähemmän huomattavaa kehitystä tavoite 2 ja 5b -alueilla.
For the other Objectives, implementation is variable.
Toimeenpano tavoite-alueilla vaihtelee.
In the case of Objective 2, a number of programmes, which were only adopted at the end of 1997 or in 1998, could not be satisfactorily implemented in 1999 and, as a result, overall payments were relatively low (60% of the total funds available).
Tavoite 2 -alueilla useita vasta 1997 lopussa tai vuonna 1998 hyväksyttyjä ohjelmia ei voitu onnistuneesti toimeen panna 1999 ja seurauksena tästä maksatusten yh teenlaskettu määrä jäi suhteellisen alhaiseksi (60 % käytettävissä olevista varoista).
Moreover, some 3% of total appropriations for the period (EUR 477.5 million) could not be carried out and, therefore, had to be returned to the Community Budget.
Lisäksi noin 3 % kauden kokonaismäärärahoista (477,5 miljoonaa euroa) ei voitu toimeenpanna ja siksi ne tuli palauttaa yh teisön budjettiin.
For Objectives 3 and 4, cumulative appropriations were committed in full.
Tavoitteissa 3 ja 4 kumulatiiviset maksatukset toi meenpantiin kokonaisuudessaan.
Payments amounted to 80% of total funds available for Objective 3, but to only 69% for Objective 4, because of delays in the UK and Italy as well as the innovative nature of a number of measures.
Maksatusten osuus oli noin 80 % käytettävissä olevista varoista ta voite 3:n kohdalla, mutta vain 69 % tavoite 4:llä Iso-Britanniassa ja Italiassa tapahtuneista viivytyksistä ja monien toimenpiteiden innovatiivisesta luonteesta johtuen.
There was some convergence of GDP per head in Objective 1 regions towards the EU average, the level, in PPS terms, in these areas taken together increasing from 63% of the average in 1988 to 70% in 1998, which means that the gap was reduced by a sixth (Graph 33).
Tavoite 1 -alueilla tapahtui tiettyä lähentymistä suhteessa ostovoimaparlteetllla tarkastettuun EU:n BKT-kesklarvoon. Taso kohosi näillä alueilla koko naisuutena arvioituna vuoden 1988 63 prosentista vuoden 1998 70:een, mikä merkitsee, että kuilu ka ventui kuudenneksella.
This, however, conceals significant differences between regions.
Tämä kuitenkin peittää huomattavia alueiden välisiä eroavaisuuksia.