natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The use of renewable and alternative energy sources, such as wind, solar and biomass, as well as energy saving in the refurbishment of old buildings, can be seen by visitors to the LAG Altmühl-Wörnitz’s 32 energy stations.Energy stations are small facilities, started by private individuals or the local municipality, and each one is graphically explained by means of an information board.
Paikallinen toimintaryhmä Altmühl-Wörnitz on koonnut 32 energia-asemaa, joilla esitellään vierailijoille uusiutuvien ja vaihtoehtoisten energialähteiden, kuten tuulen, auringon ja biomassan käyttöä ja vanhojen rakennusten kunnostamisessa saavutettavia energiansäästöjä. Energia-asemat ovat yksityishenkilöiden tai kuntien perustamia pieniä voimaloita, ja jokaiselle niistä on sijoitettu tietotauluja, joiden avulla havainnollistetaan niiden toimintaa.
Visitors can learn about the energy characteristics of each station and what it means in ecological terms.
Näin kävijät oppivat ymmärtämään kunkin aseman energiaominaisuuksia ja ekologista merkitystä.
Information about local farm shops, cheese dairies and other nearby attractions helps to broaden the appeal for the visitor.The energy stations, an outline map of the area, a website, specially produced guidebooks and marketing via the tourism associations combine to make the five essential elements of the ‘Hesselberger EnergieErlebnisWeg’ (Hesselberg’s energy trail).The idea was rst developed by the LAG’s working group ‘New technologies/Rural energy industry’, but initially failed to get o the ground.
Houkuttavuutta lisätään jakamalla kävijöille tietoa paikallisista maatilamyymälöistä, juustomeijereistä ja muista lähiseudun matkailukohteista.”Hesselberger EnergieErlebnisWeges” -hankkeen (Hesselbergin energiaelämysreitti) viisi keskeistä osatekijää ovat itse energia-asemat, aluetta kuvaava yleiskatsauskartta, oma verkkosivusto, erityiset opaskirjaset sekä hankkeen markkinointi matkailuyhdistysten kautta.
Only when sponsors agreed to guarantee their support could the project start.
Idean kehitti paikallisen toimintaryhmän työryhmä ”Uudet tekniikat ja maaseudun energiateollisuus”, mutta se ei ensin päässyt alkua pidemmälle.
Although Hesselberg’s tourism association agreed to be project manager, as an association, it could not contribute any funding.
Vaikka Hesselbergin matkailuyhdistys lupautui hankkeen vetäjäksi, se ei kyennyt osallistumaan rahoitukseen.
The solution was found when four companies assumed this contribution, and the LAG then helped to submit the Leader+ application.
Ongelma ratkesi, kun neljä yritystä lupautui rahoittamaan hanketta, minkä jälkeen paikallinen toimintaryhmä auttoi niitä Leader+-tukihakemuksen laatimisessa.
Upon approval the project group ‘EnergieErlebnisWeg’ (energy trail) was founded, and with the key players in place — the tourism association, private individuals, a development company of the Hesselberg region, a graphic designer, sectoral planners and the owners of the energy stations — work could start.
Kun se oli hyväksytty, perustettiin projektiryhmä ”Energie- ErlebnisWeg”, ja kun kaikki keskeiset toimijat – matkailuyhdistys, muutamat yksityishenkilöt, Hesselbergin seudun kehitysyhtiö, graanen suunnittelija ja joitakin alan ammattisuunnittelijoita sekä itse energia-asemien omistajat – olivat toimintavalmiina, työ saattoi alkaa.
Innovation in a rural enterprise quality of life for those employed and diversication for employees working from home, for example, farmers’ wives.
Innovointia maaseutuyrityksessä esimerkiksi maanviljelijöiden vaimojen työllistymismahdollisuuksia.
Member State: Ireland Region, district: West, Donegal Name of the LAG: Inishowen Rural Development Ltd Population: 32 000Surface area: 890 km
Jäsenvaltio: Irlanti Alue, kunta: West, Donegal Paikallisen toimintaryhmän nimi: Inishowen Rural Development Ltd Asukasluku: 32 000Pinta-ala: 890 km
Project total cost: EUR 88 028EU: EUR 28 609Other public funds: EUR 15 405Private funds: EUR 44 014Period of project eligibility: 2005–06
Hankkeen kokonaiskustannukset: 88 028 euroa EU: 28 609 euroa Muu julkinen rahoitus: 15 405 euroa Yksityinen rahoitus: 44 014 euroa Hankkeen tukikelpoisuuskausi: 2005/2006
Inishowen Rural Development Ltd (IRDL) is located on a peripheral peninsula in north-east Donegal, surrounded on three sides by water.
Inishowen Rural Development Ltd (IRDL) sijaitsee Donegalin koillispuolella syrjäisessä niemessä, jota meri ympäröi kolmelta suunnalta; eteläisimpänä rajalinjana on maaraja Pohjois-Irlannin kanssa.Glendowen käsityöpajassa uurastaa hankkeen vetäjä Ann McGonigle, joka suunnittelee ja ompelee käsin tweedvaatteita perinteisillä, perheessä sukupolvelta toiselle siirtyneillä menetelmillä.
Its most southern boundary is the land border with Northern Ireland.At the Glendowen Craft Studio, the promoter Ann McGonigle specialises in the design and creation of handcrafted tweed garments using traditional methods passed down through generations of her family.
Käsityöt ovat todella ainutlaatuisia niin tyylin, laadun, mallien kuin yksilöllisyytensäkin puolesta. Tweedkangas hankitaan paikallisista kutomoista, ja lisäarvoa vaatteille tuo paikallisesti valmistetulla langalla käsin ommeltu koristetikkaus.
The quality of her craftsmanship oers something unique in terms of style, quality, design and individuality.The tweed is bought from local companies and using local yarn a hand-crochet nish adds further value to the garments produced.This work was previously carried out in a workshop at the back of the promoter’s home on a part-time basis, and the nished garments sold through craft fairs in autumn and winter.
Aikaisemmin McGonigle työskenteli osa-aikaisesti kotonaan sijaitsevassa työhuoneessa, ja valmiit asut myytiin syksyisin ja talvisin pidettävillä käsityömessuilla.
It was decided to expand the business, and to build a workshop with a display area, so as to provide the necessary space to design and manufacture more garments.
Sen jälkeen liiketoimintaa päätettiin laajentaa rakentamalla työpaja ja näyttelytila, jossa olisi tilaa suunnitella ja valmistaa enemmän vaatteita.
Anne McGonigle is currently self-employed but, as her business expands, she intends to employ at least one other part-time worker from the local area.This project oers access to the market for exclusive craft goods, and has helped secure the continued existence of the traditional Donegal craft of weaving by using fabric and yarn to design and manufacture high-quality fashion garments.IRDL is now endeavouring to have Inishowen designated as Ireland’s second ‘Greenbox’ (an integrated eco-tour-ism destination) thus developing an eco-tourism product which will add to the overall reputation of the peninsula.
Anne McGonigle työskentelee tällä hetkellä yksin, mutta aikoo palkata lähiseudulta ainakin yhden osa-aikaisen työntekijän.Hankkeen ansiosta hienoja käsitöitä pystytään tuomaan markkinoille, ja se on auttanut turvaamaan Donegalin kankaankutomaperinteen säilymisen edistämällä paikallisesti valmistettujen kankaiden ja lankojen käyttöä laadukkaiden muotivaatteiden suunnittelussa ja valmistuksessa. Nyt IRDL:n tavoitteena on saada Inishowen nimetyksi Irlannin toiseksi ”Greenboxiksi” (integroitu ekomatkailukohde) ja luoda siitä ekomatkailutuote, joka parantaa entisestään niemimaan mainetta.
Leader+ provided a capital grant to build and equip the new premises.
Leader+:sta myönnettiin pääomatuki uusien tilojen rakentamiseen ja varustamiseen.
This project fulls the aims of the Leader + programme in that it has added value to a Donegal produced product, and the workspace will improve the
Hanke on Leader+-ohjelman tavoitteiden mukainen, sillä se on tuonut lisäarvoa donegalilaiselle paikallistuotteelle.
Leader+ IN ACTION
Leader+ TOIMINNASSA
Saltängslamm: Conservation and quality food go hand in hand!
Saltängslamm: Laaturuokaa luonnon ehdoilla!
used Leader+ money to employ a project manager and has taken overall responsibility for local sheep farming in the archipelago in order to create new businesses, facilitate sustainable landscape management and supply a good barbecue!
Paikallinen toimintaryhmä Carpe Mare käytti saamansa Leader+-tuen projektipäällikön palkkaamiseen, ja se on ottanut itselleen kokonaisvastuun paikallisen lampaankasvatuksen kehittämisestä saaristossa, tavoitteenaan luoda uusia yrityksiä, helpottaa kestävää maisemasuunnittelua – ja tietenkin tuottaa maukasta grillilihaa!
Member State: Sweden Region: Västra Götaland Name of the LAG: Carpe Mare Population: 37 000Surface area: not available (*)
Jäsenvaltio: Ruotsi Alue: Västra Götaland Paikallisen toimintaryhmän nimi: Carpe Mare Asukasluku: 37 000Pinta-ala: ei saatavilla (*)
Project total cost: EUR 93 866EU: EUR 18 948Other public funds: EUR 28 424Private funds: EUR 46 494Period of project eligibility: 3/2005–12/2006
Hankkeen kokonaiskustannukset: 93 866 euroa EU: 18 948 euroa Muu julkinen rahoitus: 28 424 euroa Yksityinen rahoitus: 46 494 euroa Hankkeen tukikelpoisuuskausi: 3/2005–12/2006
(*) Consists of a small strip of coast and many small islands.
(*) Alue koostuu kapeasta rannikkokaistaleesta ja lukuisista pienistä saarista.
Photo provided by the Swedish national network unit
Valokuvat: Ruotsin kansallinen verkostoyksikkö
Sheep are the main and traditional way of grazing this landscape, and meat from lamb raised by grazing on salt marshes has a distinctive taste, derived from the salt marsh’s grasses and herbs.In this Leader+ project Saltängslamm- att möta marknaden med kvalitet (Salt marsh lamb — to market with quality), the Hallsviks sheep owners’ association has tackled the problem of an overgrown coastline by coming up with a new product: salt marsh lamb.
Leader+-hankkeessa ”Saltängslamm – att möta marknaden med kvalitet” (Suolaniittylammas – laatulihalla markkinoille) Hallsvikin lampaankasvattajayhdistys on kehittänyt ratkaisun villiintyneen rantaviivan hoitamiseen tuomalla seudulle uuden tuotteen: suolaniittylampaan.
From the island of Styrsö in the southern archipelago of Gothenburg, the association has, in cooperation with the municipality, started a process to look at ways to cooperate with a view to increasing livestock in the region.
Göteborgin saariston eteläpuolella sijaitsevalta Styrsön saarelta käsin yhdistys on käynnistänyt yhteistyössä kunnan kanssa prosessin, jossa haetaan yhteistyötapoja karjankasvatuksen laajentamiseksi alueella.
One aim of the project is to investigate the possibilities of a local slaughterhouse.
Yksi hankkeen tavoitteista on tutkia mahdollisuuksia paikallisen teurastamon perustamiseen.
To get ready to face the market requires both a marketing plan and a strong brand.
Markkinoilla menestyminen vaatii sekä markkinointisuunnitelmaa että vahvaa brändiä.
Therefore market research and a marketing strategy to target the food and catering sectors are to be developed.The lamb project also contributes to establishing new businesses in the area such as handicrafts using leather, fur and wool, and from meat products.
Siksi on ensin laadittava markkinatutkimus ja markkinointistrategia, joka kohdistetaan elintarvike- ja pitopalvelualoille.
PIR: Working regionally with young people
PIR: Alueellista nuorisotyötä
Member State: Luxembourg Region, district: North, Clervaux-Vianden Name of the LAG: LAG Clervaux-Vianden Population: 17 000Surface area: 440 km
Jäsenvaltio: Luxemburg Alue, kunta: Pohjoinen alue, Clervaux-Vianden Paikallisen toimintaryhmän nimi: Clervaux-Vianden Asukasluku: 17 000Pinta-ala: 440 km
Project total cost: EUR 106 195EU: EUR 21 239Other public funds: EUR 42 478Private funds: EUR 42 478Period of project eligibility: 2005–06
Hankkeen kokonaiskustannukset: 106 195 euroa EU: 21 239 euroa Muu julkinen rahoitus: 42 478 euroa Yksityinen rahoitus: 42 478 euroa Hankkeen tukikelpoisuuskausi: 2005/2006
Contact person: Dif Di er d ing E-mail: info@t9t.lu Websites: www.t9t.lu, www.cv.leader.lu
Yhteyshenkilö: Dif Di er di n g Sähköposti: info@t9t.lu Verkkosivut: www.t9t.lu, www.cv.leader.lu
Photos provided by the Luxembourg national network unit
Valokuvat: Luxemburgin kansallinen verkostoyksikkö
PIR (Point d’Information Régional) is a pilot project located in north Luxembourg. It began in 2005 aiming to popularise ‘youth work’ by using a variety of media and public relations activities.
PIR (Point d’Information Régional) on Pohjois-Luxemburgissa vuonna 2005 käynnistetty pilottihanke, jonka tavoitteena on tehdä nuorisotyötä tunnetuksi tiedotusvälineiden ja suhdetoiminnan avulla.
This included regional posters, promotional trailers in cinemas, an online presence and even a TV programme!During 2005 and 2006 various youth media projects and workshops (movie, music and photography) were supported.
Keinoina ovat olleet alueella levitetyt julisteet, elokuvateattereissa esitettävät trailerit, online-foorumi ja jopa oma TV-ohjelma!Vuosina 2005 ja 2006 tukea saatiin erilaisin nuorten mediahankkeisiin ja työpajoihin (elokuva, musiikki ja valokuvaus).
For example in 2005 a documentary lm about the work of the region’s‘young reghters’ was made over a six-month period.
Esimerkiksi vuonna 2005 toteutetussa puolivuotisessa hankkeessa tehtiin dokumenttielokuva alueen nuorten palokuntalaisten työstä.
Then in 2006, the region’s youth produced the rst regional monthly TV programme ‘T9TV’ with assistance from the European Volunteer Service.In the eld of regional information, a new national job exchange was created in 2005 together with national partners, which was very successful.
Vuonna 2006 alueen nuoret tuottivat yhteistyössä Eurooppalaisen vapaaehtoispalvelun (EVS) kanssa ensimmäisen alueellisen televisio-ohjelman, T9TV:n, jota lähetetään kerran kuussa.Aluetiedotuksen alalla perustettiin vuonna 2005 yhdessä kansallisten yhteistyökumppaneiden kanssa uusi kansallinen työnvälityspalvelu, josta tuli menestys.
Moreover, a regional youth information centre has been established whose aim is to give a range of advice to young people.
Lisäksi on avattu alueellinen nuorisotiedotuskeskus, jonka tavoitteena on antaa nuorille neuvontaa eri aloilla.
By the end of 2006 two new regional services had been created.
Vuoden 2006 loppuun mennessä on perustettu vielä kaksi muuta alueellista palvelua.
One is called ‘The babysitting platform’ which will train babysitters and place them in the region.
Toinen on ”Lastenhoitajapalvelu”, jossa koulutetaan lastenvahteja ja välitetään heitä hoitopaikkoihin alueelle.
The other is ‘do-u-2’. This is a trendsetting youth network which has the unique potential to link and support young people in the region with common interests.
Toinen on ”do-u-2”, suuntaanäyttävä nuorisoverkosto, joka tarjoaa ainutlaatuiset mahdollisuudet yhdistää ja tukea alueen nuoria, joilla on yhteisiä harrastuksia.
Furthermore, the regional associations can use this project to promote their regional services.Apart from the money coming from Leader+, 40 % is contributed by the Ministry of Agriculture, Viticulture and Rural Development, with a similar amount from the private sector via Jugendtre ASBL.
Myös alueelliset yhdistykset voivat käyttää tätä hanketta alueellisten palvelujensa edistämiseen.Leader+-tuen lisäksi 40 prosenttia rahoituksesta saatiin maataloudesta, viininviljelystä ja maaseudun kehittämisestä vastaavalta ministeriöltä ja lähes saman verran yksityiseltä sektorilta Jugendtreff asbl:n kautta.
A big advantage of the whole project is that the entire concept can be integrated elsewhere without any problems.
Yksi hankkeen merkittävistä eduista on, että samaa konseptia voidaan helposti soveltaa muuallakin.
This way, other regional social services involved with the youth sector can benet from the work and the experience of the pilot project.
Sitä kautta muut alueelliset sosiaalipalvelut voivat hyötyä pilottihankkeen tuloksista ja kokemuksista nuorisotyössä.
Putting regional governance into perspective
Alueellinen hallinta oikein suhteutettuna
In addition, in 2001, the European Commission produced its own White Paper (2) on European governance for the wider public, which contained a set of recommendations on how to enhance democracy in Europe and increase the legitimacy of the institutions. Accordingly, Leader programmes must be area-based, organised bottom-up, based on local/regional public–private partnerships and conceptualised in an integrated, multi-sectoral way.
Maatalousasioiden neuvosto hyväksyi maaseudun kehittämistä koskevat EU:n strategiset suuntaviivat 20. helmikuuta 2006 – viisi kuukautta Euroopan maaseuturahaston (EMR) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen hyväksymisen jälkeen.
New requirements encompass: the growing dependencies and needs for cooperation between public and private actors (public–private partnerships, sustainable development schemes), the increasing endeavours to regionalise the‘enabling state’, etc.
Näiden asiakirjojen mukaisesti Leader-ohjelmien tulee olla tarkoin määritellyille maaseutualueille suunnattuja, noudattaa alhaalta ylöspäin etenevää lähestymistapaa, perustua paikallisiin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin, ja niissä tulee soveltaa integroitua monialaista toimintamallia.
To address those needs the easiest way is to organise network-like modes of cooperation.
Nämä kaikki ovat alueellisen hallinnan (regional governance) keskeisiä osatekijöitä.
What is new is the corresponding paradigm change towards regional self-governance, the‘strength of weak ties’, the intersectoral cooperation, etc.
Alueellisella hallinnalla viitataan uusiin alueellisen itseohjauksen ja yhteistyön tapoihin, joille ovat ominaisia seuraavat piirteet:null
Two basic concepts are central to regional governance: functional versus territorial interactions.
Yleensä termillä hallinto (government) viitataan organisaation rakenteeseen ja termillä hallinta (governance) taas organisaation prosesseihin.
An interaction is functional if it is centred on a problem or a task — the space is of minor importance.
Käytännössä näiden ero on häilyvä kolmesta syystä.
Regional governance usually starts on a functional basis because the transaction costs of such cooperation are lower than with territorially bound interactions.
Ensinnäkin nämä kaksi käsitettä ovat sidoksissa toisiinsa.
In addition, the territorial governance patterns are strongly inuenced by local and regional politics (regional governance competes with legal territorial decisionmaking bodies). That combination usually leads to more legalistic regulations which again have repercussions on the existing organisational structure (see below).
Viime vuosikymmeninä hallinnosta on tullut entistä sallivampi ja joustavampi, kun sen hierarkkisuus on vähentynyt ja verkostomaiset vuorovaikutustavat (epämuodolliset hallinnointitoimet jne.) ovat vähitellen yleistyneet.
Secondly, there are always more interrelationships between actors transforming political processes into governance without government (Rhodes 1997) — after all, we live in a network society.
Toiseksi toimijoiden välillä on yhä enemmän sellaisia vuorovaikutussuhteita, joissa poliittiset prosessit muuttuvat hallinnaksi ilman hallintoa (Rhodes 1997) – elämmehän loppujen lopuksi verkostoyhteiskunnassa.
Thirdly, even intermediate devices of governance are structured to a certain degree.
Kolmanneksi jopa väliportaan hallintarakenteet ovat tietyssä määrin ohjattuja.
Therefore, the literature uses the term governance both in a broad sense as well as in a narrow sense: the broad notion de-nes the totality of political-administrative steering activities; government then only refers to that part which is institutionalised.
Niinpä termiä hallinta (governance) käytetään kirjallisuudessa sekä sen laajassa että suppeassa merkityksessä: laajasti ymmärrettynä sillä tarkoitetaan kaikkea poliittis-hallinnollista ohjaavaa toimintaa; termi hallinto (government) viittaa siten ainoastaan institutionalisoituun osaan tätä toimintaa.
The narrower denition considers‘regional governance’as a supplementary concept to the already existing governmental structures.
Suppeasti määriteltynä ”alueellinen hallinta”on käsite, joka täydentää jo olemassa olevia hallintorakenteita.
The second notion is more distinct and more precise in its problem structure:• it refers to the fact that in almost all European Member States regions are only weakly institutionalised (as interstitial levels between local and state governments) but are growing in importance not least in the wake of the European Structural Funds which address an institutionalised regional level;• it encompasses intermediary modes of cooperation between local and regional institutions;• it operates on a network-like mode of interaction based on voluntary cooperation, without sanctions and with an a-priori undened leadership.
Jälkimmäinen käsite on siis ongelmarakenteeltaan edellistä selkeämpi ja täsmällisempi:null vaikutustapana on neuvottelu tasavertaisten (mutta ei välttämättä yhtä vaikutusvaltaisten) yhteistyökumppaneiden välillä ja että hierarkkisiin ohjaustapoihin ei muodollisesti turvauduta, vaikka järjestäytyneet toimijat ovatkin aina riippuvaisia verkon ulkopuolisista päätöksentekorakenteista (monitasoinen hallinta).Alueellisessa hallinnassa ovat keskeisiä seuraavat vastakkaiset peruskäsitteet: funktionaalinen ja territoriaalinen vuorovaikutus. Vuorovaikutus on funktionaalista, jos se keskittyy tiettyyn ongelmaan tai tehtävään – alueella ei ole niinkään merkitystä.
Leadership, however, is vital in the absence of sucient social capital and develops from within the network cooperation but could also be outsourced to external mediators;• internally, it raises the strategic capacity of a group of actors; externally, it enables the group to take a proactive stance towards its institutional environment.
Vuorovaikutusta kutsutaan territoriaaliseksi, jos yhteinen nimittäjä yhteistyön järjestämiseen on jokin tietty territorio, siis jos kollektiivisten toimien määräävänä tekijänä ovat esimerkiksi territoriaaliset rajat, paikkaidentiteetti, alueellinen yhteisvastuu ja alueelliset yhteishyödykkeet.
In general, the term government refers to the organisational structure, while governance denotes organisational processes.
Alueellinen hallinta lähtee tavallisesti funktionaaliselta pohjalta, koska tällaisten yhteistyötapojen toimintakustannukset ovat pienemmät kuin territoriaalisen vuorovaikutuksen.
In practice, that distinction is blurred for three reasons: firstly, the two are interlocked.
Territoriaalinen vuorovaikutus edellyttää toimijoiden edustuksellista valintaa (kaikkien alueellisesti merkittävien sidosryhmien etujen on oltava edustettuina); tämä tarkoittaa, että vuorovaikutukseen osallistuu suuri määrä toimijoita, joilla on erilaiset intressirakenteet, mikä puolestaan lisää ristiriitojen määrää ja voimakkuutta (etu-, arvo- ja ideologiaristiriidat).
In the last decades government has become more lenient and exible by downsizing the hierarchies and boosting network-like modes of interaction (informal administrative actions etc.).
Lisäksi territoriaalisiin hallintamalleihin vaikuttavat voimakkaasti paikalliset ja alueelliset politiikat (alueellinen hallinta kilpailee lakisääteisten territoriaalisten päätöksentekoelinten kanssa).
In sum, regional governance rst of all is a process to improve the interaction of actors in a fragmented and compartmentalised institutional framework.
Lyhyesti sanottuna alueellinen hallinta on ensinnäkin prosessi, joka parantaa toimijoiden vuorovaikutusta hajanaisessa ja eriytyneessä institutionaalisessa järjestelmässä.
But it could also be conceived of as a concept for sustainable development, since sustainable development is based on interdisciplinary and intersectoral cooperation of dierent actors beyond standard procedural routines.But basically it is a learning device geared towards collective learning with the perspective of subsequently changing the existing institutional framework in order to handle regional development issues more eectively.
Mutta sitä voidaan luonnehtia myös kestävän kehityksen malliksi, koska kestävä kehitys perustuu juuri erilaisten toimijoiden monitieteiseen ja monialaiseen yhteistyöhön tavanomaisten menettelyjärjestysten ulkopuolella. Ennen kaikkea alueellinen hallinto on kuitenkin oppimisväline, jolla pyritään kollektiiviseen oppimiseen ja siten olemassa olevan institutionaalisen järjestelmän muuttamiseen niin, että alueelliseen kehittämiseen liittyviä kysymyksiä voidaan käsitellä entistä tehokkaammin.