natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In an attempt to determine the various ways in which the EU's activities in this field can be made more efficient and better coordinated, the Commission approved, on 11 April, a communication '3' on election assistance and observation.
Kartoittaakseen eri keinoja Euroopan unionin tämän alan toimien tehostamiseksi ja niiden yhteensovittamisen parantamiseksi komissio antoi 11. huhtikuuta tie donannon (3) vaaliavusta ja vaalitarkkailutoiminnasta.
The importance which the EU attaches to respect for democratic princi­ples and human rights was also reflected in its contribution to the deliberations of various international forums, including the United Nations General Assem­bly, the United Nations Commission on Human Rights(4), the Conference on the Human Dimension of the Organisation for Security and Cooperation in Europe (OSCE)'5' and the Council of Europe'6'.
Se, että unioni pitää demokratian ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen pe riaatteita tärkeinä, heijastuu myös unionin osallistumisessa kansainvälisten järjestöjen ja rakenteiden, erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien (4) yleiskokouk sen ja ihmisoikeuskomitean, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (5) in himillistä ulottuvuutta käsittelevän konferenssin ja Euroopan neuvoston (ft) työ hön.
Continuing its international campaign for the abolition of the death penalty, the EU tabled a draft resolution for the m Bull.
Osana kansainvälistä toimintaansa kuolemanrangaistuksen poistamiseksi unioni esitti Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeuskomiteassa toisena peräkkäisenä vuotena luonnoksen päätöslauselmaksi kuolemanrangaistuksesta, ja päätöslauselma hyväksyttiinkin erittäin suurella enemmistöllä.
10­2000, point 1.2.5.
') Tiedote 10-2000, kohta 1.2.5.
Previous report: 1999 General Report, point 24.
Edellinen kertomus: Yleiskertomus 1999, kohta 24. :) Yleiskertomus 1998, kohta 668.
ACTIONS OUTSIDE THE EUROPEAN UNION
TOIMET EUROOPAN UNIONIN ULKOPUOLELLA
On 16 March, the European Parliament adopted a resolution on international human rights and on the EU's policy on human rights in 1999 " > ; it also delivered an opinion on the situation of human rights in many countries '2', and on important topics such as the abolition of the death penalty '3', the EU's prior ities for the UN Commission on Human Rights '4' or the role which women can play in the peaceful settlement of disputes f—» point 133). On 14 December, it adopted a resolution on the 50th anniversary of the Office of the United Nations High Commissioner for Refugees '5'.
Euroopan parlamentti antoi 16. maaliskuuta päätöslauselman kansainvälisistä ihmisoikeuksista ja Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikasta vuonna 1999 ('); lisäksi se esitti näkemyksensä ihmisoikeustilanteesta useissa eri maissa (2) sekä tärkeistä aiheista, kuten kuolemanrangaistuksen poistamisesta ('), unionin ensisijaisista tavoitteista YK:n ihmisoikeustoimikunnassa^) ja naisten osallistumisesta konfliktien rauhanomaiseen ratkaisemiseen (— > kohta 133). Se antoi 14. joulukuuta päätöslauselman Yhdistyneiden Kansakuntien pa kolaisasiain päävaltuutetun toiminnan 50-vuotispäivän johdosta (5). 33.
On 14 November, the Commission approved a report on the implementation of measures intended to promote observance of human rights and democratic principles from 1996 to 1999'7'.
Komissio antoi 14. marraskuuta kertomuksen ihmisoikeuksien ja demokratisoitumisen edistämistä koskevien toimien täytäntöön panosta vuosina 1 996-1999 (7).
Economic and monetary policy
Talous-ja rahapolitiikka
Since the changeover to the euro, the European Central Bank (ECB) has conducted monetary policy for the whole of the euro zone, mainly through money-market intervention.
Euron käyttöönotosta lähtien Euroopan keskuspankki (EKP) on johtanut koko euroalueen rahapolitiikkaa pääasiassa tekemällä rahamarkkinainterventioita.
Although the euro has depreciated against the dollar, the integration of the financial markets of the euro zone has gathered pace, and private issues in euro have been significant.
Vaikka euron arvo suhteessa dollariin on laskenut, euroalueen rahoitus markkinoiden yhdentyminen nopeutui ja yksityiset euromääräiset liikkeeseenlaskut olivat huomattavia.
In June, Greece was admitted as the 12 th Member State of the euro zone, the aim being to introduce the single currency into its monetary system from 1 January 2001.
Kreikka hyväksyttiin kesäkuussa euroalueen kahdenneksitoista jäseneksi, ja Kreikka aikoo ottaa yhteisen rahan käyttöön 1. tammikuuta 2001.
In the general context of the development of economic and monetary union, the coordination of economic policies assumed new importance.
Tässä talous- ja rahaliiton kehityksen vaiheessa talouspolitiikan koordinoinnin merkitys on kasvanut entisestään.
The broad economic policy guidelines include detailed recommendations for each Member State, making them more specific and more operational.
Talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa annetaan myös yksityiskohtaisia suosituksia kullekin jäsenvaltiolle, mikä tekee suuntaviivat entistä konkreettisemmiksi ja toiminnallisemmiksi.
In order better to ensure their application, the Commission published a report on the implementation of the previous broad guidelines and the European Council, meeting in Lisbon in March, attached increased importance to economic and social issues, particularly with a view to its future periodic meetings.
Varmistaakseen entistä paremmin niiden soveltamisen komissio julkaisi kertomuksen aiempien suuntaviivojen toteuttamisesta, ja maaliskuussa Lissabonissa kokoontunut Eurooppaneuvosto painotti erityisesti talous- ja so siaalikysymyksiä seuraavia tapaamistaan suunnitellessaan.
The stability and convergence programmes introduced by the Stability and Growth Pact, as well as the employment guidelines and the European Pact for Employment in conjunction with the macroeconomic dialogue were also important factors in this coordination.
Vakaus- ja kasvu sopimuksen mukaiset vakaus- ja lähentymisohjelmat samoin kuin työllisyys sopimus ja -suuntaviivat yhdessä makrotaloudellisen vuoropuhelun kanssa ovat myös olleet talouspolitiikan koordinoinnin tärkeitä osatekijöitä.
Furthermore, at the request of the European Council, a detailed study was carried out into the quality and viability of public finances and their contribution to growth and employment.
Eurooppa-neuvoston pyynneistä laadittiin lisäksi perusteellinen analyysi julkisen talouden laadusta, kestävyydestä ja vaikutuksesta kasvuun ja työllisyyteen.
Special attention was also paid to structural reforms intended to improve the functioning of the markets in goods, services and capital.
Erityishuomiota kiinnitettiin rakenneuudistuksiin, joilla pyritään parantamaan hyödyke-, f?al-velu- ja pääomamarkkinoiden toimintaa.
Page 42
Unionissa kas-
24 THE COMMUNITY ECONOMIC AND SOCIAL AREA
YLEISKERTOMUS2000
European exports are also more competitive in price terms, thanks in part to the depreciation of the euro.
YHTEISÖN TALOUDELLINEN JA SOSIAALINEN ALA vun päämoottori oli kuitenkin kotimainen kysyntä.
The main pillar of growth in the Union, however, was strong internal demand. Private con sumption continued to expand at a rate close to 3 %, underpinned by favourable labour market trends and high consumer confidence.
Työmarkkinoiden myöntei­sen kehityksen ja kuluttajien suuren luottamuksen ansiosta yksityinen kulutus kasvoi edelleen lähes kolme prosenttia vuodessa.
Capital spending, in particular for equipment, accelerated (6.5 %).
Pääoma­ ja erityisesti laite­menot kasvoivat vielä nopeammin (6,5 %).
However, the adverse changes in raw material and currency prices prevented demand growth from rising to even higher levels.
Raaka­aineiden hintojen ja valuut­takurssin epäedullinen kehitys ovat kuitenkin estäneet kasvua kiihtymästä vielä suuremmaksi.
The macroeconomic policy mix was balanced.
Toteutettu makrotalouspolitiikkayhdistelmä oli tasapainoinen.
Government deficits continued to recede and budgetary objectives established for 2000 were overachieved in many cases, thanks to the beneficial effect of strong growth.
Julkis­talouden alijäämät supistuivat edelleen, ja vuodeksi 2000 päätetyt julkisen ta­louden tavoitteet on kasvun vakauden ansiosta usein ylitetty.
In an environment of declining slack on product and labour markets, the European Central Bank raised interest rates in the euro zone on several occasions, putting an end to the trend towards easier monetary conditions that was observed in the wake of the emerging markets crises.
Tilanteessa, jossa hyödyke­ ja työvoimamarkkinoiden liikkumavarat on melkein käytetty, Euroo­pan keskuspankki nosti euroalueen korkoja useaan kertaan, mikä pysäytti ra­hapoliittisten olosuhteiden kevenemisen, jota oli havaittavissa kehittyvien markkinoiden kriisien jälkeen.
Further progress was attained on the labour market.
Työllisyydessä tapahtui myös parannusta.
Employment continued to rise by 1.6 %, despite a cyclically induced rebound in labour productivity.
Työl­lisyys kasvoi edelleen, 1,6 prosenttia vuonna 2000, vaikka työn tuottavuuskin kasvoi suhdanteiden vaikutuksesta.
Job creation benefited, over and above the effects of growth, from a growing shift towards the more labour-intensive service sectors and from the fact that labour market reforms have begun to bear fruit.
Työpaikkojen syntyyn vaikutti kasvun li­säksi se, että työintensiivisten palvelualojen merkitys kasvoi ja työmarkkinoiden uudistaminen alkoi tuottaa tulosta.
Generally appropriate wage agreements contributed to these sound gains, in line with the macroeconomic dialogue set up by the Cologne European Council'1', which encompasses the social partners.
Yleisesti maltilliset työehtosopimukset vai­kuttivat osaltaan tähän huomattavaan parannukseen Kölnin Eurooppa­neuvos­tossa ( ') perustetun makrotaloudellisen vuoropuhelun mukaisesti, johon osallis­tuvat myös työmarkkinaosapuolet.
As a corollary, unemployment continued on the downward trend it embarked on in early 1997, falling by about % of a per centage point, from 8.9 % of the labour force in December 1999 to 8 % at the end of the year.
Työttömyys puolestaan on vähentynyt vuo­den 1997 alkukuukausista lähtien, ja vuonna 2000 se väheni noin 3/4 prosent­tiyksikköä 8,9 prosentista aktiiviväestöstä joulukuussa 1999 8 prosenttiin vuoden 2000 lopussa.
Inflation accelerated from the lows it had reached in 1999.
Inflaatio sen sijaan kiihtyi jälleen hidastuttuaan vuonna 1999.
As measured by the harmonised index (HICP), it rose from 1.2 % in 1999 to 2.1 % in 2000, mainly owing to rising import prices, themselves due mainly to sharply higher prices for energy and a strong US dollar.
Yhdenmukaistetulla kuluttajahintaindeksillä mitattu inflaatio oli 1,2 pro­senttia vuonna 1999 ja 2,1 prosenttia vuonna 2000, mikä johtui pääasiassa tuonnin kallistumisesta, johon vaikuttivat varsinkin energian hinnan jyrkkä nousu ja vahva Yhdysvaltain dollari.
In con trast, underlying inflation, i.e. excluding volatile energy and food prices, remained muted at slightly more than 1 %.
Pohjainflaatio, jossa ei oteta huomioon herkästi vaihtelevia energian ja elintarvikkeiden hintoja, pysyi kuitenkin vai­meana, hieman yli prosentissa.
1999 General Report, point 36.
Talouspolitiikan koordinointi
Economic policy coordination
TALOUS­ _BAR_Ä RAHAPOLITIIKKA
The European Parliament also approved the Commission's general approach in a resolution adopted on 18 May'5'.
18. toukokuuta antamassaan päätöslauselmassa (3).
These broad guidelines give an operational content to the conclusions of the special European Council in Lis­bon '6' on employment, economic reforms and social cohesion, the idea being to take greater advantage of the opportunities offered by globalisation and the new knowledge-based economy and to help meet over time the challenges of restor­ing full employment, promoting the transition to the new economy, preparing for the consequences of ageing populations and improving social cohesion.
Nämä laajat suuntaviivat antavat toiminnallisen sisällön Lissabonin ylimääräisen Eurooppa­neuvoston päätelmille (4), jotka koskevat työllisyyttä, talousuudistusta ja sosiaalista yh­teenkuuluvuutta ja joiden keskeinen tavoite on hyödyntää mahdollisimman pal­jon globalisaation ja uuden osaamistalouden tarjoamia mahdollisuuksia ja auttaa ajan mittaan kohtaamaan haasteet, jotka liittyvät täystyöllisyyden palauttamiseen, uuteen talouteen siirtymiseen, väestön ikääntymisen seurausten ennakointiin ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden parantamiseen.
The strategy behind the guidelines, which include detailed recommendations for each country to facilitate their application with the help of all policy-makers, aims to bring about a substantial improvement in the Union's potential produc­tion in the medium and long term and has several main strands: growth- and stability-oriented macroeconomic policies, along with a monetary policy based on preserving price stability, a more speedy process of budgetary consolidation and wage increases compatible with price stability and job creation; improve­ment in the quality and viability of public finances; promotion of the knowl­edge-based economy; a process of thoroughgoing reform to ensure the effective operation of product markets, to stimulate and integrate capital markets and to revitalise labour markets; and, finally, promotion of sustained development.
Laajoissa suun­taviivoissa on jokaiselle jäsenvaltiolle yksityiskohtaiset suositukset, joiden tar­koitus on helpottaa niiden toteutusta yhteistyössä kaikkien politiikan toimijoi­den kanssa, ja niiden taustana olevassa strategiassa pyritään unionin tuotanto­potentiaalin huomattavaan lisäämiseen keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä usei­den osa­alueiden kautta. Näitä osa­alueita ovat kasvuun ja vakauteen suuntautuvat makrotalouspolitiikat sekä hintavakauden säilyttämiseen perus­tuva rahapolitiikka, julkisen talouden nopeamman vakauttamisen sekä hintava­kauden ja työpaikkojen lisäämisen kanssa yhteensopivat palkankorotukset, jul­kisen talouden laadun ja kestävyyden parantaminen, osaamistalouden edistämi­nen, hyödykemarkkinoiden tehokkaan toiminnan varmistava, pääomamarkki­noita elvyttävä ja yhdentävä sekä työmarkkinoita vilkastuttava syvällinen uudistaminen sekä kestävän kehityksen edistäminen.
The ground for the debate on the broad guidelines for 2000 was also pre­pared by the publication of the Commission document 'The EU economy: 1999 review''7', which was launched at the end of 1999 in response to a growing demand for full economic information and analyses following the introduction of the euro and now replaces the former annual economic report'8'.
Keskustelua vuoden 2000 talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista val­misteltiin myös julkaisemalla Vuoden 1999 EU:n talouskatsaus (5), Sen julkai­ seminen aloitettiin vuoden 1999 lopulla, koska laajalle taloudelliselle tiedolle ja analyyseille oli yhä enemmän kysyntää euron käyttöönoton jälkeen; tämä ta­louskatsaus korvaa nyt aiemman vuosittaisen talouskatsauksen (6).
This review was welcomed by the European Parliament on 2 March '9' and by the Economic i" OJ L 210,21.8.2000; Bull.
Euroopan parlamentti (2. maaliskuuta) (7) ja talous­ ja sosiaalikomitea (29. maalis­ kuuta) (s) ottivat tämän uudistuksen vastaan suopeasti.
6-2000, point 1.3.2. i2' COM(2000) 214; Bull.
(') Tiedote 6­2000, kohta 1.3.2. (­) 'tiedote 6­2000, kohdat 1.33 ja 1.3.2. ( ') tiedote 5­2000, kohta 1.3.1.
4-2000, point 1.3.1. m Bull. 6-2000, point 1.3.2. ι*' Bull.
C') 'tiedote 3­2000, kohdasta LI alkaen ja http://ue.eu.int/fi/Info/eurocounciI/index.htm.
6-2000, points 1.33 and 1.3.2. »ι Bull.
Γ) European Economy, nro 69/1999. (") Viimeinen vanhamuotoinen katsaus: KOM(1999) 7 ja yleiskertomus 1999, kohta 35.
5-2000, point 1.3.1. I* Bull.
( ') 'tiedote 3­2000, kohta 1.3.2.
3-2000, points 1.1 et seq.; http://ue.eu.int/en/Info/eurocounal/index.htm. i?i Published in European Economy, No 69/1999.
Γ) EYVL C 140, 18.5.2000, ja tiedote 3­2000, kohta 1.3.3.
I»I Last report: COM(1999) 7; 1999 General Report, point 35. i'i Bull.
(") Yleiskertomus 1999, kohta 37. 1") KOMI2000) 143 ja tiedote 3­2000, kohta 1.3.4.
It noted that overall implementa tion was encouraging, especially with regard to budgetary targets, but that little progress had been made in disciplining State aid, reforming benefit systems and modernising work organisation.
YHTEISÖN TALOUDELLINEN JA SOSIAALINEN ALA tiontukien vähentämisessä, sosiaalietuusjärjestelmien uudistamisessa ja työn or­ganisoinnin uudenaikaistamisessa.
In view of the growing importance of the guidelines in economic and monetary union, and following up the Lisbon European Council, which decided that from 2000 onwards the European Council would hold an annual meeting in the spring to discuss economic and social issues'4', the Feira European Council'5' invited the Economic and Financial Affairs Coun cil (Ecofin) to implement its conclusions on practical steps forward to enhance the coordinating role of the guidelines in close cooperation with the other relevant Council formations responsible for implementing them in their respective areas of competence.
Ottaen huomioon suuntaviivojen kasvavan merkityksen talous­ ja rahalii­tossa ja Lissabonin Eurooppa­neuvoston päätettyä, että vuodesta 2000 alkaen Eurooppa­neuvosto kokoontuisi joka kevät keskustelemaan talous­ ja sosiaali­asioista ( '), Feiran Eurooppa­neuvosto (2) kehotti talous­ ja raha­asiain neuvos­toa (Ecofin) konkretisoimaan päätelmissään käytännön vaiheet, joilla suunta­viivojen koordinointitehtävää vahvistettaisiin läheisessä yhteistyössä neuvoston muiden kokoonpanojen kanssa, jotka vastaavat niiden toteuttamisesta kukin omaan toimivaltaansa kuuluvilla aloilla.
On 21 December, the Commission adopted a communication on the con tribution of public finances to growth and employment '6' which, among other things, analyses the interaction between these elements and examines the role of public finances in promoting a knowledge-driven economy and their long-term sustainability in light of the impact of ageing populations on pension and healthcare systems.
Komissio hyväksyi 21. joulukuuta (3) tiedonannon julkisen talouden vai­kutuksesta kasvuun ja työllisyyteen. Siinä tarkastellaan muun muassa näiden tekijöiden välistä vuorovaikutusta ja julkisen talouden roolia osaamistalouden edistämisessä ja sen pitkän aikavälin kestävyyttä, kun otetaan huomioon väes­tön ikääntymisen vaikutus eläke­ ja terveydenhuoltojärjestelmiin.
The Commission began the process of preparing its analysis of the broad guidelines for 2001 by submitting on 29 November its report 'The EU economy: 2000 review' which analyses various aspects of the medium-term sustainability of economic growth, and in particular the effects of the 'new economy' on the European economy.
Komissio aloitti vuoden 2001 laajojen suuntaviivojen valmistelun esittä­mällä 29. marraskuuta kertomuksensa Vuoden 2000 EU:n talouskatsaus, jossa analysoidaan talouskasvun kestävyyden eri näkökohtia keskipitkällä aikavälillä ja erityisesti uuden talouden vaikutuksia Euroopan talouteen.
Stability and convergence programmes
Vakaus­ja lähentymisohjelmat
In accordance with Regulation (EC) No 1466/97 on budgetary discipline '7' and within the framework of the Stability and Growth Pact, the Council, acting on a recommendation from the Commission '8', adopted opinions on the updated stability programmes of Ireland, the Netherlands and Finland on i» OJ C 140, 18.5.2000; Bull.
Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvon­nan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1466/
6-2000, point 1.33.
2) Tiedote 6­2000, kohta 1.33.
' OJ L 209, 2.8.1997; 1997 General Report, point 95.
8) EYVL C 111, 18.4.2000, ja tiedote 3­2000, kohdat 1.3.5 (Ranska), 1.3.6 (Luxemburg) ja 1.3.7 (Portugali). ") EYVL C 162, 10.6.2000, ja riedote 5­2000, kohta 1.3.2.
', of
29 kuuta (').
' and the newly updated stability programmes of Germany, the Netherlands and Finland on 27 November'5', as well as the updated convergence programmes of Greece and Sweden on 31 January'6' and of Denmark and the United Kingdom on 28 February '7'.
Se antoi myös lausunnot Kreikan ja Ruotsin tarkistetuista lähenty­misohjelmista 31. tammikuuta (2) ja Tanskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan tarkistetuista lähentymisohjelmista 28. helmikuuta (').
On 18 May, Parliament adopted a resolution '8' expressing its satisfaction at the implementation of the previous stability and convergence programmes.
Euroopan parlamentti puolestaan antoi 18. toukokuuta päätöslauselmani4), jossa se ilmaisi tyytyväi­syytensä edellisten vakaus­ ja lähentymisohjelmien toteuttamiseen.
On 28 February, the Council amended Regulation (EC) No 3605/93 on the application of the protocol on the excessive deficit procedure in order to take account of the introduction of the European system of integrated economic accounts in the Community'9' (Table II).
Neuvosto muutti 28. helmikuuta asetusta (EY) N:o 3605/93, joka koski liiallisten alijäämien menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamista, jotta siinä otettaisiin huomioon Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän (EKT) käyttöönotto (5) (taulukko II).
In a communication dated 27 September < 10', the Commission, responding to the requests made by the European Councils in Lisbon"1' and Santa Maria da Feira"2', proposed 27 structural indicators for employment, innovation and research, economic reform and social cohesion that would serve assessment pur­poses and present an overall economic context in which structural reforms are taking place. This was welcomed by the Council in its conclusions of 17 Octo­ 3
Komissio vastasi 27. syyskuuta antamallaan tiedonannolla (6) Lissabo­) Ja Feiran (x) Eurooppa­neuvostojen esittämiin pyyntöihin ehdottaen
' and by the Nice European Council"
Neuvosto suhtautui tähän tiedonantoon myön­teisesti 17. lokakuuta esittämissään päätelmissä (9) ja myöhemmin Eurooppa­neuvoston kokouksessa Nizzassa ('").
In response to the call by the Cologne European Council "5', the Commis­sion, in a communication dated 20 September, set out a long-term Community strategy for gradually integrating environmental issues into economic policy using existing instruments"6'.
Kölnin Eurooppa­neuvoston pyynnön)1') mukaisesti komissio määritteli 20. syyskuuta annetussa tiedonannossaan ('2) yhteisön pitkän aikavälin strate­ huomioonottamiseksi talouspolitiikassa nykyisiä gian ympäristönäkökohtien välineitä käyttäen.
10-2000, point 1.3.1. " < > Bull. 12-2000. "Ί 1999 General Report, point 445. i"i COM(2000) 576; Bull. 9-2000, point 1.3.2.
I") tiedote 10­2000, kohta 1.3.1. ('") tiedote 12­2000. (") Yleiskertomus 1999, kohta 445. ('­) KOMI2000) 576 ja tiedote 9­2000, kohta 1.3.2.
28 THE COMMUNITY ECONOMIC AND SOCIAL AREA
YHTEISÖN TALOUDELLINEN JA SOSIAALINEN ALA
Following a formal request to take part in the third stage of economic and monetary union submitted by Greece on 9 March "', and on the basis of its own 2000 convergence report '2' and that of the European Central Bank, the Com­ mission concluded that Greece fulfilled the necessary conditions for adoption of the single currency and proposed that the appropriate steps be taken '3'.
Kun Kreikka oli 9. maaliskuuta esittänyt virallisen pyynnön osallistumi­sesta talous­ ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen (') ja kun komission lähenty­miskertomus vuodeksi 2000 (2) ja Euroopan keskuspankin kertomus oli esitetty, komissio katsoi Kreikan täyttävän yhtenäisvaluutan käyttöönoton edellytykset ja ehdotti, että asiassa ryhdyttäisiin tarvittaviin toimiin (3).
At its meeting on 19 June, the Council confirmed this view and decided to put an end to Greece's derogation with a view to permitting the introduction there of the euro with effect from 1 January 2001 (Table II).
Neuvosto vahvisti tämän näkemyksen kokouksessaan 19. kesäkuuta ja päätti lopettaa Kreikkaa koskevan poikkeuksen, jotta euro voitaisiin ottaa käyttöön Kreikassa yhteisenä rahana 1. tammikuuta 2001 (taulukko II).