natgillin/translations-raw huggingface dataset:
11Resource allocation processes. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 12
11Resurssien kohdentamisprosessit........................................................................................... 12
Land use and network planning. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Maankäyttö ja verkostosuunnittelu.........................................................................................
13(Re)construction and design . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 14Signing and marking. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
13Rakentaminen, uusiminen ja suunnittelu ...................................................................................
18Maintenance. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
18Kunnossapito .............................................................................................................. 20Laadunvarmistus........................................................................................................... 20
VEHICLES AND SAFETY DEVICES . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22
AJONEUVOT JA TURVALAITTEET ......................................................22
Safe car design. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Turvallinen autojen suunnittelu ............................................................................................
22Two-wheeler crash protection. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
22Kaksipyöräisten tielläliikkujien onnettomuussuojaus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
23Vehicle conspicuity. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
23Ajoneuvojen näkyvyys .....................................................................................................
23Driver support systems. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
23Ajoavustusjärjestelmät .....................................................................................................
25Prevention of unsafe traffic behaviour . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 26
25Vaarallisen liikennekäyttäytymisen ennalta ehkäisy ......................................................................... 26
ROAD SAFETY EDUCATION AND CAMPAIGNS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
TIELIIKENNETURVALLISUUSVALISTUS JA KAMPANJAT .................................28
Road safety education. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Tieliikenteen turvallisuusvalistus............................................................................................
28Road safety campaigns. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 30
28Tieliikenteen turvallisuuskampanjat ........................................................................................ 30
DRIVER TRAINING. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 33
AJOKOULUTUS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 33
Essential elements of driver training. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Ajo-opetuksen keskeinen sisältö............................................................................................
33Driving schools. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
33Liikennekoulut .............................................................................................................
35Insight-based driver training . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 36
34Varhennettu ajoharjoittelu .................................................................................................
TRAFFIC LAW ENFORCEMENT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 37
TIELIIKENNELAKIEN VALVONTA........................................................37
General principles of traffic law enforcement . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 37Speeding . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Tieliikennelakien valvonnan yleiset periaatteet..............................................................................
37Drink driving. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
37Alkoholin vaikutuksen alaisena ajaminen ...................................................................................
40Seatbelts and child restraints. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
40Turvavyöt ja lasten turvavarusteet ..........................................................................................
41Penalty point systems. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 42
41Rangaistuspistejärjestelmät................................................................................................. 42
BEST PRACTICES IN ROAD SAFETY
TIELIIKENNETURVALLISUUSALANPARHAATKÄYTÄNNÖT
REHABILITATION AND DIAGNOSTICS. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 43
UUDELLEENKOULUTUS JA DIAGNOSOINTI ............................................43
Rehabilitation. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 43Diagnostic assessment . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 45
Uudelleenkoulutus.........................................................................................................
POST ACCIDENT CARE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 47
ONNETTOMUUDENJÄLKEINEN HOITO ................................................47
47Emergency calls. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
47Hätäpuhelut ...............................................................................................................
48Efficient emergency responses . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
48Tehokas vaste hätäpuheluihin..............................................................................................
49First treatment and transportation of victims . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
49Uhrien ensihoito ja kuljetus.................................................................................................
50Psychosocial support. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 52
50Psykososiaalinen tuki....................................................................................................... 52
ROAD SAFETY DATA AND DATA COLLECTION . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 53
TIELIIKENNETURVALLISUUSTIEDOT JA TIEDONKERÄYS ................................53
Road crash statistics. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Liikenneonnettomuustilastot...............................................................................................
53Exposure data. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
53Altistumistiedot............................................................................................................
54Safety Performance Indicators. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
54Turvallisuusindikaattorit....................................................................................................
56In-depth crash data . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 57
56Syvälliset onnettomuustiedot .............................................................................................. 57
ANNEX: OVERVIEW OF BEST B, GOOD G AND PROMISING P MEASURES . . . . . . . . . . . 60
LIITE: YLEISKATSAUS PARHAISIIN §P¨, HYVIIN §H¨ JA LUPAAVIIN §L¨ TOIMENPITEISIIN....60
PROJECT MEMBERS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 62
HANKKEEN JÄSENET ..................................................................62
The goal of SUPREME was to collect, analyse, summarise and publish best practices in road safety in the Member States of the European Union, as well as in Switzerland and Norway.
SUPREME-hankkeen tarkoituksena oli kerätä, analysoida, tiivistää ja julkaista Euroopan unionin jäsenvaltioiden sekä Sveitsin ja Norjan parhaat käytännöt tieliikenneturvallisuuden alalla.
This document is a collection of best practices at national scale and aims to present the project’s results to national/regional policy and decision makers across Europe, thereby encouraging the adoption of successful road safety strategies and measures.
Tähän asiakirjaan on kerätty parhaat kansalliset käytännöt, ja sen tarkoituksena on esitellä hankkeen tuloksia maiden/alueiden poliittisille ja muille päättäjille eri puolella Eurooppaa ja kannustaa samalla omaksumaan menestyksellisiä tieliikenneturvallisuusalan strategioita ja toimia.
As such, the intention of this project is to contribute to reaching the EU target of a 50 % reduction in road fatalities in 2010 (1).
Hankkeen päämääränä on samalla auttaa EU:ta saavuttamaan sen tavoite eli 50 prosentin vähennys tieliikennekuolemien määrässä vuoteen 2010 mennessä (1).
The project was commissioned by DGTREN of the European Commission.
Hankkeen toimeksiantajana toimi Euroopan komission energian ja liikenteen pääosasto.
It started in December 2005 and finished in June 2007.
Se alkoi joulukuussa 2005 ja päättyi kesäkuussa 2007.
A total of 31 national and international road safety organisations were involved.
Siihen osallistui kaikkiaan 31 kansallista ja kansainvälistä tieliikenneturvallisuuden alalla toimivaa järjestöä. Lisätietoa hankkeesta ja sen tuloksista on saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/transport/road_safety/pdf/projects/supreme.pdf
White Paper European Transport Policy for 2010: Time to decide. COM(2001) 0370.http://ec.europa.eu/transport/white_paper/index_en.htm
Valkoinen kirja ”Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika.”KOM(2001) 0370. http://ec.europa.eu/transport/white_paper/index_en.htm
Best practice in road safety
Tieliikenneturvallisuusalan parhaat käytännöt
How were measures selected?
Toimenpiteiden valikointi
This handbook contains a large variety of road safety measures from throughout Europe. We hope that the handbook motivates those who are nationally or regionally involved in road safety to take up measures that have a high potential to improve road safety.
Tähän käsikirjaan sisältyy hyvin monenlaisia tieliikenneturvallisuusalan toimenpiteitä eri puolilta Eurooppaa.Toivomme, että tämä käsikirja innoittaa kansallisesti tai alueellisesti tieliikenneturvallisuuden alalla toimivia henkilöitä ryhtymään toimiin, joilla tieliikenneturvallisuutta voidaan kohentaa merkittävästi.
By looking at successful experiences elsewhere in Europe, reinventing the wheel and trial and error approaches to road safety can be largely avoided.
Tutustumalla onnistuneisiin kokeiluihin muualla Euroopassa meidän ei tarvitse keksiä pyörää uudelleen ja voimme välttää yritys ja erehdys -lähestymistavan soveltamisen tieliikenneturvallisuuteen.
For whom?
Kohderyhmä
An extensive procedure was followed to decide whether a measure could be qualified as a best, good or promising practice.
Toimenpiteen soveltuvuus parhaaksi, hyväksi tai lupaavaksi käytännöksi selvitettiin perusteellisessa menettelyssä.
It all started by formulating the criteria for best practice.
Ensiksi määriteltiin parhaille käytännöille asetettavat vaatimukset.
These were very strict criteria, including, among other things, scientifically proven effects on road safety, a positive cost-benefit ratio, expected sustainability of effects, public acceptance for measures and good transferability to other countries.
Ne olivat hyvin tiukat, ja niihin kuuluivat muun muassa tieteellisesti todistettu vaikutus tieliikenneturvallisuuteen, positiivinen kustannus-hyötysuhde, vaikutuksen oletettu pysyvyys, toimenpiteiden yleinen hyväksyttävyys ja helppo siirrettävyys muihin maihin.
In an on-line questionnaire, for each of the areas of interest, experts in 27 European countries (1) proposed national best practice measures, with the substantiating evidence that these measures fulfilled all, or at least most criteria.
Kaikki kiinnostuksen kohteena olevat alat kattavalla Internet-lomakkeella 27 Euroopan maan (1) asiantuntijat eh dottivat kansallisia parhaita toimenpiteitä ja esittivät samalla todisteet siitä, että toimenpiteet täyttivät kaikki tai ainakin useimmat vaatimukset.
This procedure resulted in 250 proposed best practice measures.
Menettelystä saatiin tulokseksi 250 ehdotusta parhaita käytäntöjä edustaviksi toimenpiteiksi.
Subsequently, area experts critically looked at the information provided by the national experts, requested additional information if necessary and evaluated the scores on the various criteria.
Tämän jälkeen eri alakohtaiset asiantuntijat tarkastelivat kriittisesti kansallisten asiantuntijoiden luovuttamia tietoja, pyysivät tarvittaessa lisätietoja ja määrittivät pistemäärät eri vaatimuksille.
They also weaved in existing knowledge from literature or other EU projects.This process resulted in a final list of examples to be included in this document, ranging between three and eight per area.
He hyödynsivät myös olemassa olevaa kirjallisuutta tai tietoja muista EU:n hankkeista. Prosessin tuloksena oli lopullinen, tähän asiakirjaan sisällytetty luettelo esimerkeistä, joiden lukumäärä vaihtelee kolmesta kahdeksaan kullakin alalla.
More information about the submitted best practices and the selection procedure can be found in the Final Report-Part A (Methodology) (2).
Lisätietoja ehdotetuista parhaista käytännöistä ja valintamenettelystä on loppuraportin osassa A (Metodiikka) (2).
The document describes measures in the following nine areas:
Useimmilla aloilla vastuu on kuitenkin kansallisilla hallituksilla, ja sitä jaetaan yhä suuremmassa määrin alueellisille ja paikallisille viranomaisille.
Best, good or promising practice?
Paras, hyvä vai lupaava käytäntö?
institutional organisation of road safety; road infrastructure; vehicles and safety devices; road safety education and campaigns; driver training; traffic law enforcement; rehabilitation and diagnostics; post accident care; road safety data and data collection.
 tieliikenneturvallisuuden institutionaalinen organisointi; teiden infrastruktuuri; ajoneuvot ja turvalaitteet; tieliikenneturvallisuusvalistus ja -kampanjat; ajokoulutus; tieliikennelakien valvonta; uudelleenkoulutus ja diagnosointi; onnettomuudenjälkeinen hoito; tieliikenneturvallisuustiedot ja tiedonkeräys.
A distinction was made between best practice, good practice and promising practice.
Erottelimme parhaat käytännöt, hyvät käytännöt ja lupaavat käytännöt.
That was done because for some measures quantitative information about the effects and, hence, the cost-benefit ratio was limited or lacking.
Tähän oli syynä se, että saatavilla oli vain vähän tai ei ollut lainkaan kvantitatiivista tietoa joidenkin toimenpiteiden vaikutuksesta ja sitä kautta kustannus-hyötysuhteesta.
In those cases it is difficult to say whether it is really best practice.
Tällaisissa tapauksissa on vaikea päättää, onko käytäntö todellisuudessa paras.
Sometimes the information was missing, because a particular area does not have a tradition of evaluating measures in a quantitative way, often because a good scientific evaluation study is very difficult or even impossible to carry out.
Joskus tiedot puuttuivat siksi, että kyseisellä alalla ei ole kvantitatiivisen arvioinnin perinnettä. Usein syynä on se, että tieteellinen arviointitutkimus on erittäin hankala tai jopa mahdoton toteuttaa.
This is the case in, for example, the area of driver training and safety education.
Näin on esimerkiksi ajokoulutuksen ja turvallisuusvalistuksen aloilla.
In these cases, an example could not qualify for best practice, but it could for ‘good practice’ if it was based on a sound theory.
Näissä tapauksissa esimerkkiä ei kelpuutettu parhaaksi käytännöksi vaan hyväksi käytännöksi, jos se perustui vankkaan teoriaan.
For other measures quantitative information was lacking, because it was very new or only available as a prototype, and not yet evaluated or only evaluated in laboratory conditions or small-scaled field studies.
Joidenkin toimenpiteiden kvantitatiiviset tiedot puuttuivat, koska ne olivat hyvin uusia tai käytettävissä ainoastaan prototyyppeinä, niitä ei ole arvioitu lainkaan tai ne on arvioitu ainoastaan labo-ratorio-olosuhteissa tai suppeissa kenttätutkimuksissa.
In these cases the measure was qualified as promising practice, if the theoretical foundation was good or if pilot studies yielded positive results.
Näissä tapauksissa toimenpide luokiteltiin lupaavaksi käytännöksi, jos sen teoreettinen perusta oli hyvä tai jos esitutkimuksista oli saatu myönteisiä tuloksia.
These countries were 25 EU Member States (excluding Bulgaria and Romania that joined the EU in January 2007) and Norway and Switzerland.
Maat olivat 25 EU:n jäsenvaltiota (lukuun ottamatta Bulgariaa ja Romaniaa, jotka liittyivät EU:iin tammikuussa 2007) sekä Norja ja Sveitsi.
The Final report is available at http://ec.europa.eu/transport/roadsafety_library/publications/supreme_a_methodology.pdf
Loppuraportti on saatavana (ainoastaan englanniksi) osoitteesta: http://ec.europa.eu/transport/roadsafety_library/publications/supreme_a_methodology.pdf
HANDBOOKFOR MEASURES AT THECOUNTRYLEVEL
MAAKOHTAISTEN TOIMENPITEIDENKÄSIKIRJA
Where to find what information?
Mistä löydän etsimäni tiedot?
Finally, the selection was made based on current knowledge.
Valikointi perustui lisäksi myös nykytietoon.
It is likely that our knowledge will evolve when more evaluations are performed and when new measures are applied more widely.
Tietämyksemme todennäköisesti kehittyy arviointien määrän kasvaessa ja uusien toimenpiteiden käytön yleistyessä.
Different measures and different qualifications of best, good and promising measures may be the result.
Tuloksena voi olla erilaisia toimenpiteitä ja erilaisia luokituksia parhaiksi, hyviksi ja lupaaviksi toimenpiteiksi.
However, given the current state-of-the-art, we are convinced that the measures presented in this handbook belong to the best in its category.
Olemme joka tapauksessa varmoja, että tässä käsikirjassa esitellyt toimenpiteet kuuluvat nykytilanteessa luokkansa parhaisiin.
Take care: it’s more than simply shopping!
Tarkkana: napsiminen ei kannata!
Best practices in green boxes.
Seuraavissa osioissa esitellään kullekin osa-alueelle luokitellut parhaat, hyvät ja lupaavat käytännöt.
Good practices in yellow boxes.
Seuraavaksi käsitellään niin kutsuttua tieliikenneturvallisuuden laitteistoa eli infrastruktuuria ja ajoneuvoja.
Promising practices in orange boxes.
Lopuksi keskitytään tiedonkeruun ja analysoinnin parhaisiin käytäntöihin.
Beware of the danger of reading an overview of separate measures.
Erillisten toimenpiteiden yhteenvedon lukemisessa piilee vaaransa.
It might invite people to go out shopping, i.e. just to pick out one or two measures that seem interesting and easy to realise.That’s not what road safety work is all about and certainly not what efficient road safety work entails.
Se voi houkuttaa ”napsimaan”eli poimimaan joukosta pari toimenpidettä, jotka vaikuttavat kiinnostavilta ja helpoilta toteuttaa. Tieliikenneturvallisuusalan työ ei kuitenkaan ole luonteeltaan tällaista, eikä tällainen toimintatapa varsinkaan johda vaikuttaviin tuloksiin tieliikenneturvallisuusalalla.