natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As a figure determined in relation to the situation in the present Member States, in an effort to keep the transfer from the Union to levels that can be managed by the recipient administrations, it is a ceiling that will have important consequences for some of the least prosperous candidate countries when they join the Union.
Käytettävissä olevat määrärahat rat kaisevat viime kädessä, kuinka paljon varoja unioni on valmis käyttämään 15 jäsenvaltion unionissa ja eri tyisesti sen kehityksessä jälkeen jääneillä alueilla esiintyvien ongelmien ratkaisemiseksi. Tämä tulisi ottaa huomioon koheesiopolitiikkaan varattavasta budjetista keskusteltaessa.
This is true of Economic and Monetary Union which helps to achieve macroeconomic stability in the cohesion countries in particular which, because it is favourable for investment and economic growth, is a necessary, though not a sufficient, condition for real convergence.
Uudessa tilanteessa olisi otettava huomioon seuraa vat tekijät: riittävä - edellytys todellisen lähentymisen aikaan saamiseksi, sillä se suosii investointeja ja talouskasvua.
Addressing the cohesion objective, especially the enormous development needs of the candidate countries;
Pyritään vastaamaan koheesiopolitiikan tavoitteeseen, erityisesti ehdokasvaltloiden suunnattomiin kehitystarpeisiin.
Taking proper account of the absorption capacity of these countries in economic, financial and administrative terms.
Otetaan asianmukaisesti huomioon näiden valtioiden valmiudet vastaanottaa tukea niiden elinkeinoelämän, rahoitussektorin ja julkishallinnon kannalta.
The Union is undertaking a major effort to reform product, capital and labour markets.
Unioni panostaa voimakkaasti tuote-, pääoma-ja työmarkkinoiden uudistamiseen.
Taking full account of the relative prosperity of the countries concerned would give rise to significant risks as regards their absorption capacity and the balance of public expenditure.
Jos kyseisten valtioiden suhteellinen vauraus otettaisiin täysin huomioon, niiden valmiudet vastaanottaa tukea ja julkisten menojen tasapaino vaarantuisivat merkittävällä tavalla.
Consequently, addressing the question of the ceiling would only be relevant in exceptional circumstances, such as in the case of projects financed by the Cohesion Fund which represent a particular Community interest.
Näin ollen enimmäismäärää koskeva kysymys olisi otettava esille ainoastaan poikkeuksellisissa tilanteissa, esimerkiksi silloin kun ko heesiorahastosta rahoitetaan erityisiä yhteisön edun mukaisia hankkeita.
EMU like the internal market needs to be complemented by accompanying policies so that all Member States and regions can benefit fully from economic and monetary integration.
Liittymistä valmistelevaa tukea olisi mahdollisten tarkistusten jälkeen sovellettava edelleen ehdokasvaltlolhin, joista ei ole vielä tullut unionin jäseniä 1. tammikuuta 2007.
In this respect, maintaining structural spending which complements the Structural Funds, particularly in the fields of education, training and employment, as well as research and technological development, is essential for the overall effectiveness of cohesion policy.
Varat olisi määritettävä objektiivisen arvioinnin perusteella ottaen huomioon näiden valtioiden tarpeet, tuen vastaanottokyky ja tuensaajavaltioiden lukumäärä.
Assistance for pre-accession, modified if necessary, should continue to apply to the candidate countries which have not yet joined the Union on the 1 st January, 2007.
Sisämarkkinoiden tavoin EMU:n täydennykseksi tarvitaan liitännäispolltiikkoja, jotta kaikki jäsenvaltiot ja alueet pääsisivät osallisiksi talouden ja rahapolitiikan integroitumisesta.
The amount of finance required should be the subject of an objective evaluation in relation to needs, the capacity for absorption and the number of countries in receipt of the support.
Tässä suhteessa koheesiopolitiikan yleisen tehokkuuden kannalta oleellista on säilyttää rakennerahastotoimia täydentävä rakennepoliittinen tuki yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, työllisyyden samoin kuin tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen aloilla.
Competition and cohesion policies are complementary, since the ceiling imposed on regional State Aids benefits the less prosperous countries most of all.
Kilpailu- ja koheesiopolitiikka ovat toisiaan täydentäviä politiikkoja, sillä alueellisia valtiontukia koskevasta enimmäismäärästä on eniten etua juuri köyhimmille maille.
This thrust of policy needs to be pushed further to establish more equitable conditions for competition, while taking account of the role played by services of general interest in territorial cohesion.
Tasavertaisten kilpailuedellytysten luomiseksi tässä politiikassa on mentävä nykyistä pidemmälle. Samalla on otettava huomioon yleishyödyllisten palvelujen osuus alueellisen koheesion edistämisessä.
The European Employment Strategy, is necessary for cohesion.
Yhteisön eri politiikoilla on omat tavoitteensa, ja useimmissa tapauksissa niiden koheesiota edistävää vaikutusta on vaikea arvioida.
It should, however, be adapted to different regional and local circumstances in order to respond better to the very different performances of labour
Rahastojen maantieteellisen ja temaattisen keskittämisen ohella on kuitenkin tarpeen parantaa koheesiopolitiikan ja muiden yhteisön politiikkojen välistä synergiaa ja täydentävyyttä. vyyttä.
Community policies have their own objectives and their effect on cohesion is difficult to assess in a number of cases, but it is necessary, as a complement to a stronger geographical and thematic concentration of the Funds, to reinforce synergies and the complementarity between cohesion and other community policies.
Eräät yhteisön politiikat vaikuttavat välillisesti ta loudelliseen ja sosiaaliseen koheesioon luomalla myönteiset edellytykset kehitykselle köyhimmissä jä senvaltioissa ja niiden alueilla.
Structural Funds.
Eurooppalainen työllisyysstrategia on välttämätön koheesiolle.
The challenge here is to ensure that lagging regions become full partners in this area.
Jotta se vastaisi paremmin vaihtelevia työmarkkinoita, sitä on kuitenkin mukautettava erilaisiin alueellisiin ja paikallisiin tilanteisiin.
markets. This objective has already been taken into account in the measures supported by the Structural Funds for the period 2000 to 2006.
Tämä tavoite on jo otettu huomioon rakennerahastoista ohjelma kaudella 2000-2006 tuettavissa toimissa.
But national budgets do not identify clearly the way in which strategic objectives are translated into financial commitments, which makes it difficult to detect such a move.
Kansallisissa budjeteissa ei ole kuitenkaan määritelty selkeästi, miten strategiset tavoitteet vastaavat rahoitussltoumuksla, minkä vuoksi tämä kehitys on vaikea havaita. vaita.
Environmental policy, with economic and social cohesion, is one of three pillars of sustainable development.
Esimerkiksi talous- ja rahaliiton ansiosta erityisesti ko heesiomaiden makrotalous on onnistuttu vakauttamaan.
Other Community policies have a major effect on the territorial structure of the Union
Päätelmät ¡a suositukset
As regards the overall Union Budget, a balance between contributions and the distribution of expenditure for each Member State is not an objective in itself.
Jnionin kokonaisbudjetin tavoitteena ei sinällään ole rahoitusosuuksien ja menojen jakautumisen välinen tasapaino kussakin jäsenvaltiossa.
Individual Member State contributions are, however, becoming more proportional to GNP.
Yksittäisten jä senvaltioiden rahoitusosuudet riippuvat yhä suuremmassa määrin niiden BKT:stä.
Union expenditure reflects the content and priorities of Community policies, only cohesion spending being inversely related to regional GDP per head.
Unionin menot heijastavat yleensä yhteisön politiikkojen sisältöä ja painopistealoja. Sen sijaan koheesiopollittiset menot liittyvät alueen BKT:hen henkeä kohti.
The Common Agricultural Policy has largely achieved the objectives set, which focus on improving the competitiveness of European agriculture.
Yhteinen maatalouspolitiikka on saavuttanut suurimman osan sille asetetuista tavoitteista, joissa keskitytään Euroopan maatalouden kilpailukyvyn paranta miseen.
The change in the CAP means that it benefits some cohesion countries today more than before, but its contribution to territorial cohesion remains very variable and depends on regional systems of agricultural production.
YMP:hen tehtyjen muutosten ansiosta siltä on nykyisin enemmän hyötyä joillekin koheesiomaille kuin aikaisemmin, vaikkakin sen vaikutus alueelliseen koheesioon on erittäin vaihteleva ja riippuu maata loustuotannon alueellisista järjestelyistä.
The second pillar of the CAP, rural development policy, needs to be on a quite different scale, especially in areas which are affected most by the continuing changes in agricultural policy.
YMP:n toi sen pilarin, maaseudun kehittämispolitiikan painotuksen on oltava erilainen erityisesti alueilla, joihin maatalouspolitiikan muutokset eniten vaikuttavat.
With enlargement, the globalisation of the economy and the development of the knowledge society, the Union is facing unprecedented economic and social changes.
Yhteisön kalastuspolitiikan haasteena onkin edistää kalavarojen ja niiden hyödyntämisen välisen kestävän tasapainon saavuttamista.
It is, therefore, necessary for other Community policies to increase their contribution to economic and social cohesion, as foreseen in the Treaty.
Koska kalastustoiminta keskittyy muita heikommassa asemassa oleville alueille, elinkeinoelämän monipuolistaminen edellyttää so-siaalls-taloudelllsten liitännäistoimenpiteiden toteuttamista. tamista.
In some small coastal areas, fisheries accounts for a significant share of employment. For the Common Fisheries Policy, the challenge is to restore a sustainable balance between fish stocks and fishing.
Laajentumisen, talouden maallmanlaajulstumisen ja tietoyhteiskunnan kehittymisen myötä unioni on en nennäkemättömien taloudellisten ja sosiaalisten muutosten edessä.
Since activities linked to fishing are concentrated in less favoured areas, accompanying social and economic policies are required to enable diversification to take place.
Tästä syystä on tarpeen lisätä perustamissopimuksen mukaisesti muiden yhteisön po litiikkojen osuutta taloudellisen ja sosiaalisen ko heesion edistämisessä.
It is important to consider the response to the greater need for coherence, complementarity and efficiency of Community policies and the instruments necessary to make this happen.
On tärkeää pohtia, kuinka yhteisön politiikkoja voitaisiin kehittää johdonmukaisemmiksi, paremmin toi siaan täydentäviksi ja tehokkaammiksi, sekä tarkastella tässä kehityksessä tarvittavia välineitä.
There needs, however, to be greater complementarity between the policy on large networks and Structural Fund programmes and when the guidelines for trans-European networks are revised, more account should be taken of the cohesion objective.
Laajoja verkkoja koskevan politiikan ja rakennerahasto-ohjelmien täydentävyyttä on kuitenkin syytä parantaa, ja koheesiotavoite olisi otettava paremmin huomioon Euroopan laajuisia verkkoja koskevien suuntaviivojen tarkistamisen yhteydessä.
All the analysis carried out in the Cohesion Report shows the importance of research and innovation for competitiveness.
Koheesiokertomuksessa esitetyistä kaikista analyyseistä käy ilmi, kuinka tärkeitä tutkimus ja Innovaatio ovat kilpailukyvyn kannalta katsottuna.
Despite some progress under the 5th Framework Programme, research and development (RTD) is still concentrated in the most central and competitive regions.
Viidennen puiteohjelman yhteydessä saavutetusta edistyksestä huolimatta tutkimus ja teknologinen kehittäminen (TTK) näyttää edelleen keskittyvän keskeisimmille ja kllpallukykyisimmille alueille.
To make the European Research Area a concrete reality, the emphasis needs to be put on the regional dimension of RTD through networking and improving the coordination with the xxxvm
Eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamiseksi on painotettava TTK:n alueellista ulottuvuutta verkottumalla ja parantamalla koordinointia rakennerahastojen kanssa.
10 Questions for public debate on the future of cohesion policy
10 kysymystä koheesiopolitiikan tulevaisuudesta käytävän keskustelun pohjaksi
What will be the role of cohesion policy in an enlarged Union of nearly 30 Member States in a context of rapid economic and social change?
Mikä on koheesiopolitiikan asema lähes 30 jäsenvaltion laajentuneessa unionissa nopeiden taloudellisten ja sosiaalisten muutosten aikoina?
How should the contribution of other Community policies to the pursuit of cohesion be improved?
Millä tavoin yhteisön muiden politiikkojen osuutta koheesion edistämisessä olisi parannettava?
Should cohesion policy also address territorial cohesion in order to take better account of the major spatial imbalances in the Union?
Olisiko koheesiopolitiikassa käsiteltävä myös alueellista koheesiota, jotta unionin suurimmat aluekehltyserot voitaisiin ottaa paremmin huomioon?
How can cohesion policy be focussed on measures which have a high Community added value?
Millä tavoin koheesiopolitiikassa voidaan painottaa toimenpiteitä, joista yhteisö saa huomattavaa lisäarvoa?
How should the economic convergence of lagging regions of the Union be encouraged?
Millä tavoin taloudellista lähentymistä olisi kannustettava Euroopan unionin kehityksessä jälkeen jääneillä alueilla?
What methods should be used to determine the division of funds between Member States and between regions?
Mitä menetelmiä olisi käytettävä määritettäessä varojen jakautumista jäsenvaltioiden ja alueiden kesken?
Part I — Situation and trends
I osa - Nykytilanne ja kehityssuuntaukset
Economic cohesion
Taloudellinen koheesio
Territorial cohesion: towards a more balanced development
Alueellinen koheesio: kohti tasapainoisempaa kehitystä
Factors determining real convergence
Todellista yhdentymistä määräävät tekijät
1.1 Economic cohesion
1.1 Taloudellinen koheesio
Overview of the European economy restructuring within particular sectors.
Yleiskatsaus eurooppalaiseen talouteen jatkuva paine talouden maapalloistumlselle, lisääntyvä kansainvälinen kilpailu ja tiettyjen sektorien rakennemuutos.
Since sectors tend to be concentrated in particular regions and to involve particular social groups, restructuring is likely to pose a challenge to both regional and social cohesion.
Koska sektorit ovat usein keskittyneet tietyille maantieteellisille alueille ja vaikuttavat tiettyihin sosiaaliryhmiin, tuo rakenne muutos haasteita sekä alueellisen että sosiaalisen yhteenkuuluvuuden toteutumiselle.
In addition, since globalisation tends to bring with it more standardisation and uniformity, it is important for the opportunities which it opens up to be balanced with the need to maintain cultural identities in different parts of the EU;
Lisäksi, koska maapalloistumisella on taipumus lisätä standardisoitumista ja yhtenäistämistä, on tärkeää että sen tuomat mahdollisuudet pidetään tasapainossa EU:n eri alueiden kulttuuri-identiteettien säilyttämistarpeiden kanssa.
The EU economy today is heavily reliant on services, which now account for 67% of output and 66% of employment, in both cases up by 5 percentage points from 10 years ago.
Euroopan Unionin talous on paljolti riippuvainen palveluista jotka muodostavat 67 % kokonaistuotannosta ja 66 % työllisyydestä, missä on molempien osalta tapahtunut 5 % kasvua viimeisten 10 vuoden aikana.
Correspondingly, the importance of manufacturing and agriculture is tending to decline.
Teollisuuden ja maatalouden merkitys on vastaavasti vähentynyt.
This shift towards the service sector is likely to continue, while agriculture and manufacturing will continue to experience consolidation of production in higher value added activities and a fall in output and employment in others.
Siirtymä palvelusektorille todennäköisesti jatkuu samalla kun maataloudessa ja teollisuudessa on yhtäältä tapahtunut korkeamman jalostusasteen toimintojen lujittumista, toisaalta taas tuotannon ja työllisyyden heikentymistä.
In most applicant countries, output and jobs are still concentrated in agriculture and manufacturing, and within these in lower valueadded subsectors, suggesting more restructuring in the future.
Useimmissa hakijamaissa tuotos ja työllisyys ovat yhä keskittyneet maata louteen ja teollisuuteen ja näillä sektoreilla alhaisemman lisäarvon tuotantoaloihin, mikä todennäköisesti johtaa alojen rakennemuutoksen jatkumiseen tulevaisuudessa. suudessa.
enlargement and the challenge of integrating the applicant countries into the EU.
laajentuminen ja haasteet hakijamaiden yhdentymisestä EU:hun.
Although enlargement will in the long-term be universally beneficial, it is likely in the short-term to bring pressure for restructuring, as firms in applicant countries face increased competition, in a context where their low income and output already pose challenges to cohesion;
Vaikka laajentuminen on pitkällä aikavälillä yleismaailmallisesti hyödyllistä, on to dennäköistä, että lyhyellä tähtäyksellä se tuo paineita rakennemuutokseen, kun hakijamaiden yritykset joutuvat kohtaamaan lisääntyvää kilpailua tilanteessa jossa niiden alhainen tulotaso ja tuo tos jo sinällään luo haasteita yhteenkuuluvuudelle; le;
Growing trade and foreign direct investment have meant a gradual opening up of national economies in the EU towards both other Member States and the rest of the world.
Kasvava kauppa ja lisääntyneet ulkomaiset investoinnit ovat merkinneet kansantalouksien asteittaista avautumista EU:ssa sekä toisten jäsenvaltioiden että muun maailman suhteen.
In 1999, exports amounted to 32% of EU GDP and imports to 31%.
Viennin arvo oli EU:ssa vuonna 1999 32 % BKT:sta ja tuonnin vastaavasti 31 %.
Both figures are the highest recorded since statistics began to be collected in the modern era, confirming the long-term growth in trade in the EU, despite fluctuations over the business cycle.
Molemmat arvot ovat korkeimmat koskaan mi tatut siltä saakka kun tilastointia on ylipäätään alettu harjoittaa.
Some 60% of trade was within the EU, illustrating the dependence of EU countries on each other, though, at the same time, interdependence with the rest of the world is also increasing.
Noin 60 % kaupasta oli EU:n sisäistä, mikä osoittaa jäsen valtioiden talouden välistä riippuvuutta vaikkakin sa malla myös muun maailman kanssa käytävän kaupan merkitys on lisääntynyt.
In a real sense, information technology is tending to reduce the physical isolation of peripheral parts of the Union and increase their 'virtual' isolation, insofar as the key to development is access to the technology, rather than access to markets.
Todellisuudessa informaatioteknologia yleensä vähentää Unionin perifeeristen alueiden fyysistä eristyneisyyttä ja lisää niiden 'virtuaalista' eristyneisyyttä, niin kauan kun avain kehitykseen on teknologian saavutettavuus markkinoiden saavutettavuuden sijaan.
The key barriers are, therefore, low education and social factors, rather than transport costs.
Suurimmat esteet ovat siten alhainen koulutustaso ja so siaaliset tekijät, ei niinkään kuljetuskustannukset.
Although the change is as yet more potential than actual, it is likely to become much more of a reality in the coming years.
Vaikka muutos on enemmän mahdollinen kuin ajankohtainen, on todennäköistä että näin käy tu levina vuosina.
It may well have a beneficial effect on regional cohesion, bringing the disadvantaged periphery closer to the centre, but it could be damaging for social cohesion.
Siitä voi olla hyötyä alueellisen yh teenkuuluvuuden lisääntymiselle kun se lähentää epäedullisia perifeerisiä alueita ja keskuksia, mutta se voi aiheuttaa vahinkoa sosiaaliselle yh teenkuuluvuudelle.
Education will become increasingly important to avoid a division of society between the technologically literate 'haves' and the technologically illiterate 'have-nots'.
Koulutuksella on siten yhä merkittävämpi tehtävä, jotta vältetään yhteiskun-
continuing economic pressure from globalisation, increasing international competition and
EU kokee muutamien seuraavien vuosien kuluessa merkittäviä muutoksia kilpailuympäristössä, mikä vai kuttaa talouteen yleensä, mutta erityisesti yhteenkuuluvuuteen: luvuuteen:
Divergence and convergence in economic performance whether and to what extent there is a change in underlying conditions and in the context in which growth takes place.
Kuitenkin se, viekö lähentyminen enemmän tai vähemmän ai­kaa riippuu siitä, missä määrin tapahtuu muutoksia kasvun taustatekijöissä ja minkälaisessa tilanteessa ¡a miten kasvu tapahtuu.
Disparities between Member States remain despite strong convergence
Jäsenvaltioiden väliset erot säilyvät huolimatta voimakkaasta lähentymisestä
An encouraging sign in this respect is the strong performance of Ireland, which 10 years ago was included in the least prosperous group of countries with GDP per head of only 70% of the EU average but now has a level 14% above average.
Eräs rohkaiseva esimerkki tässä suhteessa on Irlan­nin vahva talouden toimintakyky. Vain 10 vuotta sitten maa luettiin heikoimpien maiden joukkoon BKT/asu­kas ollessa 70 % EU:n keskiarvosta, kun nyt se on noin 14 % yli keskiarvon.
The present EU can be divided into two groups of countries in terms of gross domestic output (see Table A.1 in the Annex).
Nykyisen EU:n jäsenvaltiot voidaan jakaa kahteen ryhmään bruttokansantuotteen suhteen (Ks. Tauluk­ko A.1 liitteessä).
There is a clear gap between Spain, Greece and Portugal, where GDP per head, measured in terms of purchasing power standards to indicate relative levels of wealth, is only 67-82% of the EU average, and the other Member States, where it is similar to or above average.
Espanja, Kreikka ja Portugali poik­keavat huomattavasti muista jäsenmaista. Edellä mainituissa maissa on suhteellista vaurautta mittaava ostovoimakorjattu BKT henkeä kohden ainoastaan 67­82 % EU:n keskimääräisestä tasosta, kun muualla sen on keskimääräinen tai sitä korkeampi.
An important point to emphasise in this context is that convergence of GDP per head in terms of PPS depends not only on differential rates of output growth, on GDP growing faster in the cohesion countries than in other Member States, but also on relative price developments, which affect the PPS adjustment (see Box on GDP and other measures of the regional economy).
Tässä yhteydessä on syytä korostaa että ostovoima­pariteetilla mitattu asukaskohtainen BKT el riipu pel­kästään kokonaistuotannon kasvuasteen eroista tai että BKT kasvaa koheesiomaissa nopeammin kuin muissa jäsenvaltioissa, vaan myös suhteellisten hin­tojen kehityksestä, joka vaikuttaa ostovoimapariteetin muuntumiseen (Ks. laatikko BKT:stä ja muista alueta­louden mittayksiköistä).
Disparities between regions have narrowed but by less
Erot alueiden välillä ovat kaventuneet mutta vähemmän
As a group, their GDP per head rose from 68% of the EU average in 1988 to 79% in 1999.
Erot EU:n alueiden välillä ovat suuremmat kuin valtioi­den väliset erot1. (Ks.
(Map 1 and Table 1).
Kartta 1 ja taulukko 1). Ne 10%
Broadening this to the top 25% leads to the inclusion of many UK regions, some Austrian, Belgian and Dutch regions and
Yhteensä tarkasteltuna näi­den maiden BKT/asukas kasvoi vuoden 1988 68 %:sta 79 %:in vuonna 1999.
GDP per head (PPS) by country and regional extremes, 1998
BKT per asukas maan ja alueellisten ääriarvojen mukaan luokiteltuna
1.1 Economic cohesion n
1.1 Taloudellinen koheesio n
1 GDP per head by region (PPS), 1998
1 BKT/asukas alueittain (PPS) 1998
Table 1 The most and least prosperous regions in the Union, 1988-1998
Taulukko 1. EU:n vauraimmat ja köyhimmät alueet 1988-1999
GDP per head (PPS) as % of EU average
BKT/asukas (PPS) % EU-keskiarvosta
In other words, in the top 10% of regions, GDP per head is around 21/2 times that in the bottom 10%.
Vastakohta vauraimpien ja köyhimpien 10 % alueiden välillä on voimakas.
Similarly, the top 25% of regions have a level twice that of the bottom 25% and account for a third of total EU GDP as against a sixth in the case of the latter.
Vauraimpien alueiden BKT/asu-kas on 45 %yli EU:n keskitason2, kun taas köyhin ryh