natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In today’s shrinking world,the concept of civil societyis evolving – several definitions can be drawn,butindividual citizens and their associations (such as nongovernmental organisations) are certainly its basiccomponents.As national boundaries become blurredand issues of common interest emerge – such as theenvironment and international business –, grassroots organisations are juggling with the dual demands ofanswering local concerns and engaging increasinglyin global causes.
Nykyisessä alati kutistuvassa maailmassakansalaisyhteiskunnan käsite kehittyy jatkuvasti.Siitävoidaan laatia lukuisia määritelmiä,mutta yksittäisetkansalaiset ja niiden yhteisöt (esimerkiksikansalaisjärjestöt) ovat epäilemättä sen perustekijöitä.Valtioiden rajojen hämärtyessä ja ympäristön jakansainvälisen liiketoiminnan kaltaisten yhteisestikiinnostavien kysymysten ilmaantuessa ruohonjuuritasonjärjestöt joutuvat kaksinkertaisen haasteen eteen,silläniiden on vastattava paikallisiin huoliin ja otettavaenemmän kantaa maailmanlaajuisiin kysymyksiin.
Consultation and public participation
“Kuuleminen ja laisten osallistuminen on
5_ dispensable where science
5_ tämätöntä, kun tiede on
The research community
Tiedeyhteisö
Researchers in the private sector worry that publicinvolvement could reduce a firm’s competitive position.
Yksityisen sektorin tutkijat ovat huolissaan siitä,ettäkansalaisten osallistuminen saattaa heikentää yrityksenkilpailuasemaa.
Few people take seriously the caricature of a scientist as an isolated figure with grey,unkempt hair,conducting bizarre experiments in his laboratory.
Vain harvat suhtautuvat vakavasti pilakuvaantiedemiehestä eristäytyneenä hahmona,jolla on harmaathapsottavat hiukset ja joka tekee eriskummallisia kokeitalaboratoriossaan.Tutkijat ja heidän työnsä ovat kuitenkinpitkään tuntuneet olevan loitolla ja etäällä yhteiskunnasta.
Nevertheless, researchers and their work have longappeared distant and remote from society.
“Tieteellä on monet kasvot”, totesi Rathenau Instituut -laitoksen(Alankomaat) johtaja Jan Staman.
“All European enterprises are operating in an extremely tough andopen global economy.
“Kaikki eurooppalaiset yrityksettoimivat jo erittäin ankarassa jaavoimessa maailmanlaajuisessataloudessa.
[Participation]should not lead to more regulationsthat will hamper European globalbusiness competitiveness,” said Emile Carbonel of the Mouvement des Entreprises de France.
[Osallistumisen]eipitäisi lisätä säännöksiä, jotkahaittaavat Euroopan maailmanlaajuisenliiketoiminnan kilpailukykyä”, totesi Mouvement des Entreprises de France -yhdistyksen edustaja Emile Carbonel.
“Science has many faces,” said Jan Staman, director of the Rathenau Instituut (NL). “There is room forfantasies to form... largely thatscientists are invisible.”
“Yritykset hyötyvät osallistumisesta,koska sen ansiosta ne saavat tietää,miksi ihmiset ostavat tai eivät ostaniiden tuotteita”, vastasi Tanskanteknologialautakunnan johtaja Lars Kl ü ver.
“Participation is good for companiesso that they know what people wantand don’t want in their products,”countered Lars Klüver, director ofthe Danish Board of Technology.
Tiedeyhteisö on kuitenkin yhteiskunnan tavoin laaja jakirjava.Tutkijoiden tiedonhaku voidaan jakaa fysiikan taikemian kaltaisiin “koviin tieteisiin”tai sosiologian japsykologian kaltaisiin “pehmeisiin tieteisiin”.Jotkuttiedemiehet työskentelevät akatemioissa, julkisissa tutkimuslaitoksissa tai yksityisissä laitoksissa,kun taastoiset harjoittavat tutkimusta yhteiskunnan sydämessäpaikallisella tasolla tai teollisuudessa.
Sky’s the limit
Taivas rajana
But like society itself,the research community is largeand diverse.
Toiset pelkäävät,että ylenmääräinen vaaroista jakustannuksista huolehtiminen saattaa laimentaatutkimuksen ja kokeilun henkeä.
Others fear that excessive concern over risks andcosts could stifle the spirit of exploration and experimentation.
Myös tutkijat ovat leikitelleet ajatuksella tieteen jayhteiskunnan välisen kuilun kaventamisesta jakansalaisten paremmasta osallistumisesta tieteellisentoimintaohjelman määrittämiseen.Vaikka monet tutkijatkannattavatkin tätä ajatusta,toiset eivät ole yhtä varmojasen eduista.
Researchers,too,have been grappling with the ideaofbridging the gap between science and society andinvolving the general public more closely in setting thescientific agenda.Although many researchers are infavour of this,others are not as certain of the benefits.
“Jos kansalaisyhteiskunta olisi otettumukaan, emme ehkä olisi lähettäneetmiestä kuuhun”, valitti yksi tutkija.
“Maybe if civil society had beeninvolved, we wouldn’t have sent staman to the moon,” complained oneresearcher.
“Monet tiedemiehet uskovat, että hetekevät harjoittamansa tieteenansiosta jo oman osuutensayhteiskunnassa”, Staman jatkoi.
“Involving society doesn’t meanforcing scientists to engage in badscience but [it is meant]to helpset policy priorities,” explainedone NGO representative.
“Yhteiskunnan mukaan ottaminen eitarkoita, että tiedemiehiä pakotetaanharjoittamaan huonoa tiedettä, vaan[sen tarkoituksena on]auttaaasettamaan poliittisiapainopistealueita”, selitti eräskansalaisjärjestön edustaja.
Some researchers have voiced concerns about lettingcivil society into the lab.They fear that,if publicopinion were left to dictate the research agenda,itwould become too bogged down and incoherent.
Jotkut tutkijat ovat ilmaisseet huolensakansalaisyhteiskunnan päästämisestä laboratorioon.Hepelkäävät,että jos julkisen mielipiteen annetaan määrätätutkimuksen toimintaohjelmasta,siitä tulee liian jäykkä jaepäjohdonmukainen.
“We have to be careful that partici- pation does not slow down research processes,” said one researcher.
“Meidän on varottava, etteiosallistuminen hidastatutkimusprosesseja”, totesi erästutkija.
Mandate for change
Muutoksen tuulet
Some researchers argue that the general public is notequipped with the know-how to make an informeddecision.
Jotkut tutkijat väittävät,että kansalaisilla ei ole riittäväätietotaitoa perustellun päätöksen tekemiseksi.
The European Commission has been striving to translate this commitment into concrete initiatives.As it workson consolidating European research efforts,the Commission has ensured that society will be an integralcomponent of the emerging European Research Area.
Euroopan komissio on pyrkinyt muuttamaan tämänsitoumuksen konkreettisiksi aloitteiksi.Komissio haluaavahvistaa Euroopan tutkimustoimia,ja se onkinvarmistanut,että yhteiskunta on tulevan eurooppalaisentutkimusalueen olennainen osa.
“It is wrong to speak of a knowledgegap [between science and society].We have more of a situation of asymmetric expertise, which is easier toaddress,” noted one civil society representative.
“On väärin puhua [tieteen jayhteiskunnan välisestä]tietokuilusta.Kyse on pikemminkin epäsuhtaisestaasiantuntemuksesta, jota on helpompikäsitellä”, huomautti eräskansalaisyhteiskunnan edustaja.
The Commission’s vision for creating a better interface between researchers and the general public wasoutlined in its 2001 Science and Society Action Plan.‘Science and society’has since become an importantcomponent of the Sixth Framework Programme (FP6).
Komission näkemystä tutkijoiden ja kansalaisten välisestäparemmasta vuorovaikutuksesta korostettiin komissionvuonna 2001 antamassa Tiede ja yhteiskunta -toimintasuunnitelmassa.Tieteestä ja yhteiskunnasta onsittemmin tullut kuudennen puiteohjelman (PO6) tärkeäosa-alue.
This process is described as ‘democratising expert-ise’.The notion of knowledge has undergone considerable change in meaning.The distinction betweencivil society’s knowledge and expert knowledge nolonger holds.
Tätä prosessia on kuvattu “asiantuntemuksen demokratisoimiseksi”. Tiedon käsitteen merkitys onmuuttunut huomattavasti.Kansalaisyhteiskunnan tiedot jaasiantuntijatiedot eivät enää eroa toisistaan.
“We should not set benchmarks too high
“Meidän ei pidä asettaa kansalaisyhteiskunnan tietovaatimuksia
“We should not set benchmarks too for high for knowledge requirements of knowledge requirements of civil society as civil society as politicians make
PO6:ssa on varattu noin 225 miljoonaa euroaensisijaiseen aihealueeseen “Kansalaiset ja hallintoosaamisyhteiskunnassa”ja 80 miljoonaa euroaeurooppalaisen tutkimusalueen tieteen ja yhteiskunnanosa-alueen jäsentämiseksi.
Crossroads and inroads politicians make decisions about scientif ic issues decisions about scientific issues they are not fully informed about,” they are not fully informed about,” commented commented another participant.
tietovaatimuksia koskevia mittapuita liian koskevia mittapuita liian korkealle, korkealle, koska poliitikot tekevät päätöksiä koska poliitikot tekevät päätöksiä tieteellisistä kysymyksistä, joista
The European Commission
osallistuja.
Despite these efforts,some believe that the Research Directorate-General is among the least open of all the Commission’s internal departments,and complainthat civil society is not sufficiently consulted duringthe planning stages of EU research programmes.
Näistä toimista huolimatta jotkut ovat sitä mieltä,ettätieteen ja tutkimuksen pääosasto on komission kaikistasisäisistä osastoista suljetuimpia.He valittavat,ettäkansalaisyhteiskuntaa ei kuulla riittävästi EU:ntutkimusohjelmien suunnitteluvaiheissa.
If scientists are sometimes regarded as remote,thesame can apply to European Union institutions.Despite ever-closer integration and the upcomingexpansion of the EU,to the average citizen,Brusselscan seem as if it is a million miles away from theirdaily lives.
Jos tiedemiehiä pidetäänkin joskus etäisinä,sama päteemyös Euroopan unionin toimielimiin.Entistä tiiviimmästäintegraatiosta ja EU:n laajentumisesta huolimatta Brysselsaattaa keskivertokansalaisten mielestä tuntua olevantuhansien kilometrien päässä heidän jokapäiväisestäelämästään.
“Consultation has expanded exponentially right across the Commissionin the past ten years.
“Kuuleminen on lisääntynyt komissiossaräjähdysmäisesti kymmenen viime vuodenaikana.
But this doesnot appear to have occurred as muchin the Research Directorate-General, at least not visibly,” said one NGOrepresentative.
Näin ei kuitenkaan näytätapahtuneen samassa määrin tieteen jatutkimuksen pääosastossa, ei ainakaannäkyvästi”, sanoi eräskansalaisyhteiskunnan edustaja.
“The Commission should be taking thelead in building links with civilsociety,” urged ECAS’ Tony Venables,director of the EU-wide civil societygroup ECAS.
“Komission olisi näytettävä esimerkkiäsolmimalla siteitäkansalaisyhteiskuntaan”, kehotti EU:nlaajuisen kansalaisyhteiskuntaryhmän ECASin johtaja Tony Venables.
Others argue that,although much still needs to bedone,the Research DG has made leaps and boundsalong the road to participation,citing such initiativesas its consultation website which canvasses publicopinion on issues as varied as environmental technology and the role of modern universities.
Toiset taas väittävät,että vaikka jäljellä on vielä paljontehtävää,tieteen ja tutkimuksen pääosasto on ottanutedistysaskelia kohti osallistumista.He mainitsevatesimerkkeinä kuulemista koskevan verkkosivun kaltaisetaloitteet,joissa tiedustellaan kansalaisten mielipidettäniinkin erilaisista kysymyksistä kuin ympäristöteknologiaja nykyaikaisten yliopistojen asema.
And the Union is determined to close the distancebetween Europeans and their common institutions. It embarked on this path in earnest with its 2001 White Paper on European Governance,which endeavours to promote, among other things,greater civil societyconsultation and participation.
Unioni pyrkii päättäväisesti kuromaan umpeeneurooppalaisten ja heidän yhteisten toimielintensä välistävälimatkaa.Se aloitti tämänkaltaisen toiminnan todenteolla antamalla vuonna 2001 eurooppalaistahallintotapaa koskevan valkoisen kirjan,jossa rohkaistaanmuun muassa kansalaisyhteiskunnan parempaa kuulemista ja osallistumista.
Some point to the 2003 EU-backed conference andreport on ‘Governance of the European Research Area: the role of civil society’as another indication ofthe Research Directorate-General’s serious long-termcommitment to civil society participation.
Jotkut viittaavat EU:n tukemaan konferenssiin sekäkansalaisyhteiskunnan asemaa eurooppalaisentutkimusalueen hallinnossa koskevaan raporttiin toisenaosoituksena tieteen ja tutkimuksen pääosastonvoimakkaasta pitkäaikaisesta sitoumuksesta lisätäkansalaisyhteiskunnan osallistumista.
GOVERNANCE OF THE EUROPEAN RESEARCH AREA – GIVING
EUROOPPALAISENTUTKIMUSALUEENHALLINTO– YHTEISKUNNAN
Chain
Erilaisia
Chain of voices of voices
Erilaisia mielipiteitä mielipiteitä
“How do we make Europe for its citizens and with its citizens?” – Irini Pari, member of the Economic and Social Committee (ESC).
“Miten Eurooppa saadaan lähemmäksi kansalaisia?” – Euroopan talous- ja sosiaalikomitean (TSK) jäsen Irini Pari.
“Science needs to go to society and tell it we’re at your service and we’rehere to fulfil your needs,” – Jan Staman, director of the Rathenau Instituut (NL).
“Tieteen on lähestyttävä yhteiskuntaa ja meidän on kerrottava, että olemmekansalaisten palveluksessa ja tarkoituksenamme on täyttää heidän tarpeensa.” – Rathenau Instituut -laitoksen (Alankomaat) johtaja Jan Staman.
“If you want to get people ...to take part, you have to demonstrate to themthat their views count,” – Camilla Modeer, the Royal Swedish Academy of Engineering Sciences.
“Jos haluamme ihmisten (...) osallistuvan, heille on osoitettava, että heidänmielipiteensä otetaan huomioon.”– Ruotsin insinööritieteiden kuninkaallisen akatemian edustaja Camilla Modeer.
“Consultation is different to participation.
“Kuuleminen eroaa osallistumisesta.
We already have consultation[in Europe], but it’s a very limited type of participation,” – Clive Spash, the Macaulay Institute (UK).
Kuulemista harjoitetaan jo [Euroopassa],mutta sen on hyvin rajallinen osallistumismuoto.”– Macaulay Institute -laitoksen (Yhdistynyt kuningaskunta) edustaja Clive Spash.
“The problem is not the quality of participation but the quantity,” – Lars Klüver, the Danish Board of Technology.
“Ongelma ei piile osallistumisen laadussa vaan määrässä.”– Tanskan teknologialautakunnan edustaja Lars Klüver.
“May be if civil society had been involved, we wouldn’t have sent a man tothe moon,” – From conference discussions.
“Jos kansalaisyhteiskunta olisi otettu mukaan, emme ehkä olisi lähettäneetmiestä kuuhun.”– Ote konferenssikeskusteluista.
“Trying to read some EU documents, for the average citizen, is like tryingto read Chinese,”– From conference discussions.
“Joidenkin EU:n asiakirjojen lukeminen on keskivertokansalaiselle täyttähepreaa.”– Ote konferenssikeskusteluista.
“It is wrong to speak of a knowledge gap [between science and society].
“On väärin puhua [tieteen ja yhteiskunnan välisestä]tietokuilusta.
We have more a situation of asymmetric expertise, which is easier to address,”
Kyse on pikemminkin epäsuhtaisesta asiantuntemuksesta, jota on helpompi käsitellä.”
– From conference discussions.
– Ote konferenssikeskusteluista.
Europe for its
“Miten Eurooppa
“I think civil society should be involved when there is a conflict, when the normal system does not work,”
“Mielestäni kansalaisyhteiskunta on otettava mukaan konfliktitilanteessa, jossa tavanomainen järjestelmä ei toimi.” saadaan lähemmäksi
“Engaging civil society is not a way of solving problems, it is a way ofanticipating them,”– From conference discussions.
“Kansalaisyhteiskunnan mukaan ottaminen ei ratkaise ongelmia, vaan se on keinoennakoida niitä.”– Ote konferenssikeskusteluista.
SOCIETY A KEY TO THE LAB
– YHTEISKUNNANAVAINLABORATORIOON
Given the complex topography of the European political landscape, it is important to explore the rationalebehind why civil society should be treated as animportant stakeholder in the political process.
Euroopan poliittisen ympäristön monimutkaisuuden vuoksi ontärkeää pohtia perusteluja sille, miksikansalaisyhteiskuntaa on pidettävä tärkeänä sidosryhmänäpoliittisessa prosessissa.
“Civil society involvement helps involvement helps to raise to raise competitiveness, acceptance competitiveness, acceptance and consensus,” and consensus,” Fabio Terragni, pres-
“Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen lisää kilpailukykyä, hyväksyntää ja kilpailukykyä, hyväksyntää ja yhteisymmärrystä”, sanoi Agenzia yhteisymmärrystä”, sanoi Agenzia Sviluppo Nord
Milano, said summing up the views of
Fabio Terragni tiivistäen näin
Nord Milano, said summing up the views of one
Milano -viraston johtaja Fabio Terragni konferenssin yhden keskusteluryhmän tiivistäen näin konferenssin yhden
At the conference on the role of civil society in the European Research Area,two lines of reasoning emerged.The first line of thought centred on democratic prin-ciples.The second view was more pragmatic, stressing the utilitarian benefits of civil society involvement.
Kansalaisyhteiskunnan asemaa eurooppalaisellatutkimusalueella käsittelevässä konferenssissa esitettiinkaksi perustelua.Ensimmäinen niistä koskidemokraattisia periaatteita.Toinen perustelu olipragmaattisempi,ja siinä painotettiinkansalaisyhteiskunnan osallistumisesta saataviakäytännön hyötyjä.
Quality decisions
Laatua koskevat päätökset
But beyond questions of democracy and legitimacy,there are more practical reasons for promoting civilsociety involvement in the decisionmaking process.
“Osallistuminen on demokraattinenperusoikeus”, huomautti yksiosallistujista.
The Commission’s White Paper on European Governance explains that the demand for greater civil societyinvolvement can also stem from public scepticismregarding the capacity of the political system to takethe ‘right’decision.
Demokratiaa ja legitiimiyttä koskevien kysymysten lisäksion myös käytännöllisempiä syitä sille,miksikansalaisyhteiskunnan osallistumistapäätöksentekomenettelyyn olisi vahvistettava.
An active civil society role,some argue,can helpaddress this lack of faith in the decisionmaking process.
Joidenkin mielestä kansalaisyhteiskunnan aktiivinentoiminta voi lieventää tätä päätöksentekomenettelyynkohdistuvan luottamuksen puutetta.
“Framing issues differently, which NGOs can do, can lead to greateracceptance of a certain scientificfield,” said one conference participant.
“Kansalaisjärjestöt voivat hahmottaaasioita eri tavalla, mikä voi lisätätiettyjen tieteenalojenhyväksyttävyyttä”, totesi yksikonferenssin osallistujista.
Some maintain that involving civil society enhancesthe efficiency and effectiveness of policies and thedecision-making process.
Joidenkin mielestä kansalaisyhteiskunnan ottaminenmukaan tehostaa politiikkoja ja päätöksentekomenettelyä.
“[Participation]may not resolve all the issues, but it enhances the legitimacy of the decisionmaking process,” noted another NGO representative.
“[Osallistuminen]ei välttämättäratkaise kaikkia asioita, mutta sevahvistaa päätöksentekomenettelynlegitiimiyttä”, huomautti toinenkansalaisjärjestön edustaja.
“It is argued that the complex issuesresearch policy deals with [require]a strong interaction [between] policymakers and civil society,” points outthe IFOK report.
Vaikka jotkut katsovatkin,että suora osallistuminen lisääpoliittisen prosessin legitiimiyttä,toiset pelkäävät senheikentävän tahattomasti edustuksellistendemokraattisten instituutioiden legitiimiyttä.
Although some argue that direct participation raisesthe legitimacy of the political process,others fear that itcould have the unintended side effect of underminingthe legitimacy of representative democratic institutions.
“On väitetty, ettätutkimuspolitiikassa käsitellytmonimutkaiset kysymykset[edellyttävät]poliittisten päättäjienja kansalaisyhteiskunnan [välistä]voimakasta vuorovaikutusta”,” IFOK:nraportissa huomautetaan.
Agreeing to disagree?
Sovinnosta epäsopuun?
Involving citizens helps build public confidence in science,brings a wider range of options to thedebate,and ensures that limited resources areinvested in socially acceptable lines of research that meet society’s needs.
Kansalaisten osallistuminen vahvistaa heidänluottamustaan tieteeseen,tuo keskusteluun useampiavaihtoehtoja ja takaa,että rajalliset varat investoidaanyhteiskunnan tarpeita vastaaviin ja sen hyväksymiintutkimusaloihin.
Although participation can help lead to consensus,many find that unanimity should not be its sole aim,since conflicting values cannot always be completelyreconciled.
Vaikka osallistuminen voikin auttaa sovintoon pääsemistä,monien mielestä yksimielisyyden ei pitäisi olla sen ainoapäämäärä,koska vastakkaisia arvoja ei aina voida täysinsovittaa yhteen.
“Society has to become more involvedin S & T if Europe is to become a leading knowledge-based society,” noted the Rathenau Institute’s Jan Staman.“Science needs to go to society andtell it we’re at your service andwe’re here to fulfil your needs.”
[Se]on julkisenkeskustelun houkutteleva sivutuote,mutta ei perimmäinen lopputulos”, totesiyksi osallistujista. “Osallistuminen voiparhaassa tapauksessa lähentäämielipiteitä ja ainakin lisätävastakkaisten näkemysten suvaitsemista”,huomautti toinen edustaja.
“We shouldn’t just focus on consensusbuilding. [It]is an attractive byproduct of public debate but not anessential outcome,” said one delegate.
“Yhteiskunta on otettava paremminmukaan tieteeseen ja tekniikkaan(T & T), jos Euroopasta halutaan tehdäjohtava tietoyhteiskunta”, huomautti Rathenau Instituut -laitoksen johtaja Jan Staman.
“Participation can help lead to a convergence of opinions, at best, andraise the level of tolerance of conflicting views, at least,” notedanother.
“Tieteen on lähestyttäväyhteiskuntaa ja meidän on kerrottava,että olemme kansalaisten palveluksessaja tarkoituksenamme on täyttää heidäntarpeensa.”
Lowering
Kynnyksen
Lowering the drawbridge the drawbridge
Kynnyksen madaltaminen madaltaminen
If we were to liken science toan ivory tower, there are signsthat it is opening its doors tothe public. A growing trend isemerging towards more openness,transparency and inclusivenessin the political decisionmaking process relating to research.
Vaikka saatammekin rinnastaatieteen norsunluutorniin, onmerkkejä siitä, että se onavaamassa oviaan kansalaisille.Tutkimusta koskeva poliittinenpäätöksentekomenettely on yhäavoimempaa ja osallistavampaa.
The traditional one-way traffic system,in which scienceand technology policies are imposed from above,is gradually being replaced by a multi-directional system that promotes an interactive exchangebetween policy-makers,the research community,industry and civil society.
Perinteistä yksisuuntaista järjestelmää,jossa tiede- jateknologiapolitiikkoja määrätään ylhäältä päin,korvataanvähitellen monisuuntaisella poliittisten päättäjien,tutkimusyhteisön,teollisuuden ja kansalaisyhteiskunnanvälistä vuorovaikutusta edistävällä järjestelmällä.
Others suggest that participation is far more than aconvenient veil.They argue that this growing intimacyreflects a blurring of traditional boundaries and competencies in modern society.
Toisten mielestä osallistuminen on paljon muutakin kuinpelkkä muodollisuus.He katsovat,että lähentyminenheijastaa nyky-yhteiskunnan perinteisten rajojen jatoimivaltojen hämärtymistä.
This increasing openness is partly due to growingpublic demand for a voice in research policy,fuelledby concerns over the implications of modern sciencethat many people feel are not sufficiently addressedby the traditional decisionmaking apparatus.
Avoimuuden lisääntyminen johtuu osaksi kansalaistenvoimakkaammasta vaatimuksesta saada äänensäkuuluviin tutkimuspolitiikassa,koska monet ovathuolissaan siitä,ettei perinteinen päätöksentekokoneistokäsittele riittävästi nykyaikaisen tieteen vaikutuksia.
“The common cause of these trendsseems to lie in the increasing complexity of societal and socialframes for science and technologypolicies,” observes the IFOK report.
“Näiden suuntausten yhteisenä tekijänänäyttää olevan tiede- ja teknologiapolitiikkojen yhteiskunnallisten ja sosiaalistenjärjestelmien monimutkaistuminen”,IFOK:n raportissa huomautetaan.
A different angle
Eri näkökulma
NGOs point out that social pressure has alreadyscored major successes in raising public concerns to policy-makers. They cite nuclear waste disposaland GMOs as two areas in which active publicengagement has influenced the research agenda.
Kansalaisjärjestöt huomauttavat,että yhteiskunnanpainostuksen ansiosta poliittiset päättäjät ovat jotiedostaneet paremmin kansalaisten huolet.Hemainitsevat ydinjätteen käsittelyn ja GMO:t kahtena alana,jossa kansalaisten aktiivinen osallistuminen on vaikuttanuttutkimussuunnitelmaan.