natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 1997, the average value of the tonnes landed by Member States was EUR 995, that of Community aquaculture EUR 1 850, that of the tonnes exported by the EU EUR 1 167, while the average of the imported tonnes amounted to EUR 2 208.
Vuonna 1997 jäsenvaltion aluksesta puretun tonnin keskimääräinen arvo oli 995 euroa, yhteisön vesiviljelytonnin 1 850 euroa ja EUn viemän tonnin 1 167 euroa, mutta yhteisöön tuodun tonnin keskimääräinen arvo oli 2 208 euroa.
The sector has been relatively stable throughout the last decade, with an output of about ECU 10.3 billion in 1998.
Ala oli suhteellisen vakaa koko viime vuosikymmenen, ja sen tulos vuonna 1998 oli 10,3 miljardia euroa.
Spain and France have the largest processing sectors by value (corresponding to 22 % and 20 % of output) but Germany and Denmark also produce over ECU 1 billion of output per year.
Arvon mukaan laskettuna suurin jalostusala on Espanjalla ja Ranskalla (22 prosenttia ja 20 prosenttia tuotannosta), mutta myös Saksan ja Tanskan vuosituotannon arvo ylitti miljardin euron rajan.
The EU accounted for 4 % of total world aquaculture in production in 1997, and 8 % of marine aquaculture production.
Vuonna 1997 EU:n osuus maailman koko vesiviljelytuotannosta oli 4 prosenttia ja suolaisen veden vesiviljelytuotannosta 8 prosenttia.
A recent study to characterise the sector (2) found that in 1997/98 the production from marine aquaculture was 845 905 tonnes, with a value of over ECU 1.36 billion.
Äskettäin valmistuneessa alaa kuvaavassa tutkimuksessa (2) kävi ilmi, että 1997/1998 suolaisen veden vesiviljelytuotannon määrä oli 845 905 tonnia ja sen arvo yli 1,36 miljardia euroa.
The major producers are France (208 065 tonnes), Spain (208 065 tonnes), Italy (157 719 tonnes) and the UK (113 425 tonnes) but in terms of value, France and UK are the most important, with outputs of ECU 359.1 million and ECU 350 million respectively.
Suurimmat tuottajat olivat Ranska (208 065 tonnia), Espanja (208 065 tonnia), Italia (157 719 tonnia) ja Yhdistynyt kuningaskunta (113 425 tonnia), mutta arvon perusteella laskettuna Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta olivat tärkeimmät.
MacAlister Elliott and Partners, 'Forward study of Community aquaculture', European Commission, Directorate-General for Fisheries, December 1999.
MacAlister Elliott and Partners, Yhteisön vesiviljelyalan tulevaisuudennäkymät, Euroopan komissio, Kalastuksen pääosasto, joulukuu 1999.
northern Spain (mussel production) and the west coast of France (oyster production).
Pääasialliset tuotantoalueet ovat Pohjois-Espanjan Galiciassa (sinisimpukantuotanto) ja Ranskan länsirannikolla (osterintuotanto).
The main species offish produced by marine aquaculture are salmon, seabass and bream, eel and turbot.
Suolaisen veden vesiviljelytuotannon päälajit ovat lohi, meriahven ja hammasahven, ankerias sekä piikkikampela.
Total production of these species was 181 929 tonnes with a value ECU 793.8 million.
Näiden lajien yhteenlaskettu tuotanto oli 181 929 tonnia, arvoltaan 793,8 miljoonaa euroa.
The sector is dominated by the production of salmon (mainly in Scotland), followed by seabass and seabream in Greece; Ireland is the only other producer of note (mainly producing salmon).
Keskeisessä osassa on lohentuotanto (erityisesti Skotlannissa) ja sen jälkeen meriahvenen ja hammasahvenen tuotanto Kreikassa. Näiden lisäksi vain Irlanti on maininnan arvoinen tuottaja (lähinnä lohentuotantoa).
Greek hatcheries are also a major supplier of juvenile fish, generating revenues of another ECU 31.4 million, all of which is consumed by the aquaculture sector.
Kreikan hautomot ovat merkittäviä kalanpoikasten tuottajia, ja niiden tuo tanto, jonka arvo on 31,4 miljoonaa euroa, menee kokonaisuudessaan vesiviljelyalan tarpeisiin.
Inland aquaculture production is widely practised, with some production in all EU Member States.
Makean veden vesiviljelyä harjoitetaan laajasti, ja tuotantoa on jossakin määrin EU:n kaikissa jäsenvaltioissa.
The output of inland aquaculture was estimated to be ECU 605 million in 1997/98, corresponding to 261 858 tonnes.
Makean veden vesiviljelyn tuotannon arvoksi 1997/1998 arvioitiin 605 miljoonaa euroa määrän oltua 261 858 tonnia.
Italy produces 22.4 % of EU output value and Germany 14.5 %, with France and Denmark (mainly trout and eels) also being significant producers, followed by the UK, with trout production accounting for 10 % of EU output value.
Italia tuottaa 22,4 prosenttia EU:n tuotannon arvosta ja Saksa 14,5 prosenttia, ja myös Ranska ja Tanska ovat merkittäviä tuottajia (pääasiassa taimenta/kirjolohta ja ankeriasta).
However, the sector is not of major economic importance compared to other fishery sub-sectors, with an estimated total production of 106 600 tonnes in 1997.
Alan taloudellinen merkitys ei ole kovin suuri muihin kalastusalan osa-alueisiin verrattuna; sen arvioitu kokonaistuotanto vuonna 1997 oli 106 600 tonnia.
Production appears to have increased by about 17 000 tonnes throughout the last decade.
Viimeisen vuosikymmenen aikana tuotanto näyttää lisääntyneen noin 17 000 tonnilla.
Germany is by far the largest producer, with 52 000 tonnes (nearly 50 % of the total), although much of this is derived from re-stocking from aquaculture facilities. The main species are carp, trout, eels and members of the perch family.
Saksa on ylivoimaisesti suurin tuottaja 52 000 tonnilla (lähes puolet koko tuotannosta), vaikka suuri osa tästä onkin saatu vesiviljelylaitoksista peräisin olevista istutuksista.
The economic and financial situation and the performances of the Community fishing fleet during the period 1994-99 (3) can be summarised
(3) Tämän luvun kalatalousalan taloutta ja rahoitusta koskevien
(3) The economic and financial data on the fisheries sector of this chapter has as a source the annual report 2000 'Economic performance of selected European fishing fleets', established within the framework of concerted Action FAIR PL97-3541.
Yhteisön kalastuslaivaston taloudellinen ja rahoituksellinen tilanne sekä sen suorituskyky kaudella 1994-1999 (3) voidaan esittää kokoavasti käyttäen tietojen lähde on vuoden 2000 vuosikertomus Economic Performance of Selected European Fishing Fleets (Euroopan valittujen kalastuslaivastojen taloudellinen suorituskyky), joka on laadittu osana yhteistä toimintaa (FAIR PL97-3541).
This report does not cover at the present time all the Community fleet, but an important sample sufficiently representative of it.
Kertomus ei nykyisellään kata yhteisön koko laivastoa, mutta kylläkin merkittävän ja riittävän edustavan otoksen siitä.
(4) Invested capital: amount of the capital invested in the vessel at a
(4) Investoitu pääoma; tietyllä hetkellä alukseen investoidun tiettyjä yleisiä ominaispiirteitä, joita on sitten tarkennettava eri maiden ja eri laivastonosien välillä vallitsevien merkittävien erojen mukaisesti.
Globally, from an economic and financial point of view, the Community fleet is characterised by the following.
Valittu ajanjakso vastaa KOR-ohjelman soveltamisjaksoa ja sitä kuvaa täysi taloudellinen suhdannejakso: varsinkin kaksi vuotta, 1994 ja 1995, joille oli tyy pillistä erityisen alhaiset hinnat, vuoden siirtymäkausi sekä kolmen vuoden suotuisampi taloudellinen jakso, jonka aikana hinnat nousivat jatkuvasti ja enemmänkin kuin korvasivat paikallaan polkeneet tai laskeneet purettujen saaliiden määrät.
The book value, based on the replacement value is a measure for the invested capital; in a number of cases, the insured value of the vessel has been taken as an approach for the invested capital.
Jälleenhankintaarvoon perustuva kirjanpitoarvo on investoidun pääoman mitta; joissakin tapauksissa aluksen vakuutusarvo on otettu investoidun pääoman mittariksi.
This does not involve therefore annual investments carried out.
Siihen ei näin ollen sisälly tehtyjä vuotuisia investointeja.
(5) GFCF: gross fixed capital formation.
— korkea pääomavaltaisuus: investoitu pääoma (4) kalastusalan työpaikkaa kohti on yleensä erittäin korkea (taulukko 2, sarake 1).
— Very high value added per job: there is a close relation in this sector between the level of the invested capital per job and the value added per job.
— erittäin korkea arvonlisäys työpaikkaa kohti: alalla on läheinen suhde työpaikkaa kohti investoidun pääoman ja sitä vastaavan arvonlisäyksen välillä.
With some exceptions, the value added generated per job in fishing is higher not only than in agriculture but also than in industry (Table 2, cols.
Joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta työpaikkaa kohti syntyvä arvonlisäys on kalastuksessa suurempi kuin maataloudessa ja jopa suurempi kuin teollisuudessa (taulukko 2, sarakkeet 3—5) tai koko taloudessa huolimatta kalatalousalan työpaikkojen suhteellisen alhaisista pätevyysvaatimuksista.
3-5) or in the economy as a whole, despite the relatively low qualifi­cation levels for jobs in the fisheries sector.
— huono kannattavuus: kaudella 1994—1999 kalastuslaivastojen nettovoitto (ö), joka oli usein negatiivinen tai hyvin vähäinen, ei antanut pää omalle normaalia tuottoa.
In general, however, the higher the invested capital, the less relative value added is generated.
Kyseessä on kuitenkin kaksi laivastoa, joiden arvonlisäys ja investoitu pääoma työpaikkaa kohti on huonoimpien joukossa.
Capital intensity indicators and added value/employment, 1999 1 000 EUR
Pääomavaltaisuusindikaattorit ja arvonlisäys työpaikkaa kohti 1999 tuhatta euroa
Midw. pair trawl
20 pelagiset paritroolarit
The Netherlands
61 eurokutterit, 191-221 kW
Scottish dem. seiners
Skotl. pohjanuotta-al.
) 1998 data.
Vuoden 1998 tiedot
Sources: 'Economic performance of selected European fleets', annual report 2000, Joint Action FAIR PL 973541 and AMECO (DG ECFIN).
Lähteet: Economic Performance of Selected European Fishing Fleets (Euroopan valittujen kalastuslaivastojen taloudelliset tulokset) - Yhteinen toiminta (FAIR PL 97-3541 ) ja AMECO (Talouden ja rahoituksen pääosasto).
Green Paper — The future of the common fisheries policy, vol.
Mitä tästä selvityksestä on opittavissa?
- Poor financial profitability: over the period 1994—99, the net profit (6) of fishing fleets, often negative or very weak, did not allow to remunerate the capital normally.
Erittäin pääomavaltaisella alalla, jolla on merkittävää liikakapasiteettia ja jolla pääomalle ei saada tuottoa, koska jokaisella tuotantoyksiköllä on liian suuret kustannukset kannettavanaan, on tärkeätä parantaa kannattavuutta alentamalla kustannuksia.
In other words, despite the high level of value added per job, it remained insufficient to cover at the same time the crew's share and the financial costs related to high-capital-intensive equipment.
Laivaston kapasiteetin mukauttamisella paremmin käytettävissä oleviin kalastusmahdollisuuksiin olisi merkittäviä välittömiä ja välillisiä vaikutuksia kalastuslaivaston taloudelliseen ja rahoitukselliseen tilanteeseen.
The rather exceptional economic trend in 1999 showed that in particularly favourable price circumstances and with a favourable development of the landing volumes for some countries, a clear profit allowing a return on the capital was realisable.
Se mahdollistaisi myös sijoitettuun pääomaan liittyvien kiinteiden kustannusten (arvonalennus ja rahoituskustannukset) sekä eräiden toimintakustannusten alentamisen, erityisesti merkittävien säästöjen muodossa.
Increases in the price of fuel during 2000, however, have radically modified the favourable situation recorded in 1999.
Vihreä kirja — Yhteisen kalastuspolitiikan tulevaisuus, II osa
Profitability indicators 1999 and 1994-99 Prices and quantities evolution in 1994-99
Kannattavuusindikaattorit 1999 ja 1994-1999 Hintojen ja määrien kehitys 1994-1999
Net profit/ invested capital 1999 (%)
Nettovoitto Investoitu pääoma 1999 %
Net profit/ invested capital Average 1994-99 (%)
Nettovoitto Investoitu pääoma Keskim.
Volume of landings 1999 (1994 = 100)
Purettujen saaliiden määrät 1999 1994=100
(') Value of landings/volume of landings.
') Purettujen saaliiden arvo / Purettujen saaliiden määrä z) Tiedot koskevat vuosia 1995 ja 1998.
P) Data regard 199698.
3) Tiedot koskevat vuosia 1996-1998.
) Data regard 1996-99.
5) Tiedot koskevat vuosia 1997-1999.
) Data regard 1997-99.
6) Tiedot koskevat vuosia 1995-1999.
Table 4
Taulukko4
Utilisation rate (7) of the available fishing capacity (8), 1994-99
Käytettävissä olevan kalastuskapasiteetin (')
KW/vessel Available 1999 capacity 1999
Käyttöaste % kW/alus 1999
Finland
Suomi pelagiset troolarit
P) The utilisation rate of capacity is calculated by comparing the total number of days at sea actually recorded to the available capacity.
Käytettävissä oleva kapasiteetti perustuu 265 päivän kalastusponnistukseen alusta kohti vuodessa.
To take account of the structural changes that occurred between 1994 and 1999, a coefficient reflecting the rising or declining power by vessel corrects the 1999 available capacity.
Vuosina 1994­1999 tapahtuneiden rakenteellisten muutosten huomioon ottamiseksi käytetään kerrointa, joka kuvastaa aluskohtaisen tehon nousua tai laskua ja antaa vuoden 1999 korjatun käytettävissä olevan kapasiteetin.
In concrete terms, the 1999 available capacity is multiplied by the index kW per boat 1999/94.
Konkreettisesti 1999 käytettävissä ollut kapasiteetti kerrotaan kVV­indeksillä alusta kohti 1994/1999.
P) The available capacity is assumed to be 265 days' effort per vessel per year.
Vihreä kirja — Yhteisen kalastuspolitiikan tulevaisuus, II osa
The discussion of this problem at Community level is all the more necessary as each Member State has established its FIFG financing plan for the period 2000-06 without necessarily having taken into account the situation which will arise from application by the other Member States of their plans.
Tämän ongelman käsittely yhteisön tasolla on sitäkin tärkeämpää, kun kukin jäsenvaltio on laatinut KOR-rahoitusta koskevan suunnitelmansa kaudelle 2000-2006 ilman, että olisi välttämättä ottanut huomioon muiden jäsenvaltioiden omien suunnitelmien toteuttamisesta syntyvää tilannetta.
Taken as a whole, the Member States are planning to reduce their level of aid for fleet reduction and increase it for vessel construction or modernisation.
Yleisesti ottaen jäsenvaltiot suunnittelevat vähentävänsä tukeaan laivaston supistamiselle ja lisäävänsä sitä alusten rakentamiselle ja nykyaikaistamiselle.
In other words, present national intentions will further increase the capital intensity of the fleet instead of reducing it (9).
Toisin sanoen nykyiset kansalliset aikomukset lisäävät edelleen laivaston pääomavaltaisuutta sen sijaan, että ne vähentäisivät sitä (7).
As indicated in Table 5, aid granted until now under the structural programme 1994-99 has mainly concerned the fleet (more than 55 %), 60 % of this aid going to the financing of the adjustment of the fleet and, 40 % to its modernisation.
Kuten taulukosta 5 havaitaan, tähän mennessä vuosien 1994-1999 rakenne ohjelmassa myönnetty tuki on koskenut pääasiassa laivastoa (yli 55 prosenttia), ja 60 prosenttia myönnetystä tuesta on mennyt laivaston mukauttamisen rahoittamiseen, 40 prosenttia sen nykyaikaistamiseen.
For the period 2000-06, an increase in aid to aquaculture and in particular, to the downstream processing industries is envisaged and consequently a relative decrease of the aid to the fleet from 57 % to 41 %.
Kaudella 2000—2006 suunnitelmissa on tuen lisääminen vesiviljelylle ja erityisesti jatkojalostusteollisuudelle, ja sen vuoksi laivastolle suunnatun tuen suhteellinen osuus laskee 57 prosentista 41 prosenttiin.
Nevertheless, the intended expenditure for the fleet is in relative terms centred on an intensification of modernisation rather than decommissioning.
Laivastoa koskevista tulevista kustannuksista on kuitenkin suhteellisesti suurin osa suunnattu tehostamiseen ja nykyaikaistamiseen eikä käytöstä poistamiseen.
— National aid
— Kansallinen tuki
Table 7 indicates the amounts (in million euro) of direct aid identified in each Member State (Austria and Luxembourg do not have specific mecha-. nisms).
Taulukossa 7 esitetään (miljoonina ecuina) kunkin jäsenvaltion myöntämät suorat tuet (Itävallalla ja Luxemburgilla ei ole erityisjärjestelmiä).
The overall amount over the period 1994-98 was about EUR 450 million, more than half provided by national and regional authorities in Italy.
Kokonaissumma vuosina 1994-1998 oli noin 450 miljoonaa ecua, josta yli puolet oli Italian kansallisten ja alueellisten viranomaisten myöntämää.
Direct aid granted by sector in the Member States between 1994 and 1998
Jäsenvaltioiden myöntämä alakohtainen suora tuki vuosina 1994-1998.
(million ECU/EUR)
Vesiviljely
Aquaculture
Jalostus
Fishing Transformation
Yhteensä 1994-1998
United Kingdom
Yhdistynyt kuningaskunta 53,91
Table 8 shows how direct national aid for the fisheries sector was distributed according to four main categories: effort reduction (temporary cessation of fishing, decommissioning), investment (construction, modernisation, purchase second-hand), earnings aid (calamity compensation, market crisis), and help towards charges (only support for insurance in Finland).
Taulukosta 8 nähdään, kuinka kalatalousalan suora kansallinen tuki jakautui neljään pääryhmään: pyyntiponnistuksen vähentäminen (kalastuksen tilapäinen lopettaminen), investointi (rakentaminen, nykyaikaistaminen, käytetyn kaluston hankkiminen), tulotuki (luonnononnettomuuksien korvaaminen, markkinahäiriö) ja maksuja koskeva tuki (ainoastaan vakuutusmaksutuki Suomessa).
The effort reduction category is the most important one, with 59 % of the total, before investment aid (modernisation mainly) with 28 %, and income support (financial aid for companies in difficulties in France in particular) with 11 %.
Näistä pyyntiponnistuksen vähentäminen on tärkein, 59 prosenttia kokonaistuesta, ja seuraavina tulevat investointituki (lähinnä nykyaikaistaminen) 28 prosentilla sekä tulotuki (rahoitustuki vaikeuksissa oleville yrityksille erityisesti Ranskassa) 11 prosentilla.
Distribution of direct aid for fishing by main category between 1994 and 1998
Kalatalousalan suoran tuen erittely pääryhmittäin 1994-1998. Luvut ovat miljoonina ecuina.
(million ECU/EUR)
Tulotuki
Aid in respect of earnings
Yhteensä 1994-1998
Indirect aid reached approximately EUR 93 million (Table 9).
Epäsuoran tuen määrä oli arviolta 93 miljoonaa ecua (taulukko 9).
Support for development/construction of harbour infrastructures is the principal expenditure for aid for fishing.
Tuki satamainfrastruktuurien kehittämiseen ja rakentamiseen on merkittävin kalata lousalan tukikustannuksista.
Aid for all sectors incorporates mainly expenditure connected with the promotion of the sea products.
Kaikille aloille annettuun tukeen sisältyy lähin nä kalatuotteiden markkinoinnin edistämiseen liittyviä kustannuksia.
Indirect aid granted between 1994 and 1998 by the Member States according to the sector to which they are mainly addressed
Jäsenvaltioiden vuosina 1994-1998 myöntämä epäsuora tuki pääasiallisen kohdealan mukaisesti.
(million ECU/EUR)
Luvut ovat miljoonina ecuina.
Total 1994-98 Aquaculture
Vesiviljely
Concerning tax treatment, Table 10 indicates by Member State the main types of aid.
Verokohtelun osalta pääasialliset tukityypit esitetään jäsenvaltioittain taulu­kossa 10.
The total remission of fuel tax is the only measure common to all the Member States.
Kaikkiaan tapauksia on vähän, mutta kaksi maata erottuu.
Few cases are noted on the whole, but two countries are distinguished: the Netherlands, with original provisions connected with the inheritance of quotas, and France, where a series of specific provisions are made for economic operators and the potential investors (individual and companies) as an incentive for capital placement in the fishing enterprises.
Alankomailla on omaperäiset kiintiöiden perimistä koskevat säännökset ja Ranska soveltaa joukkoa erityissäännöksiä, joilla taloudellisia toimijoita ja mahdollisia investoijia (yksityisiä ja yhtiöitä) kannustetaan sijoittamaan pääomia kalastusalan yrityksiin.
Tax treatments particular to
Kalatalousalan erityiset verokohtelut jäsenvaltioissa
Depreciation of the value of the quotas
Kiintiöiden arvonalennus χ
Inheritance tax exemption for catch quotas
Vapautus saaliskiintiöiden perintöverosta χ
Reduction of income tax
Tuloveron alennus χ χ
Exemption from insurance tax
Vapautus vakuutusverosta χ
Exemption from professional taxes
Vapautus elinkeinoveroista χ
Reduction of tax on profits
Voittoveron alennus χ
Income tax reduction
Tuloveron alennus χ
— Social systems particular to the fisheries sector in the Member States
Kalatalousalan erityiset sosiaalijärjestelmät jäsenvaltioissa
The majority of the Member States support the fisheries sector through indi­vidual social systems, at least for certain aspects.
Suurin osa jäsenvaltioista tukee kalatalousalaa erityisillä sosiaalijärjestelmillä ainakin joiltain osin.
The provisions on social security and other incentives to employment can be divided into 12 categories:
Sosiaaliturvan säännökset ja työllistämistoimet voidaan jakaa 12 ryhmään seuraavasti:
• sickness insurance; • retirement; • unemployment; • other incentives to employment and/or activity judgment; • industrial accidents and occupational diseases; • other insurance;
Muut työllistämistoimet ja/tai toiminnan lopettaminen
Green Paper — The future of the common fisheries policy, vol.
Työtapaturmat ja ammattitaudit
• apprenticeship; • continuing vocational training; • technical activity stops; • temporary activity stops;
Toiminnan tilapäinen keskeyttäminen
• family benefits; • special treatment of the sector of the processing or of marketing.
Jalostus- tai markkinointialan erityiskohtelut.
In descending order of importance, the four countries which have set up most arrangements and individual measures are Spain, Italy, France and Finland and, to a lesser extent, Portugal.
Eniten erityisjärjestelyjä ja yksittäisiä toimenpiteitä ovat alenevassa järjestyksessä toteuttaneet Espanja, Italia, Ranska ja Suomi sekä vähäisemmässä määrin Portugali.
Special treatments are largely based on benefits, such as for temporary activity stops, further training, unemployment, apprenticeship and other incentives to employment.
Erityiskohtelu perustuu suurelta osin etuuksiin, jotka koskevat toiminnan tilapäistä keskeyttämistä, jatkokoulutusta, työttömyyttä, oppisopimuskoulutusta ja muita työllistämistoimia.
Specific arrangements for coverage of technical activity stops, of insurance other than sickness insurance and of industrial accidents are only seldom set up.
Pakkolomia tai muita vakuutuksia kuin sairausvakuutusta ja työtapaturmia koskevia erityisjärjestelyitä käytetään harvoin.
Sweden has an old practice of support for technical and temporary activity stops: that is explained mainly by its geographical situation and weather, which makes compensation for activity stops necessary for the maintenance of fishermen's income.
Ruotsilla on vanha pakkolomia ja tilapäistä toiminnan keskeyttämistä koskeva tukijärjestelmä, joka selittyy pääasiassa Ruotsin maantieteellisellä sijainnilla ja ilmastolla, joista johtuen toiminnan keskeyttämisen korvaaminen on välttämätöntä kalastajien tulojen turvaamiseksi.
Field benefiting from special treatment
Erityiskohtelusta hyötyvä lohko
Sickness insurance, unemployment
Sairausvakuutus, työttömyysturva
Apprenticeship, continuing vocational training, temporary activity stops
Oppisopimuskoulutus, ammatillinen täydennyskoulutus, toiminnan tilapäinen keskeyttäminen
Industrial accidents/occupational disease, sickness insurance, other insurance, continuing vocational training, apprenticeship, temporary activity, unemployment
Työtapaturmat/ammattitaudit, sairausvakuutus, muu vakuutus, ammatillinen täydennyskoulutus, oppisopimuskoulutus, toiminnan tilapäinen keskeyttäminen, työttömyys
Industrial accidents/occupational disease, precaution, apprenticeship, technical activity stops, other incen­tive to employment/activity stops
Työtapaturmat/ammattitaudit, muut vakuutukset, oppisopimuskoulutus, pakkolomautukset, muut työllistämistoimet / toiminnan lopettaminen
Sickness insurance, retirement, unemployment
Sairausvakuutus, eläketurva, työttömyysturva