natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Over a third of SMEs in the Union (around 18 million) are located in areas eligible for Structural Funds assistance, of which 3 million are in Objective 1 regions.
Yli kolmasosa pk-yritysrahoituksesta ELLssa (yli 18 miljoonaa) suuntautuu rakennetukialueille. Näistä kolmasosa on tavoite 1 -alueita. COM (1998)275,'Reinforcing cohesion and competitiveness through research, technological development and innovation'. Komission tiedonantoja 12.06.1998.
RISI (Regional information Society Initiatives) were financed under Article 10 of the ERDF and Article 6 of the ESF.
Tekninen dokumentti No2, 1999, RISI (Regional Information Society Initiatives) on rahoitettu aluekehitysrahaston Artikla 10 ja sosiaalirahaston artikla 6 varoista. European Policies Research Centre (EPRC),'Objective 2, Experiences, lessons and policy implications', July 1999.
European Commission, 'Conclusions of ESF final evaluations, 1999'.
Euroopan komissio, 'Yhteenveto ESR:n loppuarvioinneista , 1999'. ENESAD, 'Synthesis of intermediate evaluations of Objective 5b in France', April 1998.
European Commission, 'Mid-term review of Objective 1 and 6 programmes - Better management through evaluation', 1997.
Euroopan komissio,' Väliaikakatsaus tavoite 1 ja 6 ohjelmiin - parempaan hallintoon arvioinnin kautta', 1997. Tavistock institute, 'Thematic evaluation of the partnership principle', 1999. Quest II menetelmästä ks: Roger, W. (1996) 'Macroeconomic evaluation of the effects of CSF with Quest II' (paper presented at the European Conference on evaluation methods for Structural Funds intervention, Berlin 23 Dec. 1996). Hermin-menetelmästä: Bradley, J. (2000) 'The impact of CSF on objective 1 countries - 1989-2006' (komission DGRegio tilaama tutkimus) DG of the European Commission).
The detailed results are presented in the Annex.
Yksityiskohtaiset tulokset löytyvät liitteestä.
European Commission, 'The Structural Funds and their coordination with the Cohesion Funds - Guidelines for the 2000-2006 programmes', COM (1999) 344 Final.
Euroopan komissio, 'Rakennerahastot ja niiden koordinointi koheesiorahastojen kanssa- suuntaviivat ohjelmakaudelle 2000-2006', COM (1999) lopullinen.
A document which sets out the context for support for employment and human resources development in each Member State.
Ohjelma, joka asettaa kehykset työllisyyden tukemiselle ja inhimillisten resurssien kehittämiselle kussakin jäsenmaassa.
At the time of drafting full details on Objective 2 programmes were not available.
Tätä kirjoittaessa ei ollut vielä saatavissa yksityiskohtaista arviota tavoite 2 -alueista.
The Commission has announced priorities for the four Initiatives and has decided the allocation of the overall amount (EUR 10.44 billion or 5.3% of the total Structural Funds) between Member States. European Commission, 'Indicators for monitoring and evaluation', Working Document n°3, 1999.
Komissio on asettanut neljälle yhteisöaloitteelle prioriteetit ja päättänyt kokonaistuen suuntaamisesta jäsenmaiden kesken (yhteensä 10,44 mrd EUR tai 5,3 % kokonaisrakennerahastovaro sta) Euroopan komissio, Seurannan ja arvioinnin indikaattorit', työraportti no 3, 1999,
Regional features in Turkey
Turkin alueelliset piirteet
Employment
Alueelliset erot
According to OECD data, GDP per head in terms of PPS is only 33.4% of the EU average.
OECD: tietojen mukaan Turkin BKT/asukas (PPS) on vain 33,4 % EU:inkeskiarvosta.
Indeed, the difference in relation to the EU seems to have persisted for many years at around this level, going back at least to the beginning of the 1950s, higher GDP growth than in the EU being offset by high population growth.
Erot EU:hun ovat säilyneet samalla tasolla useita vuosia. Ainakin 1950-lu-vulta saakka bkt:n kasvu on ollut nopeampaa kuin EU:ssa, mutta asukasluvun nopea kasvu on pitänyt asukaskohtaisen BKT:n tason alhaisena.
Regional disparities are associated with significant differences in geographical features and climatic conditions, though they also have their roots in the substantial migration flows which occurred during the troubled times at the end of the 19th century and first half of the 20th.
Alueellisiin eroihin vaikuttavat merkittävät maantieteelliset ja il mastolliset erot, vaikka niitä selittää myös voimakas muuttoliike 1800-luvun lopun ja 1900-luvun alkupuoliskon ongelmakausina.
In 1998, the official unemployment rate was estimated at 6.3% of the labour force, but this does not reflect the true situation given the absence of an unemployment benefit system and substantial under-employment.
Virallinen työttömyysaste oli vuonna 1998 arviolta 6,3 % työvoimasta, mutta se ei heijasta todellista tilannetta, sillä maasta puuttuu työttömyysturvajärjestelmä ja alityöllistäyminen on yleistä.
Of the 20.5 million in civilian employment, 5.5 million were unpaid family workers, mostly women.
20,5 miljoonasta siviilityöllisestä oli 5,5 miljoonaa perheen palkattomassa työssä, useimmat heistä naisia.
While the activity rate of men was much the same as the EU average (79%), for women, it was considerably lower (29% as against 59%), particularly in urban areas (15%).
Vaikka miesten työssäkäyntiaste (79 %) on lähellä EU:n keskitasoa on naisten huomatta vasti alhaisempi (29 % verrattu 59 % EU:ssa), erityisesti kaupunkialueilla (15 %).
Data on occupations suggest that women face considerable difficulties, or even discrimination, in finding a job in manufacturing or services.
Työssäkäyntiä koskeva aineisto antaa olettaa, että naisilla on monia vaikeuksia ja he kokevat jopa syrjintää työpaikkojen löytämisessä teolli suuden tai palvelujan alalta.
The data available on GDP per head by province, of which there are 80 and which have been aggregated into 19 regions of approximately NUTS 2 size, illustrate the scale of disparities in 1997:
Tiedot, jotka on kerätty 80 provinssista ja sitten yhdistetty 19 NUTS 2 -tasoa vastaavaksi alueeksi kuvaavat seuraavanlaisia alueellisia eroja vuonna 1997:
The rate of illiteracy is still significant (18% as against 3% in Greece), even among young people in the work force and especially among women (24%).
Lukutaidottomuusaste on edelleen korkea (18 % verrattuna Kreikan 3 %:in) jopa nuoren työikäisen olevan väestön keskuudessa sekä erityisesti naisten keskuudessa (24 %).
Participation in compulsory schooling is below 90% of the age group concerned, largely due to children working, 1 million of those between 6 and 14 being in work, a third of them under 12.
Osallistuminen pakolliseen koulutukseen on alle 90 % ikäluokasta. Syynä on paljolti lasten työssä käynti: 1 miljoona 6-14 vuotiasta käy töissä, kolmasosa heistä on alle 12 vuotiaita.
• between east and west: two-thirds of the population were concentrated in the west of the country in half the land area, accounting for 82% of national GDP, and with GDP per head 23% above the national average (41% of the EU average).
- maan itä- ja länsiosan välillä: kaksi kolmasosaa väestöstä oli keskittynyt länsiosaan, joka vastaa noin puolta maa-alasta, 82 % kansallisen bruttokansantuotteen muodostuksesta ja jossa BKT/asukas on yli 23 % yli maan keskiarvon (41 % EU-keskiarvosta).
In the east, GDP per head was 53% of the national average, much the same as 10 years earlier;
Itäosassa BKT/asukas oli 53 % kansallisesta keskiarvolti, mikä on lähes sama kuin kymmenen vuotta aiemmin.
• between coastal and inland regions: GDP per head in the four coastal regions as a whole accounting for 55% of the population is 26% above the national average;
- rannikkoalueiden ja sisämaan välillä: neljällä rannikkoalueella, joiden väestö vastaa 55 % koko maan keskiarvosta oli BKT/asukas 26 % yli kansallisen keskiarvon.
In contrast to the other candidate countries, Turkey introduced a regional policy during the 1970s with an aid scheme for business.
Päinvastoin kuin muut hakijamaat, Turkki aloitti aluepolitiian harjoittamisen 1970-luvulla yritysten tukiohjelman muodossa.
The provinces assisted accounted for a third of the population and had an average level of GDP per head of 56% of the national average.
Tuetut provinssit muodostivat kolmasosan maan väestöstä ja BKT/asukas 56 % kansallisesta keskiarvosta. Politiikka ei ole kuitenkaan tuottanut merkittäviä tuloksia.
• in two regions (Istanbul and Izmit), GDP per head was substantially above the national average (53% and 70% higher, respectively), or around half the EU average;
Lisäksi taantuvaa kehitystä lisäsivät ongelmat maan hiiliteollisuudessa (Zonkuldak) ja rauta- ja terästeollisuudessa (Karabük).
• in 7 regions (Aegean Sea, the southern coastal areas, Ankara), GDP per head was up to 50% above the national average, or between a third and a half of the EU average;
- seitsemällä alueella (Aigean meri, eteläiset rannikkoalueet ja Ankara) BKT oli noin 50 % yli kansallisen keskiarvon ja noin V3 - puolet EU-keskiarvosta.
The policy, however, has not produced significant results. Because of security problems during the 1990s, financial aid did not attract many firms to eastern regions.
Julkisia investointeja koskeva aineisto, joka on yhä laajaa suuren kansallistetun teollisen sektorin vuoksi, osoittaa että tuki taantuneille alueille oli vähäistä.
Moreover, problems of lagging development were compounded by difficulties in the coal (Zonguldak) and the iron and steel (Karabuk) industries.
Koko naisinvestoinnit olivat vuonna 1994 noin 194 euroa/asukas, joista 40 % meni aluepoliittisiin toimenpiteisiin.
• in 7 regions (around Anatolia, the Black Sea coastal areas), the level was between half and 100% of the national average, between 20% and 33% of the EU average;
- 7 alueella (Anatolian ympäristö, Mustan Meren rannikkoalueet) BKT-taso vaihteli 50 %-100 % kansallisesta keskiarvosta ja 20-30 % EU-keskiarvosta.
• in the remaining three regions, in eastern Anatolia, the level was between 20% and 50% of the national aver-
Käynnissä oleva makrotaloudellinen sopeutuminen tuottaa kestävää tulosta vain jos siihen liitetään laajoja sosiaalisia uudistuksia aljon työtä tarvitaan työllisyyslain-
Data on public investment, which is still substantial because of a large nationalised industry sector, indicate that support of disadvantaged areas was small. In 1997, total spending on investment amounted to around EUR
- Lopuilla kolmella alueella ¡täisessä Anatoliassa BKT-taso oli 20-50 % kansallisesta tasosta ja vain 7-16 % EU-keskiarvosta, alhaisempi kuin minkään muun hakijamaan alueella.
194 per head, of which some 40% went on regional measures.
Turkin alueelliset piirteet säädännön, tasa-arvon, sosiaalihuollon, terveydenhuollon, koulutuksen ja ihmisoikeuksien parantamiseksi.
The current health care system is costly and not particularly effective.
Maaseutualueet ovat heikoimmassa asemassa.
Access to health care is unequal, with rural areas being especially disadvantaged, expenditure on public health centres, mainly located in rural areas, declining from 7% to 3% of the total health budget between 1992 and 1996.
Pääasiassa maaseutualueilla sijaitsevien julkisten terveyskeskusten osuus koko terveysbudjetista väheni vuoden 1992 ja 1996 välillä 7 %:sta 3 %:in.
The macroeconomic adjustment underway will have lasting effects only if it is accompanied by a broad range of social reforms. Much needs to be done in respect of employment legislation, equal opportunities, social protection, health care, education and humans rights.
Sosiaalisektorin menot olivat vain 7 % BKT:stä, verrattu na Euroopan OECD-maiden keskiarvoon, joka on 25 %, mikä jättää laajan väestönosan vaille riittävää sosiaalihuoltoa. huoltoa.
Despite a relatively large number of children of school age, spending on primary and secondary education amounts to only 2.1% of GDP, against an OECD average of 3.4%.
Huolimatta suuresta kouluikäisten lasten määrästä on kulutuksen osuus vain 2,1 % BKTstä verrattuna OECD:hen, jossa se on keskimäärin 3,4 %.
Expenditure per pupil in primary schools is only just over 20% of the OECD average, while in secondary schools it is only around 12%.
Menot perusasteen koululaista kohti ovat vain vähän yli 20 % OECD:n keskiarvosta, kun keskiasteella ne ovat vain " 2 % OECD-keskiarvosta.
For the poorest families, children are a significant source of income and there is no Government policy to encourage parents to send them to school.
Lapset ovat merkittävä tulonlähde köyhimmille perheille, eikä valtiolla ole eritystä tu kea lasten lähettämiseksi kouluun.
There is no general unemployment compensation system in Turkey.
Turkissa ei ole yleistä työttömyysturvajärjestelmää.
Under employment regulations and collective agreements, dismissals give entitlement to a fixed payment proportional to the time spent in a job.
Työllisyyssäännöstön ja yhteisten sopimusten mukaisesti työstä erottamisen jälkeen saa korvausta suhteessa työssäoloaikaan.
However, 50% of employment is not declared and collective agreements cover only 35% of those in officially declared jobs.
Kuitenkin 50 % työllisyydestä ei ole virallisesti kirjattua ja yhteiset sopimukset koskevat vain 35 % rekisteröidyistä työpaikoista.
In the context of preparing for accession, it is essential that Turkey develops regional and social policies capable of responding to needs and enabling it to participate in EU programmes for strengthening economic and social cohesion.
Turkin valmistautuessa EU-jäsenyyteen on oleellisen tärkeää, että maa kehittää alue- ja sosiaalipolitiikkaa, jotta se pystyy vastaamaan maan tarpeisiin ja mahdolI staa osallistumisen EU-ohjelmiin taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi.
GDP per head (PPS) by country and regional extremes, 1998 Disparities in GDP per head, 1987-98 GDP per head (PPS), 1999 Growth of employment and GDP in the Union, 1975-98 Unemployment rates by country and regional extremes, 1999 Population with income below the poverty line, 1995 Population with income below the poverty line before and after transfers, 1995 Concentration of poverty in rural areas in CECs Investment in knowledge Roads index, 1988 and 1998 Motorway index, 1988 and 1998 Population with university or equivalent qualification by age group, 1999 Unemployment rates by education level, 1999 Telephone lines and mobile phone penetration, 1998/99 Access to PC equipment and the internet, 1999 GDP growth in cohesion countries, 1990-1999 Price inflation in cohesion countries, 1990-1999 EAGGF expenditure, 1983-2000, and forecasts for 2001-2006
EU:n vauraimmat ja köyhimmät alueet 1988-1999 Yhteenvetotietoja alueista, joiden BKT/asukas on alle 75 % EU-keskiarvosta BKT/asukas alueilla, jotka on luokiteltu perifeerisyyden mukaan Taloudellisen toiminnan keskukset EU:ssa ja USA:ssa T & K -toiminnan menot koheesiomaissa sekä muualla EU:ssa, 1995-1998 Kansallinen tuki jäsenmaissa 1994-1996 ja 1996-1998 Maatalouden jalostusarvo ja työllisyys EU:ssa ja KIE-maissa FP4:n avulla luodut yhteydet koheesiomaiden ja muiden jäsenmaiden välille, 1995-1998 Rakenne- ja koheesiorahastojen taloudellinen merkitys Kulutus tavoitealueittain peräkkäisinä ajanjaksoina, siirtymäkaudet poislukien (keskimääräinen EU R/asukas/vuosi vuoden 1999 hinnoissa) Rakennerahastojen kattavuus 1989-2006 Rakennetukialueiden ja kansallisten tukialueiden yhdenmukaisuus Väestö alueilla, jotka kuuluvat rakennetukialueisiln, mutta eivät kansallisiin tukialueisiin Rakennerahastotukien erittely yleisteemoittain tavoite 1-alueilla Koheesiorahasto: sidotut varat tukialoittaln 19931999 Euroopan investointipankin (EIP) lainananto 1989-1993 ja 19941999 Yhteisön rakennetukien vaikutus bruttokansantuotteeseen ja työllisyyteen 19891999 Arvio rakenne- ja koheesiorahastojen varoin tehtyjen investointien vaikutuksesta matka-ajan säästöihin, 19941999 Tavoite 1 alueet: teknologisen potentiaalin ja kasvun väliset yhteydet Kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR) vaikutukset 19941999 Rakennerahastovarojen ohjelmointityö: kokemukset Hakijamaiden vuosittainen rahoitus
Valueadded in agriculture in Central European countries, 1998 GNP and operating budgetary balances, 1999 GNP and internal market expenditure, 1999 GNP and total CAP expenditure, 1999 GNP and CAP income support, 1999 Structural expenditure (committed appropriations), 1988-2006 GNP and structural expenditure, 1999 Composition of EU own resources, 1985-2006
BKT per asukas maan ja alueellisten ääriarvojen mukaan luokiteltuna BKT-erot per asukas 1987-1998 BKT per asukas (PPS), 1999 Työllisyyden ja BKT:n kasvu unionin alueella, 1975-1998 Työttömyysasteet maittain ja alueellisten ääripäiden mukaan luokiteltuna, 1999 Köyhyysrajan alapuolella oleva väestö, 1995 Köyhyysrajan alapuolella oleva väestö ennen ja jälkeen tulonsiirtojen, 1995 Köyhyyden keskittyminen maaseutumaisille alueille Tletoinvestoinnit Tieindeksi 1998 Moottoritieindeksi 1998 ja 1998 Korkeakoulututkinnon suorittaneiden osuus ikäryhmästä 1999 Työttömyysaste koulutustason mukaan luokiteltuna 1999 Puhelinverkko ja matkapuhelinverkon kattavuus, 1998/99 Tietokoneen ja internetin käyttömahdollisuus, 1999 BKT:n kasvu koheesiomaissa 1990-1999 Hintainflaatio koheesiomaissa 1990-1999 EMOTR-kustannukset 1983-2000, ennuste 2001-2006 Tuotantotuki VTY:n ja Maatalouden arvonlisä Keski-Euroopan maissa, 1998 BKT ja liikevaihto, 1999 BKT ja sisämarkkinakustannukset, 1999 BKTL ja YMP-kokonaiskustannukset, 1999) BKTL ja YMP:n suora tulotuki, 1999 Rakennekustannukset (sidotut määrärahat 1988-2006) BKTL ja rakennekustannukset, 1999
Change in the scale of the Structural Funds, 1988-2006 Structural and Cohesion Funds, 1994-1999, and GDP per head by Member State Structural and Cohesion Funds, 2000-2006, and GDP per head by Member State Allocations of Structural Funds and GDP by Member State, 1994-1999 Allocations of Structural Funds and GDP by Member State, 2000-2006 Objective 1 regions: GDP per head (PPS), 1988-1998 Objective 1 regions: unemployment rates, 1988-1999 Breakdown of expenditure on transport infrastructure (EUR 1994 million), 1994-1999 Breakdown of expenditure on transport infrastructure (EUR 1994 million), 1994-1999 Distribution of Structural Funds by broad target area in Objective 2 regions, 1989-93, 1994-96 and 1997-99
EU:n omien varojen koostumus 1985-2006 Rakennerahastojen muutos 1988-2006 Rakenne- ja koheesiorahastot 19941999 ja BKT per asukas jäsenmaittain Rakenne- ja koheesiorahastot, 2000-2006, ja BKT per asukas jäsenmaittain Rakennerahastoista myönnetyt varat ja BKT jäsenmaittain, 19941999 Rakennerahastoista myönnetyt varat ja BKT jäsenmaittain, 2000-2006 Tavoite -alueet: BKT per asukas (PPS), 1988-1998 Tavoite -alueet: työttömyysaste, 1988-1999 Liikenneinfrastruktuuhkustannusten jakautuminen (MEUR 1994), 19941999 Lilkenneinfrastruktuurikustannusten jakautuminen (MEUR 1994), 19941999 Rakennerahastojen jakautuminen kohdealueittain, Tavoite 2 -alueilla, 1989-1993, 1994-1996 ja 1997-1999
Sources of graphs
Kaavioiden lähteet
GDP per head by region (PPS), 1998 Employment rates, 1999 Employment by sector, 1999 Unemployment rates by region, 1999 Unemployment, 1999 Regional types of rural-urban spatial patterns Structural Funds 2000-2006: Areas eligible under Objectives 1 and 2 GDP per person employed (EUR), 1998 Regions with highest agricultural, industrial or service employment, 1999 Age dependency, 1998 Projected decline of the labour force Educational attainement levels, 1999 European patent applications, average 1997 to 1999 CAP total support per AWU, 1995-96
BKT/asukas alueittai (PPS) 1998 Työllisyysasteet 1999 Työllisyys toimialoittain 1999 Työttömyysasteet alueittain 1999 Työttömyys 1999 Alueellinen tyypittely maaseudun ja kaupungin spatiaalisten piirteiden mukaan Rakennerahastot 2000-2006: Tavoite 1 ja 2 -alueet BKT/työllinen työvoima (EUR) 1998 Alueet, joilla on korkein työllisyys maataloudessa, teollisuudessa tai palveluissa 1999 Huoltosuhde 1998 Työvoiman arvioitu väheneminen Hankittu koulutustaso 1999 Eurooppalaiset patenttihakemukset, vuosien 1997-1999 keskiarvo Yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) tuet/(AWU) 1995-1996
Unity, solidarity, diversity for Europe, its people and its territory — Second report on Economic and Social Cohesion
Euroopan yhtenäisyys, kansojen solidaarisuus, alueiden monimuotoisuus ■ Toinen taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevä kertomus
Volume
Osa 2
Second report on Economic and Social Cohesi
Toinen taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevä kertorr ~
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet. It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int) and on the Inforegio Web site (http://inforegio.cec.eu.int).
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä Internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu.int) ja Inforegio-sivujen (http://inforegio.cec.eu.int) kautta.
Second Report on Economie and Social Cohesion - Statistical Annex
Toinen taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevä kertomus — Tilastoliite
Emissions of acidifying gases, 1998 United States: Gross State Product (GSP) per head, 1998 Spacing between European urban areas
A.1 BKT (PPS)/asukas, muutos 1987-1997 A.2 BKT/asukas alueittain (EUR) 1998 A.3 Osa-aikainen työllisyys 1999 A.4 Keskus- ja reuna-alueet A.5 Euroopan laajuisten liikenneverkkojen yleissuunnitelma (vuoteen 2010). Rautateiden pullonkaulat
A.22 Municipal waste, 1996/97 A.23 Value of ICT markets, 1998 A.24 Expected costs savings from e-commerce adoption, 1999 A.25 Growth of mobile phone penetration, 1998-99 A.26 Nominal long-term interest rates (10-year government bond yields) in the EU, 19912000 A.27 Intra-EU trade of Member States, 1991 and 1999 A.28 Extra-EU trade of Member States, 1991 and 1999 A.29 Intra-EU trade as % of total trade of Member States, 1991 and 1999 A.30 Intra-industry trade of EU 12 Member States, 1988 and 1998 A.31 Exports to CECs as share of extra-EU exports of Member States, 1995 and 1999 A.32 Imports from CECs as share of extra-EU imports of Member States, 1995 and 1999 A.33 Total FDI in Member States, average 1998 and 1999 A.34 FDI from other EU Member States, average 1998 and 1999 A.35 Number of cross-border mergers and acquisitions, 1991-99 A.36 Foreign direct investment in CECs, 1991-98 A.37 Agricultural expenditure by measure, 1992-99 A.38 Relationship between gross value-added and total CAP support (price and direct) for EU regions, 1996 A.39 Distribution of CAP support by level of regional development, 1996 A.40 Market price support per hectare or livestock unit, average 1997-1999
1991-2000 A.27 Jäsenmaiden EU:n sisällä käymän kaupan osuus, 1991 ja 1999 A.28 Jäsenmaiden EU:n ulkopuolisten maiden kanssa käymän kaupan osuus, 1991 ja 1999 A.29 EU:n sisäinen kauppa %:eina jäsenmaiden kokonaiskaupasta, 1991 ja 1999 A.30 Teolllisuuden sisäisen kaupan osuus EU:n 12 jäsenmaassa, 1988 ja 1998 A.31 Vienti KIE­maihin osuutena jäsenvaltioiden EU­lisäviennistä, 1995 ja 1999 A.32 Tuonti KIE­maista osuutena jäsenvaltioiden EU­lisätuonnistä, 1995 ja 1999 A.33 Suorien ulkomaisten investointien osuus jäsenmaissa, keskiarvot 1998 ja 1999 A.34 Muista EU­maista suuntautuneet investoinnit, keskiarvo, 1998 ja 1999 A.35 Rajatylittävien sulautumisten ja yrityskauppojen määrä, 1999­1999 A.36 Suorat ulkomaiset investoinnit, 1991­98 A.37 Maatalouteen suunnatut varat toimenpiteittäin, 1992­1999 A.38 Arvonlisän ja CAP­tuen kokonaismäärän suhde (hintatuki ja suora tuki) EU­alueille, 1996 A.39 CAP­tuen jakautuminen alueelliseen kehitykseen suhteutettuna, 1996 A.40 Markkinatuki hehtaaria tai eläinyksikköä kohti, keskiarvo 1997­99
Eurostat: A.3-A.5, A.7-A.13, A.18-A.19, A.21-A.22, A.31-A.34 Eurostat and calculations DG REGIO: A.1, A.14-A.16 Eurostat, LFS and calculations DG REGIO: A.2 Eurostat, DG TREN, IRPUD and calculations DG REGIO: A. 17
LFS ja laskelmat DG REGIO: A.2 Eurostat. DG TREN.
38 A.11 Changes in the number unemployed and employment by sector in rural areas, 1995-1999 .... 38
A.1 BKT ja väestönkasvu koheesiomaissa 1988­2000 A.2 Bruttokansantuotteen (BKT/asukas.