natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Komotini municipal authorities came up with an original idea: to distribute an URBAN leaflet enclosed with the water bills as an effective and economic way of reaching all the city’s inhabitants.
Komotinin kaupungin viranomaiset saivat omaperäisen ajatuksen: Urban-esite jaettaisiin vesilaskujen mukana, jolloin se tavoittaisi tehokkaasti ja edullisesti kaikki kaupungin asukkaat.
About 20 000 copies of the leaflet were submitted to the Municipal Water Distribution Company to be placed in the envelopes with the November 2003 water bills.
Kunnalliselle vesilaitokselle toimitettiin noin 20 000 esitettä, jotka lisättiin marraskuun 2003 vesilaskujen kirjekuoriin.
Two versions of the leaflet were produced to take into account Komotini’s different cultural communities, one entirely in Greek and the other in three languages (Greek, Turkish and Russian).’
Esite julkaistiin kahtena versiona Komotinin erilaisia kulttuuriyhteisöjä varten: toinen kokonaan kreikaksi, toinen kolmella kielellä (kreikaksi, turkiksi ja venäjäksi).
‘Creggan Enterprises Ltd (CEL) was established in 1994 as a community development organisation to assist the socioeconomic regeneration of the Creggan community.
Creggan Enterprises Ltd (CEL) on paikallinen kehitystoimisto, joka perustettiin vuonna 1994 tukemaan Cregganin sosioekonomista elvyttämistä.
Creggan is one of the oldest public housing estates in Northern Ireland, widely recognised as one of the most deprived in the region having suffered significantly as a result of the 30 years of conflict.
Creggan on yksi Poh-jois-Irlannin vanhimmista julkisesti tuetuista vuokrataloyhteisöistä, ja sitä pidetään yhtenä alueen köyhimmistä, koska Pohjois-Irlannin 30 kriisivuotta ovat olleet sille kärsimysten aikaa.
CEL purchased an abandoned factory, which closed in 1997 with the loss of almost 600 jobs and had become defaced by sectarian graffiti.
CEL osti vuonna 1997 suljetulta tehtaalta (lähes 600 työpaikkaa oli tuolloin menetetty) sen kantaa ottavin graffitein tuhritut rakennukset.
CEL have now renovated the facility to create workspace units for new/expanding businesses and facilitate the creation of new jobs which would contribute to the ongoing regeneration of the area.’
CEL uudisti ja kunnosti rakennuksista tiloja uusien tai kasvavien yritysten käyttöön luodakseen työpaikkoja, jotka auttaisivat osaltaan elvyttämään aluetta.
Kiki Manola, Director of the Urban Managing Authority for Greece urbansite@mou.gr
Kiki Manola, Kreikan Urban-yhteisöaloitteen johtava hallinnointiviranomainenurbansite@mou.gr
_BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ No 16 _BAR_ p. 17 _BAR_
_BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ Nro 16 _BAR_ s. 13 _BAR_
Czech Republic, Hungary, Poland, Slovakia
Tšekki, Unkari, Puola, Slovakia
‘The Visegrad Group countries are cooperating on evaluation’
Visegrad-ryhmän maat yhteistuumin kehittämässä arviointia
Eva Píšová, Director of the Czech Structural Funds Evaluation Unit, David Grolig and Michal Kokeš, Project leaders
Tšekin rakennerahastojen arviointiyksikön johtaja Eva Píšová, hankepäälliköt David Grolig ja Michal Kokeš
The Czech Republic’s accession to the European Union was a historic event not only for the citizens of the new Member State, but also for the government departments that had to adopt a new administrative culture.
2013 tekemien ehdotusten lisäksi arvioinnin organisointia, arviointisuunnitelman laatimista, riskejä ja ongelmia sekä Visegrad-ryhmän maiden välisen yhteistyön mahdollisuuksia arvioinnin alalla.
It is in this context that, on 1 December 2003, the Czech Structural Funds Evaluation Unit was set up.
Näissä puitteissa perustettiin Tšekin rakennerahastojen arviointiyksikkö 1. joulukuuta 2003.
This first meeting showed that the Visegrad Group is fully aware of the importance of evaluation.
Ensimmäinen kokous osoitti, että Visegrad-ryhmä tiedostaa täysin arvioinnin merkityksen.
For the moment, activities are focused mainly on building an evaluation capacity.
Toistaiseksi toiminnassa on keskitytty taitojen kartuttamiseen.
The first evaluation projects and evaluation capacity-building projects have begun in all four countries.
Ensimmäiset arviointihankkeet sekä hankkeet, joissa on tarkoitus kehittää arviointivalmiuksia, on käynnistetty kaikissa neljässä maassa.
In this respect, the participants stressed the possibility of co-financing certain evaluation development activities out of the ‘Technical assistance’ measure.
Kokouksen osanottajat ottivatkin tässä yhteydessä esille mahdollisuuden rahoittaa yhdessä joitakin arviointiin liittyviä toimia ohjelmiin sisältyvän teknisen avun toimenpiteen kautta.
Very quickly, the Evaluation Unit was faced with the task of creating an evaluation plan.
Yksikkö sai hyvin pian tehtäväkseen laatia arviointisuunnitelman.
This was particularly difficult as none of those involved had done anything like it before.
Tehtävä osoittautui vaikeaksi, sillä kyseessä oli asianomaisille toimijoille täysin uudenlainen asia.
The Czech Republic also lacked a model drawn up by a country of comparable size with similar socioeconomic objectives to use as a reference.
He eivät myöskään voineet käyttää apunaan minkään vastaavan kokoisen tai vastaaviin sosioekonomisiin tavoitteisiin pyrkivän valtion aiemmin laatimaa mallia.
Close cooperation with experts from the EU-15, Regional Policy DG representatives and twinning partner experts therefore formed the starting point for the development of evaluation know-how.
Arviointitaidot hankittiin siis tiiviissä yhteistyössä vanhojen jäsenvaltioiden asiantuntijoiden, aluepolitiikan pääosaston edustajien ja muiden ystävyyskaupunkikumppaneiden kanssa.
Broadly speaking, three project categories can be distinguished: those for the present programming period, those preparing for the 2007–13 programming period, and projects aimed at developing evaluation capacities.
Karkeasti ottaen voidaan erottaa kolmenlaisia hankkeita: nykyisen ohjelmakauden hankkeet, ohjelmakautta 2007–2013 valmistelevat hankkeet ja hankkeet, joissa on tarkoitus kehittää arviointivalmiuksia.
The latter are at the most advanced stage.
Viimeksi mainitut ovat edenneet pisimmälle.
The other Visegrad Group countries (Hungary, Poland and Slovakia) were in much the same situation as the Czech Republic.
Muut Visegrad-ryhmän maat (Unkari, Puola ja Slovakia) olivat suurin piirtein samassa tilanteessa kuin Tšekki.
Historically, these countries have much in common, sharing the same cultural roots. Today they have comparable levels of economic development.
Historiallisesti näiden maiden yhteiskuntamalli on samanlainen, ja niillä on samanlainen kulttuuritausta ja vastaava taloudellinen kehitystaso.
Unlike the other new Member States that preferred the single programming document, all these countries opted for Structural Funds management in the form of Community support frameworks that include several operational programmes.
Toisin kuin muut uudet jäsenvaltiot, jotka valitsivat yhtenäisen ohjelma-asiakirjan, nämä maat päättivät kaikki hallinnoida rakennerahastoja useita toimenpideohjelmia käsittävän yhteisön tukikehyksen kautta.
The Evaluation Units all recognise that the diffi cul-ty of finding competent human resources — whether internally or externally — could compromise a successful evaluation process.
Kaikki arviointiyksiköt tunnustavat, että arviointitoiminnan onnistumista voi haitata pätevän sisäisen ja ulkopuolisen henkilöstön puute.
Another major risk could be delay in carrying out evaluations due to insufficient monitoring system data or an inadequate supply of services from contractors.
Toinen suuri riski voi olla arviointityön myöhästyminen siksi, ettei seurantatietoja ole tarpeeksi tai että sopimuspuolten toimittamat palvelut ovat puutteellisia.
Participants at the Valtice meeting.
Valticen kokouksen osanottajat
We have therefore decided to cooperate to develop quality evaluation capacities, effective evaluation planning and an interconnected monitoring system.
Päätimme siksi tehdä yhteistyötä korkealaatuisten arviointivalmiuksien kehittämiseksi, arvioinnin kunnollisen suunnittelun varmistamiseksi ja seurantajärjestelmien välisten yhteyksien luomiseksi.
Other areas of cooperation will concern the exchange of information and experience on project implementation, methods and the creation of evaluation standards.
Muut yhteistyötoimet liittyvät hankkeiden toteutusta, arviointimenetelmiä ja arviointiperusteiden määrittelyä koskevien tietojen ja kokemusten vaihtoon.
The Evaluation Units also agreed to share experiences of good and bad evaluation projects with a view to improving practices.
Arviointiyksiköt sopivat myös hyvien ja huonojen arviointihanke-esimerkkien kertomisesta toisilleen, jotta käytäntöjä voitaisiin kehittää.
The representatives of the Polish Evaluation Unit were tasked with preparing the new meeting.
Seuraavan kokouksen suunnittelu annettiin Puolan arviointiyksikön edustajien tehtäväksi.
From September 2004, the Czech Evaluation Unit therefore began cooperating with the other Visegrad Group countries.
Tšekin arviointiyksikkö aloitti siis syyskuussa 2004 yhteistyön muiden Visegrad-ryhmän maiden vastaavien elinten kanssa.
The first joint working meeting was held in Valtice, south Moravia (Czech Republic), on 2 and 3 December, marking the first anniversary of our Evaluation Unit.
Ensimmäinen työkokous pidettiin Valticessa Etelä-Mora-viassa (Tšekki) 2. ja 3. joulukuuta 2004, ja se oli samalla arviointiyksikkömme perustamisen ensimmäinen vuosipäivä.
This meeting was also attended by representatives of the European Commission’s
Siihen osallistui Euroopan komission aluepolitiikan ja työllisyyden pääosastojen edustajia.
18 _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ No 16 _BAR_
14 _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ Nro 16 _BAR_
Optimising the impact of European aid
Euroopan unionin tukien vaikutusten maksimoiminen
Irish recipes for success
Irlantilaisia menestystarinoita
It was the poorest country in the European Community when it joined in 1973. But 30 years later, having made judicious use of European aid programmes in particular, it has become one of the most prosperous EU States.
Euroopan yhteisöön vuonna 1973 liittynyt silloinen köyhin jäsenvaltio osasi hyödyntää kaikki yhteisön tukimahdollisuudet, ja se on kolmenkymmenen vuoden aikana kehittynyt yhdeksi unionin vauraimmista maista.
But what was it that put Ireland’s economy into gear?
Mikä on Irlannin salaisuus?
Can it off er any tips to the new Member States?
Mitä vinkkejä irlantilaiset voivat antaa uusille jäsenvaltioille?
The M1 motorway crosses the Broadmeadow’s estuary
Moottoritie M1 ylittää Broadmeadow’n jokisuiston.
Efficiency and effectiveness ectiveness
Tuloksellisuus ja tehokkuus
Foreign visitors arriving in Dublin might imagine they’d travelled back to the ‘Golden Sixties’.
Ulkomaalainen Dublinin-kävijä voi luulla palanneensa kultaiselle 60-luvulle.
Two things are particularly striking: the youthfulness of the numerous pedestrians hurrying along its busy streets and the number of cranes that pierce the skyline of the Irish capital.
Silmiin pistää erityisesti kaksi asiaa: katukäytävillä tungeksivien satojen jalankulkijoiden nuori ikä ja Irlannin pääkaupungin taivasta täplittävien nostokurkien määrä.
Visitors travelling by car would add a third observation: the slowness of the traffic, which is more a result of the city’s chronic traffic jams than the placid nature of Irish drivers.
Autoilija huomaa kolmannenkin erityispiirteen: liikenteen hitauden, joka ei niinkään johdu irlantilaisten kuljettajien tyynestä luonteesta, vaan kaupungin jatkuvasta ruuhkautumisesta.
‘Between 2000 and 2006, 75 ERDF projects, four Cohesion Fund projects, seven trans-European transport (TEN-T) projects and three Interreg IIIA projects were implemented across the country,’ specifies Lillian Butler, Community funds administrator within the National Roads Authority.
”Irlannissa toteutetaan vuosien 2000–2006 aikana 75 EAKR-hanketta, neljä koheesiorahastohanketta, seitsemän Euroopan laajuisen liikenneverkon hanketta ja kolme Interreg III A -hanketta”, luettelee Lillian Butler, yhteisön varojen hallinnoija kansallisessa tielaitoksessa (National Roads Authority). ”Suurin yksittäinen tekijä oli yhtenäisasiakirja”, vahvistaa Jim Higgins, rakennerahastojen ja koheesiorahaston koordinaattori Irlannissa. ”Aluetuet olivat ratkaisevan tärkeitä taloudellisen nousumme alkuvaiheessa, vaikka ne eivät selitä läheskään koko menestystarinaa.”
‘The major trigger was the Single Act,’ states Jim Higgins, Structural Funds and Cohesion Fund coordinator in Ireland. ‘Even if they don’t explain our success entirely, far from it, regional aid has been decisive for us to get off the ground.’
Irlannista on tullut tilastollisesti yksi unionin rikkaimmista maista muun muassa siksi, että se on osannut hyödyntää sille myönnettyjen yhteisön tukien, 5,58 miljardia euroa vuosina 1994–1999 ja 4,31 miljardia euroa vuosina 2000–2006, vipuvaikutuksen.
Ireland is definitely no longer the large peaceful garden at the furthermost reaches of Europe that visitors only arrive in for a break.
Irlanti ei selvästikään enää ole se Euroopan laidalla sijaitseva rauhan tyyssija, johon matkustettiin vain rentoutumaan.
The postcard of the herd of sheep blocking a country lane under the amused, spellbound eye of the tourist is no longer appropriate, except perhaps in a few corners of the countryside.
Postikortti, jossa lammaslauma tukkii pienen tien kävelyllä olevan turistin seuratessa näkyä huvittuneena ja hämmästyneenä, ei ole enää nykypäivää – ehkä muutamia maaseutupaikkakuntia lukuun ottamatta.
Everywhere, even in its most western and border regions that are in a far less favourable position than Dublin, Ireland now resembles one huge building site, a bustling country, bringing its roads, housing, services, etc. up to date, with the help of European funds.
Nykyinen Irlanti muistuttaa kaikkialla, jopa Dublinin kehitystasosta selvästi jäljessä olevilla länsi- ja raja-alueilla, laajaa ja touhukasta työmaata, joka kunnostaa teitään, asuntojaan, palvelujaan... Euroopan unionin rahoitustuella.
_BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ No 16 _BAR_ p. 19 _BAR_
_BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ Nro 16 _BAR_ s. 15 _BAR_
But more disadvantaged populations also benefit: social housing that previously had poor transport services is now directly connected to the city centre.’
Aluekehityksen parhaat käytännöt kia: raitiotien käyttöönoton jälkeen linjan varrella sijaitsevien kauppojen asiakasmäärä on kasvanut 75 prosenttia, ja läheisten kerrostalojen arvo on noussut kolmessa kuukaudessa jo 15 prosenttia.
Investment cost: EUR 775 million, 80 million of which was from the ERDF. ‘A little over 10 %, which may appear modest,’ explains Tom, ‘but Europe’s contribution was a symbol that inspired confidence and lent credibility to the project’s feasibility.’
Investoinnin kustannukset olivat 775 miljoonaa euroa, joista 80 miljoonaa saatiin EAKR:sta. ”Vähän yli kymmenen prosenttia voi vaikuttaa vähäiseltä, mutta Euroopan unionin osuus on symboli, joka synnytti luottamusta ja takasi hankkeen kannattavuuden”, arvioi Tom.
Effectiveness was also central to the completion of one of Europe’s largest water treatment plants in 2003.
Tehokkuudesta oli kyse myös hankkeessa, jossa saatiin vuonna 2003 valmiiksi yksi Euroopan suurimmista jätevedenpuhdistuslaitoksista, Ringsend Wastewater Treatment Works.
The Ringsend Wastewater Treatment Works, the final stage in the ‘Dublin Bay project’, is a vast water treatment system in Dublin Bay, which was launched in 1994.
Se oli viimeinen vaihe vuonna 1994 aloitetussa ”Dublin Bay Project” -hankkeessa, jossa toteutettiin suuri Dublininlahden vesien puhdistusjärjestelmä.
It involved an investment of EUR 300 million, 80 % financed by the Cohesion Fund, and required the laying of a 10.5 km underwater pipeline connecting the plant to the pumping station in Sutton, on the other side of the Bay.
Noin 300 miljoonan euron investointiin, josta koheesiorahasto rahoitti 80 prosenttia, sisältyi muun muassa 10,5 kilometrin pituisen vedenalaisen vesijohdon kaivaminen maahan puhdistuslaitoksen ja Suttonissa lahden toisella puolella sijaitsevan pumppausaseman välille.
The complex treats water for an equivalent of 1.7 million inhabitants.
Laitoskompleksi puhdistaa 1,7 miljoonan asukkaan jätevedet.
Inside the Ringsend wastewater treatment works
Sisänäkymä Ringsendin puhdistamosta
Beyond its enormous size and evident modernity, the treatment plant offers all the characteristics of a ‘good’ project: it is technically innovative (it is the only installation of its kind that combines carbon hydrolysis, a process for digesting sludge and thermal dryers) which is particularly cost effective (10 cents per m³; EUR 8 per person per year), providing 60 % of its energy requirements.
Valtava ja tietenkin nykyaikainen puhdistuslaitoshanke täytti kaikki ”hyvän” hankkeen vaatimukset: se on teknisesti innovoiva (kyseessä on laatuaan ainoa laitos, jossa yhdistyvät hiilihydrolyysi, lietteen mädätysprosessi ja lämpökuivaajat) sekä erityisen kustannustehokas (kymmenen senttiä kuutiometriä kohti, kahdeksan euroa henkilöä kohden vuodessa), ja se kattaa 60 prosenttia energiantarpeestaan.
The project also includes a significant ‘transversal’ environmental dimension: a 2 hectare area of grass has been reserved to provide a habitat for the white-fronted geese that stage at Ringsend.
Hankkeessa oli myös merkittävä ”poikittainen” ympäristöulottuvuus: kahden hehtaarin nurmialue kunnostettiin Ringsendissä levähtäviä kiljuhanhia varten.
It is estimated that the plant has made it possible to reabsorb 75 % of the Bay’s sources of pollution and, as it is one of the rare capitals to have beaches, Dublin now hopes to obtain the European bathing water label for summer 2005.
Laitoksen arvioidaan poistaneen 75 prosenttia lahden pilaantumista aiheuttavista aineista, ja Dublin, yksi harvoista pääkaupungeista, jossa on uimaranta, toivoo nyt saavansa eurooppalaisen uimavesimerkin kesäksi 2005.
Associating the population with projects
Kansalaisten ottaminen mukaan hankkeisiin
‘Beyond the figures, we have also learned a great deal from the Structural Funds,’ continues Jim Higgins. ‘Managing them has enabled national practices and, very importantly, longterm planning and assessment to be improved.
”Pelkkien lukujen lisäksi olemme myös oppineet paljon rakennerahastojen avulla”, jatkaa Jim Higgins. ”Niiden hallinnoinnin kautta olemme voineet kehittää kansallisia käytäntöjä sekä pitkän aikavälin suunnittelua ja arviointia, jotka ovat erittäin tärkeitä tekijöitä.
We would have got there on our own, but it would have taken longer.
Tähän olisi päästy omin voiminkin, mutta siihen olisi kulunut enemmän aikaa.
We are fortunate to be a small country, with an administration on a human scale which can rely on smoothrunning structures and informal networks.
Olemme onneksi myös pieni maa, jolla on inhimillisen kokoinen hallintokoneisto ja sen tukena sujuvasti toimivat rakenteet ja epäviralliset verkostot.
In one sense, everyone knows everyone else, which makes things easier.
Kun kaikki tuntevat toisensa, asioiden hoitaminen on jossakin mielessä helpompaa...
Efficiency, cost/effectiveness ratios, the capacity to implement projects that work quickly, this is what mattered for a long time and it worked very well.
Tuloksellisuus, kustannus-hyötysuhde, valmiudet panna toimivat hankkeet nopeasti täytäntöön – nämä ovat pitkään olleet tärkeitä ja menestyksen takaavia tekijöitä.
Now we are more concerned about effectiveness: what is the real added value of the project for the citizen or the user?’
Nyt huolehdimme entistä enemmän tehokkuudesta; siitä, mikä on hankkeen todellinen lisäarvo kansalaiselle tai käyttäjälle.”
Battie also explains: ‘In 2000, we set up local liaison groups with the local inhabitants, which were convened every month to find out their opinions on the progress of the work and now on the plant in operation.
Battie jatkaa: ”Perustimme vuonna 2000 lähialueiden asukkaiden kanssa paikallisia yhteysryhmiä, jotka kokoontuvat joka kuukausi saamaan tietoa ja kertomaan mielipiteensä töiden kulusta ja nykyisin laitoksen toiminnasta.
It was a risk but it paid off: the construction of the complex met with no opposition from the local inhabitants and received no negative reaction from the media.’
Siinä oli riskinsä, mutta se onnistui: kompleksin rakentaminen ei loppujen lopuksi herättänyt lainkaan vastustusta lähialueiden asukkaiden keskuudessa eikä myöskään kielteisiä reaktioita tiedotusvälineissä”. .
Effectiveness is what dictated the construction of Luas (‘speed’ in Gaelic), Dublin’s new, ultramodern tramway, two lines of 9 and 15 km respectively that opened in June and September 2004. ‘The Luas is a highly structuring project,’ insists Tom Manning, public relations manager for the Railway Procurement Agency, the contracting authority.
Tehokkuuden lisäämiseksi rakennettiin myös Dublinin uusi, huippumoderni raitiotie ”Luas” (”nopeus” gaelin kielellä), jonka yhdeksän kilometrin pituinen linja avattiin kesäkuussa ja 15 kilometrin pituinen linja syyskuussa 2004. ”Luas on rakenteellisesti erittäin tärkeä hanke”, väittää rakennuttajan eli Railway Procurement Agencyn suhdetoimintajohtaja Tom Manning. ”Päivässä sitä käyttää 50 000 matkustajaa, ja se auttaa osaltaan vähentämään kaupungin ruuhkia sekä yhdistää Dublinin julkisen liikenteen keskukset: pohjois- ja eteläasemat, DART-lähiöjunat ja pitkän matkan linja-autot.
‘With its 50 000 passengers per day, it contributes to decongesting the city and connects various public transport hubs in Dublin: north and south stations, DART suburban trains and major bus lines.
Lisäksi se elävöittää kaupun-
Keeping the local population informed is also a basic rule for Jim McGovern, Director of the West Regional Authority, in the north-west of Ireland.
Tiedottaminen paikallisille asukkaille on myös Luoteis-Ir-lannissa toimivan West Regional Authority -viraston johtajan Jim McGovernin mielestä ensisijaisen tärkeää.
Jim piloted the introduction of one of the 19 new broadband telematic networks recently established in Ireland in the Galway urban area (70 000 inhabitants).
Yksi 19:stä Irlantiin hiljattain asennetusta telemaattisesta laajakaistaverkosta asennettiin Galwayn asutusalueelle
20 _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ No 16 _BAR_
16 _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ Nro 16 _BAR_
Best practice in regional development the East of Ireland or in the United Kingdom.’
(70 000 asukasta) Jimin ohjauksessa. ”Tavoitteena on tarjota yrityksille huipputason infrastruktuuri yhtä kilpailukykyisin hinnoin kuin Itä-Irlannissa tai Yhdistyneessä kuningaskunnassa. ”
In Galway, 57 km of high bit-rate lines were laid, at a cost of EUR 9.9 million, 8 million of which was provided by the ERDF.
Galwayhin vedettiin 57 kilometriä digitaalista parikaapelijohtoa 9,9 miljoonan euron kustannuksin, joista EAKR rahoitti 8 miljoonaa.
Throughout the entire works, between February 2003 and March 2004, the local radio informed its listeners daily about the project’s progress. ‘Every Monday, we provided them with the schedule of work for the week.
Koko urakka-ajan eli helmikuusta 2003 maaliskuuhun 2004 paikallisradio tiedotti joka päivä kuulijoilleen hankkeen edistymisestä. ”Maanantaisin kerroimme heille viikon töiden ohjelman.
We also distributed a map of the network through the newspapers.
Jaoimme myös runsaasti verkkokarttoja sanomalehtien mukana.
When people knew where we were going, when their street was going to be closed and for how long, for example, you win over a large part of support for the project.’
Kun ihmiset tietävät, mitä tapahtuu ja milloin esimerkiksi heidän katunsa suljetaan ja kuinka pitkäksi aikaa, hankkeen kannatus on jo suurelta osin varmistettu.” ”
Support was particularly strong as the broadband installation in Galway accelerated the installation of other infrastructures: ‘In order to avoid digging up the roads several times, we took the opportunity to lay 23 km of gas pipes and 10 km of electricity cables in the same trenches.’
Tämä korostui entisestäänkin Galwayssä, sillä laajakaistan asentaminen vauhditti myös muiden infrastruktuurien asentamista. ”Jotta katuja ei tarvitsisi avata moneen kertaan, samalla asennettiin 23 kilometriä kaasujohtoa ja kymmenen kilometriä sähkökaapeleita samoihin kaivantoihin.”
Some of the young clients of the Mullingar crèche.
Mullingarin päiväkodin lapsia