natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 1995 a new phase of MAP was approved, and was renamed 'Action Plan for the Protection of the Marine Environment and the Sustainable Development of the Coastal Areas of the Mediterranean'.
Vuonna 1995 hyväksyttiin MAP:n uusi vaihe, ja sen uudeksi nimeksi tuli "Välimeren meriympäristön suojelua ja rannikkoalueiden kestävää kehitystä koskeva toimintasuunnitelma".
This second phase was designed taking into account the achievements and shortcomings of MAP's first twenty years of existence, as well as the results of recent developments such as the United Nations Conference on Environment and Development (Rio de Janeiro, 1992).
Toisen vaiheen tavoitteena oli ottaa huomioon MAP:n olemassaolon ensimmäisten kahdenkymmenen vuoden saavutukset ja epäonnistumiset sekä sellaisten uusien tapahtumien kuin Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristö-ja kehityskonferenssin tulokset (Rio de Janeiro, 1992).
In the meantime, MED POL has entered its third phase shifting emphasis from pollution assessment to pollution control by means of action plans, programmes and measures for the prevention and control of pollution, for the mitigation of impacts and for the restoration of systems already damaged by pollution.
Samaan aikaan MED POL on tullut kolmanteen vaiheeseen, jossa painotus siirtyy saastumisen arvioinnista saastumisen ehkäisyyn. Tässä käytetään apuna toimintasuunnitelmia, ohjelmia ja toimenpiteitä, jotka koskevat saastumisen ehkäisyä ja valvontaa, vaikutusten vähentämistä sekä jo saastuneiden alueiden järjestelmien palauttamista ennalleen.
Barcelona Convention and its Protocols
Barcelonan yleissopimus ja siihen liittyvät pöytäkirjat
Entered
Hyväksyttiin
Amended
Tuli voimaan
New Title
Muutettiin
Barcelona Convention
Barcelonan yleissopimus
Convention for the Protection of the Marine Environment and the Coastal Region of the Mediterranean
Välimeren suojelemista pilaantumiselta koskeva yleissopimus
Protocol for the Prevention of Pollution of the Mediterranean Sea by Dumping from Ships and Aircraft
Aluksista ja ilma-aluksista tapahtuvan jätteen mereen laskemisen aiheuttaman Välimeren pilaantumisen ehkäisemistä koskeva pöytäkirja
Protocol for the Prevention and Elimination of Pollution of the Mediterranean Sea by Dumping from Ships and Aircraft or Incineration at Sea
Aluksista ja ilma-aluksista tapahtuvan tai merellä polttamisesta syntyvän jätteen mereen laskemisen aiheuttaman Välimeren pilaantumisen ehkäisemistä koskeva pöytäkirja
Emergency Protocol
Hätätilanteita koskeva pöytäkirja
Protocol Concerning Cooperation in Combating Pollution of the Mediterranean Sea by Oil and other Harmful Substances in Cases of Emergency
Yhteistyötä öljyn ja muiden vahingollisten aineiden aiheuttaman Välimeren
Land-Based Sources (LBS) Protocol
Maissa sijaitsevia lähteitä koskeva pöytäkirja
Protocol for the Protection of the Athens, Mediterranean Sea against Pollution Greece, from Land-Based Sources 17.5.1980
Välimeren suojelemista maalta peräisin olevalta pilaantumiselta koskeva pöytäkirja
Protocol for the Protection of the Mediterranean Sea against Pollution from Landbased Sources and Activities
Välimeren suojelemista maalla sijaitsevista lähteistä ja toimista peräisin olevalta pilaantumiselta koskeva pöytäkirja
Protocol Concerning Specially Protected
Erityisiä suojelualueita Välimerellä koskeva pöytäkirja
9 - 10.6.1995 Areas and Biological The new Protocol Diversity in the indudes Annexes Mediterranean which were adopted in Monaco, on 24.11.19%
Erityisiä suojelualueita ja biologista monimuotoisuutta Välimerellä koskeva pöytäkirja pöytäkirjaan sisältyy liitteitä, jotka hyväksyttiin Monacossa 24.11.1996.
Offshore Protocol in progress of ratification
Rannikon lähialueita koskeva pöytäkirja ratifioitavana
Exploitation of the Continental Shelf and the Seabed and its Subsoil
Välimeren suojelemista mannerjalustan, merenpohjan ja sen pohjamaan tutkimisesta ja hyödyntämisestä aiheutuvasta pilaantumisesta koskeva pöytäkirja
Source: UNEP/MAP
Lähde UNEP/MAP
There are several EU and international programmes and projects which deal with one or more aspects of the environment in the Mediterranean.
On olemassa useita EU:n sisäisiäja kansainvälisiä ohjelmia ja hankkeita, joissa käsitellään yhtä tai useampaa Välimeren ympäristöön liittyvää kysymystä.
Furthermore, a good share of other EU programmes which cannot be classified strictly as environmental programmes, falling under 'regional development' transnational co-operation; telecommunication, etc, also have some important environmental component.
Lisäksi useat EU-ohjelmat, joita ei voi tarkasti ottaen luokitella ympäristöohjelmiksi, kuten "alueelliseen kehitykseen", rajat ylittävään yhteistyöhön ja tietoliikenteeseen liittyvät ohjelmat, sisältävätjoitakin ympäristön kannalta tärkeitä elementtejä.
These arise also from the incorporation of environmental concerns in sectoral policies and planning as requested by the consolidated EU treaty (The Amsterdam Treaty).
Näiden taustalla on ympäristökysymysten sisällyttäminen alakohtaisiin toimintalinjoihin ja suunnitteluun konsolidoidussa EU:n perustamissopimuksessa (Amsterdamin sopimus) esitettyjen vaatimusten mukaisesti.
However, information on environmental programmes, funding and projects within the EU is fragmented, the environment being a transversal issue which is dealt with by several Commission Directorates General (DGs).
Ympäristöohjelmia sekä niiden rahoitusta ja hankkeita koskeva tieto on EU:ssa hajanaista, koska ympäristö on moneen alaan liittyvä aihe,jota käsittelevät useat komission pääosastot.
The following list of the EU programmes is not complete but it is worth mentioning some of the projects that have an impact on the information, knowledge and actions of the Mediterranean marine and coastal environment:
Seuraavassa esitetty EU:n ohjelmien luettelo ei ole täydellinen, mutta tässä on kuitenkin syytä mainita muutamia hankkeita, joilla on vaikutusta Välimeren meri- ja rannikkoympäristöä koskevaan tietoon ja toimenpiteisiin:
The MEDA programme, is part of the creation of a Euro-Mediterranean free-trade zone and has stressed the need for continuing cooperation in the sectors of energy policy, environment, water policy, maritime transport, . agriculture, reducing food dependency, developing regional infrastructure, and the transfer of technology.
MEDA-ohjelma liittyy Euroopan puoleisen Välimeren rannikon vapaakauppa-alueen kehittämiseen, ja siinä on painotettu tarvetta jatkaa yhteistyötä eri aloilla. Näitä ovat energiapolitiikka, ympäristö, vesipolitiikka, meriliikenne, maatalous, riippuvuuden vähentäminen elintarvikkeiden maahantuonnista, alueellisen infrastruktuurin kehittäminen sekä teknologian siirto.
The Short and Medium-term Priority Environmental Action Programme (SMAP) is a framework programme of action for the protection of the Mediterranean environment, within the context of the Euro-Mediterranean Partnership.
Lyhyen ja keskipitkän aikavälin painopisteitä koskeva SMAP on puitetoimintaohjelma Välimeren ympäristön suojelemiseksi Euro-Välimeri-kumppanuuden yhteydessä.
LIFE Third Countries, includes 15 Mediterranean countries and provides, inter alia, funds for technical assistance in the establishment of environmental administrative structures.
Kolmansia maita koskeva LIFE-ohjelma käsittää 15 Välimeren maata ja tarjoaa muun muassa varoja tekniseen apuun ympäristöä koskevia hallinnollisia rakenteita luotaessa.
DG Marine Science and Technology (MAST) Programme, especially under die two Mediterranean Targeted Projects (MTP 1 and MTP 2-MATER) and MEDATLAS.
Tutkimuksen pääosaston merentutkimustaja meriteknologiaa koskeva ohjelma MAST, erityisesti kahden Välimereen kohdistuvan hankkeen (MTP 1 ja MTP 2-MATER) sekä MEDATLASin yhteydessä.
MTP 1 and 2 represent a major effort in the understanding of the Mediterranean Sea today (both western and eastern basins).
MTP 1 ja 2 edustavat merkittävää pyrkimystä ymmärtää Välimeren nykyistä tilannetta (sekä altaan länsi- että itäpuolella).
Environment and Climate Programmes with major focus on European Land-Ocean Interaction Studies (ELOISE).
Ympäristö-ja ilmasto-ohjelmat, joissa keskitytään ennen kaikkea eurooppalaiseen mantereen ja meren vuorovaikutusta koskevaan tutkimukseen (European Land-Ocean Interaction Studies, ELOISE).
The AVICENNE programme, covering areas of action such as organic and inorganic pollutants and their effects on the environment (cooperation with the Maghreb and the countries of the Mediterranean basin).
AVICENNE-ohjelmaJoka käsittää toiminnan eri alueita, kuten orgaaniset ja epäorgaaniset saasteet ja niiden vaikutukset ympäristöön (yhteistyö Maghreb-maiden ja Välimeren altaan maiden kanssa).
The FAIR programme had the aims of promoting and harmonising research in the major European primary food and non-food sectors including agriculture, forestry, fisheries and aquaculture.
FAIR-ohjelman tavoitteena oli edistääja yhdenmukaistaa tutkimus ta,joka koski Euroopan merkittävimpiä ravinnon alkutuotantoon liittyviä ja muita aloja, muun muassa maataloutta, metsätaloutta, kalastusta ja vesiviljelyä.
RECITE and ECOS OUVERTURE programmes, stimulating inter-regional cooperation among EU member states and third countries in the Mediterranean basin on topics which are relevant at regional level.
Aluepolitiikan pääosaston RECITE-ja ECOS OUVERTURE -ohjelmat, joilla pyritään edistämään Välimeren altaan alueella sijaitsevien EU:n jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välistä yhteistyötä alueellisesti merkittävissä asioissa.
INTERREG funds actions and studies for transnational strategies, identification of environmentally sensitive areas, actions to improve the territorial management of the marine areas at the periphery of the European Union, based on both economic development and environmental protection and improvement (e.g. integrated coastal development, prevention and control of sea pollution, and environmental protection).
INTERREG-ohjelmalla rahoitetaan toimiaja tutkimusta,jotka koskevat maiden rajat ylittäviä strategioita, ympäristöltään haavoittuvien alueiden tunnistamista sekä toimia, joiden availla parannetaan Euroopan unionin reuna-alueilla sijaitsevien merialueiden hallinnointia; ne perustuvat sekä taloudelliseen kehitykseen että ympäristön suojeluun ja parantamiseen (esimerkiksi rannikoiden yhtenäinen kehittäminen, meren saastumisen ehkäisyjä valvonta sekä ympäristönsuojelu).
TERRA programme within the framework of Article 10 of the European Regional Development Fund (ERDF) Regulation.
TERRA-ohjelma (Aluepolitiikan pääosaston) Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) annetun asetuksen 10 artiklan ptiitteissa.
Many regional programmes have also been launched in co operation with other multilateral organisations or international NGOs which are active in the region.
Myös monia alueellisia ohjelmia on käynnistetty yhteistyössä
In November 1997 a meeting of environmental ministers held in Helsinki identified desertification and integrated coastal zone management as environmental priorities in the Mediterranean, together with the conservation and sustainable use of biodiversity as a 'horizontal' environmental issue.
Helsingissä marraskuussa 1997 järjestetyssä ympäristöministerien kokouksessa aavikoituminen ja yhdennetty rannikkoalueiden hoito todettiin ensisijaisiksi kysymyksiksi Välimeren ympäristön osalta. Samassa yhteydessä biologisen monimuotoisuuden säilyttämisen ja kestävän käytön todettiin olevan horisontaalinen y m pari s tö kysymys.
State of the Mediterranean Sea
Välimeren tila
The state of the open waters in the Mediterranean Sea, based on the available information presented and assessed in this report, is considered to be generally good.
Välimeren alueen avomeren tilaa pidetään tässä raportissa arvioitujen saatavissa olevien tietojen perusteella yleisesti ottaen hyvänä.
In coastal areas, the presence of pollution hot spots, located generally in semienclosed gulfs and bays near important harbours, big cities and industrial areas, is probably the major problem of the Mediterranean Sea.
Rannikkoalueiden saastuneet ongelma-alueet, jotka tavallisesti sijaitsevat osaksi suljetuissa kihdissä tärkeimpien satamien, kaupunkien ja teollisuusalueiden läheisyydessä, ovat todennäköisesti Välimeren merkittävin ongelma.
Waters in the open sea are classified among the poorest in nutrients of the world ocean; marine ecosystems still seem to function well and the Mediterranean Sea is characterised by a high diversity of marine species.
Välimeren avoveden katsotaan olevan yksi maailman merien niukkaravinteisimmista. Merelliset ekosysteemit näyttävät yhä toimivan hyvin, ja Välimerelle on edelleen ominaista suuri merieliöiden monimuotoisuus.
Nevertheless, in several cases, natural peculiarities (e.g. seawater movement and circulation patterns) determine the state of the Mediterranean Sea and, together with pressures deriving from coastal anthropogenic activities, create hot spots which pose adverse local environmental impacts and could be persistent.
Useissa tapauksissa luonnon erityisominaisuudet (esimerkiksi meriveden liikkeiden ja kierron vaihtelut) määräävät kuitenkin Välimeren tilan ja luovat yhdessä rannikon ihmisasutuksen toiminnasta aiheutuvien paineiden kanssa ongelma-alueita, joilla on paikallisesti haitallisia ja mahdollisesti pitkäaikaisia ympäristövaikutuksia.
In contrast to relatively favourable conditions of the Mediterranean Sea itself, only a small percentage of its coastal zone is still in pristine condition, of which an even smaller proportion is protected.
Itse Välimeressä vallitsevat siten suhteellisen suotuisat olosuhteet. Sitä vastoin sen rannikkovyöhykkeestä vain pieni osuus on yhä luonnontilaista aluetta, ja siitä vielä pienempi osuus on suojeltu.
This report shows that the current threats (e.g. localised eutrophication, heavy metals, organic and microbial pollution, oil spills, introduction of nonindigenous species) are mainly the results of pressures from anthropogenic activities and hence more attention to their management and control is needed.
Tästä raportista käy ilmi, että nykyiset uhat (esimerkiksi paikallinen rehevöityminen, raskasmetallit, orgaaninen ja mikrobien aiheuttama saastuminen, öljyvuodot, vieraiden lajien siirtyminen alueelle) ovat pääasiassa ihmisen toiminnan aiheuttamia, ja siksi niiden hallintaan ja valvomiseen on kiinnitettävä enemmän huomiota.
Landbased activities (urbanisation, industry and agriculture) represent the main source of pollution into the Mediterranean Sea, although many uncertainties remain regarding their respective contribution, the different fluxes (rivers, atmosphere, non-point sources, etc.) and the fate of the contaminants they generate.
Maalla tapahtuva toiminta (kaupungistuminen, teollisuus ja maatalous) on Välimereen joutuvien saasteiden tärkein lähde, vaikka eri toimintojen osuuksista, erilaisista virroista (esimerkiksi joet, ilmakehä, hajakuormituslähteet) sekä niiden synnyttämien saasteiden kohtalosta onkin edelleen suurta epävarmuutta.
In the case of urban and industrial pollution, the main problem is the rapid population growth along the southern coasts of the Mediterranean, where there are fewer legal instruments and lesser environmental infrastructure investments.
Kaupunki-ja teollisuussaasteen tapauksessa keskeisenä ongelmana on väestön nopea kasvu Välimeren etelärannikolla, missä on käytettävissä vähemmän oikeudellisia välineitäja missä ympäristöä koskevaan infrastruktuuriin sijoitetaan vähemmän.
The pressure from tourism, especially in the northern
Matkailun aiheuttama paine erityisesti Välimeren pohjoispuolen maissa on ongelma, jota olisi hoidettava tehokkaasti,jotta meri-ja rannikkoympäristön heikentyminen voitaisiin pysäyttää.
Recommended measures
Toimenpidesuositukset
The report also identifies several major issues, which need to be addressed to ensure higher environmental quality and better integrated information from the region:
Raportissa tuodaan esiin myös useita merkittäviä kysymyksiä, joihin on puututtava,jotta ympäristön laatuaja aluetta koskevan tiedon yhtenäisyyttä voitaisiin parantaa.
Climate change: Multi-disciplinary research is still needed to assess the major environmental and socio-economic problems that may follow from accelerated sea level rise, erosion and desertification, floods and other threats that originate from climate change, and to distinguish natural fluctuations from the effects of anthropogenic activities.
Ilmastonmuutos: Tarvitaan yhä monitieteistä tutkimusta, jotta voitaisiin arvioida tärkeimpiä ympäristöä koskevia ja sosiaalistaloudellisia ongelmia, joita saattavat aiheuttaa sellaiset ilmiöt kuin merenpinnan kohoamisen nopeutuminen, eroosioja aavikoituminen, tulvat ja muut ilmastonmuutoksesta aiheutuvat uhat.
Biodiversity: The creation of marine parks and protected areas for conservation purposes is often not sufficient as an impact-control measure, since many of the impacts derive from pressures that are not locally originated.
Biologinen monimuotoisuus: Meripuistojenja suojelualueiden perustaminen ei useinkaan riitä mitätöimään vaikutuksia, sillä monet vaikutukset ovat peräisin muista kuin paikallisista paineista.
Mediterranean wilderness and important habitats need to be protected as the Mediterranean Sea is recognised as one of the richest biotopes in the world with about 6 % of the global total of higher species.
Välimeren luontoaja merkittäviä elinympäristöjä on suojeltava, koska Välimeri on yksi maailman rikkaimmista biotoopeista,jonka kokonaisosuus korkeammista lajeista on 6 %.
Protection of the wilderness and habitats of the Mediterranean Sea requires integrated environmental management.
Välimeren luonnon ja elinympäristöjen suojelu vaatii yhdennettyä ympäristöasioiden hallintaa.
As the coasts are heavily populated and coordinated action plans for environmental management are still lacking in most places, there is a threat that the number of important habitats will decline and impacts on biodiversity will become more evident.
Koska rannikot ovat tiheään asuttujaja koska ympäristönhoitoon liittyviä koordinoituja toimintasuunnitelmia ei tavallisesti edelleenkään ole olemassa, on vaarana, että muutamien merkittävien elinympäristöjen tila heikkenee ja vaikutukset biologiseen monimuotoisuuteen voimistuvat.
The following actions should be considered in order to further protect the ecosystem balance:
Seuraavia toimia olisi harkittava,jotta ekosysteemin tasapainoa voitaisiin edelleen suojella:
Develop national and Mediterranean-wide co ordinated plans for environmental management and infrastructure development, with specific attention to the coastal zones;
On kehitettävä kansallisia ja Välimeren laajuisia koordinoituja suunnitelmia ympäristönhoitoa ja infrastruktuurin kehittämistä varten siten, että rannikkoalueet otetaan erityisesti huomioon.
• introduce effective measures for environmental protection from threats arising from sea transport, coastal works and sea exploitation activities;
On edistettävä CBD:n (biologista monimuotoisuutta koskevan sopimuksen) määräysten sekä Välimeren erityisiä suojelualueita ja biologista monimuotoisuutta koskevan pöytäkirjan täytäntöönpanoa kansallisella tasolla Välimeren alueella.
• promote the implementation of the provisions of the (CBD) Convention for Conservation of Biological Diversity and of the Mediterranean protocol on specially protected areas and biodiversity at national level in the Mediterranean, including the development of national strategies for the conservation of biodiversity, adopting the biogeographic regional approach suggested by technical bodies of the CBD;
Tähän kuuluvat biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi kehitettävät kansalliset strategiat siten, että asiaa lähestytään biomaantieteellisesti ja alueellisesti CBD:n teknisten elinten esittämällä tavalla.
• promote the implementation of the existing action plans for the protection of the threatened species in the Mediterranean;
On edistettävä Välimeren uhattujen lajien suojelua koskevien olemassa olevien toimintasuunnitelmien toimeenpanoa.
• increase protection of the remnants of pristine areas.
On lisättävä jäljellä olevien luonnontilaisten alueiden suojelua.
Sewage discharges: Sewage treatment plants are still missing from urban areas along the coasts and about 60 % of urban waste disposed in the Mediterranean Sea is still untreated.
Jätevesipäästöt: Rannikon kaupunkialueilta puuttuu edelleen jätevedenkäsittely-laitoksia, ja noin 60 % Välimereen joutuvasta kaupunkien jätevedestä on käsittelemätöntä.
Based on the existing information, sewage should be discharged after advanced treatment in adequately designed treatment plants.
Nykyisen tiedon perusteella jätevesi pitäisi päästää mereen vasta, kun se on käsitelty riittävän tehokkaissa käsittelylaitoksissa.
The technology is available and reasonably cheap.
Tarvittava teknologia on saatavilla ja se on kohtuullisen edullista.
As analysed convincingly by several studies, the health costs and other economic losses, especially in tourist areas due to contamination of coastal waters, is much higher than the investment necessary for achieving an acceptable sewage effluent quality.
Useissa tutkimuksissa on vakuuttavasti näytetty toteen, että rantavesien saastumisesta varsinkin matkailualueilla aiheuttivat terveydelliset kustannukset ja muut taloudelliset menetykset tulevat paljon kalliimmiksi kuin riittävä investoiminen laadultaan hyväksyttävän jäteveden aikaansaamiseen.
Agriculture practices: In most Mediterranean countries, all types of agricultural practices and land use are treated as non-point sources of water pollution.
Maatalouskäytännöt: Useimmissa Välimeren maissa kaikentyyppiset maatalouskäytännöt ja kaikenlainen maankäyttö käsitetään yhdeksi veden saastumisen hajakuormituksen aiheuttajaksi.
It is very difficult to estimate the input from these diffused sources into the Mediterranean Sea quantitatively.
On erittäin vaikeaa arvioida näiden eri lähteiden osuuksia Välimereen joutuvasta saasteesta.
Countries should adopt a holistic approach to waterresource management, based on the integrated assessment of water quality and ecosystem health, from the coastal waters to the entire catchment area.
Maiden olisi omaksuttava vesivarojen hallintaan kokonaisvaltainen lähestymistapa, joka perustuu veden laadun ja ekosysteemien terveyden yhtenäiseen arviointiin aina rannikkovesistä koko valuma-alueeseen saakka.
Fisheries: Control of fishing effort is an urgent priority identified by the General Fisheries Council for the Mediterranean (GFCM); although one must not forget that coastal fisheries by small scale boats play an
Kalastus: Välimeren kalastusneuvosto (CGPM) on todennut kalastuksen valvonnan yhdeksi kiireellisimmistä asioista, vaikka ei pidäkään unohtaa, että pieniä aluksia käyttävillä rannikon kalastajilla on Välimeren rannikon eri osissa tärkeä sosiaalinen ja taloudellinen rooli.
Marine aquaculture: Careful selection of sites, with precise definition of their carrying capacity, needs to be regulated and enforced.
Vesiviljely meressä: Viljelypaikkojen huolellista valintaa ja niiden kantokyvyn tarkkaa määrittämistä on säänneltävä ja vahvistettava.
Open sea practices should be further developed to avoid adverse coastal impacts.
Avomerellä tapahtuvaa toimintaa olisi edelleen kehitettävä, jotta vältyttäisiin haitallisilta vaikutuksilta rannikkoon.
Oil pollution: Oil reception facilities should be recommended for all big ports along the basin.
Öljysaasteet: Öljynkerävslaitleistoja olisi suositeltava käytettäväksi kaikissa suurissa satamissa altaan alueella.
The areas around straits and ports already appear to be top priorities for planning and protection.
Salmia ja satamia ympäröivät alueet näyttävät jo olevan suunnittelun ja suojelun painopisteitä.
Coastal zones: An integrated approach to coastal zone management and physical planning are still missing.
Rannikkoalueet: Rannikkoalueiden hoitoon ja fyysiseen suunnitteluun ei ole edelleenkään omaksuttu yhdenmukaista lähestymistapaa.