natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Instruments and objectives
Rahoitusvälineet ja tavoitteet
Objectives
Rahoitusvälineet
0 0 Cohesion Fund
Koheesiorahasto
Convergence and competitiveness
Lähentyminen ja kilpailukyky
• national level: European Employment Strategy
ESR pan työllisyysstrategia Euroopan alueellinen
European territorial cooperation
ETKR yhteistyö
EAGGF-Guidance
EMOTR-Ohjaus
EAGGF-Guarantee
EMOTR-Tuki
Objective 1
Maaseudun kehittäminen ja kalatalousalan rakennemuutos Tavoite 1 -alueen ulkopuolella
European Commission, Building our common future: policy challenges and budgetary means of the enlarged Union, 2007-2013 COM(2004)101 COM(2003)34 final of 30.1.2003, p.4.
Euroopan komissio, Yhteisen tulevaisuutemme rakentaminen: politiikan muutokset ja budjettikeinot laajentuneessa unionissa 2007-2013 COM(2004)101 COM(2003)34 final 30.1.2003, s.4.
Strictly defined at the NUTS2 level.
Tarkasti määritelty NUTS II tasolla.
Measured in purchasing power parities and calculated on the basis of the Community figures for the last three years available at the moment the decision is taken.
Mitattu ostovoimana ja laskettu yhteisön lukujen perusteella kolmen päätöksentekohetkellä saatavissa olevan viimeisen vuoden osalta.
Each of these Funds would have at its disposal resources to finance technical assistance.
Jokaisessa näistä rahastoista olisi käytössään varoja teknisen tuen rahoittamiseksi.
Defined at NUTS1 or NUTS2 depending on the institutional system of eachMember State COM(2003)34 final of 30.1.2003, p.27.
Määritelty NUTS I tai NUTS II tasolla riippuen kunkin jäsenvaltion toimielinjärjestelmästä COM(2003)34 final 30.1. 2003, s.27.
Only maritime borders proposed by Member Stateswould be eligible.
Vain jäsenvaltioiden esittämät merirajat ovat tukikelpoisia.
Council Regulation (EC, Euratom), 1605/2002 of 25 June 2002.
Neuvoston asetus (EY, Euratom), 1605/2002 25.6.2002.
Interest to be paid by the management authority or the final beneficiary.
Hallinnointiviranomaisen tai lopullisen hyödynsaajan maksettavat korot.
Part1—Cohesion,competitiveness,employmentandgrowth – Situation and trends
Osa1 — Yhteenkuuluvuus,kilpailukyky,työllisyysjakasvu–Tilannejasuuntaukset
0 0 Table of contents
Sisällysluettelo
Territorial cohesion. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 27
Alueiden yhteenkuuluvuus............................................................................................................27
Factors determining growth, employment and competitiveness. . . . . . . . . . . . . . . . . . 36
Kasvuun, työllisyyteen ja kilpailukykyyn vaikuttavat tekijät...........................................................36
Statistical annex to Part 1 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 65
Tilastoliite osaan 1........................................................................................................................65
Cohesion, competitiveness, employment and growth
Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus
0 0 secondly, the extent of disparities between regions in the EU15 and how this has changed over the past decade or so, with particular focus on the Objective 1 regions receiving Structural Fund support; thirdly, economic developments in the accession countries over the recent past and the way that economic performance has varied across regions within these countries; fourthly, the growth rates they require to converge towards the income levels in the present EU withina reasonable period of time; and fifthly, the implications of an ageing population.
Johdanto saaviin Tavoite 1 -alueisiin; kolmanneksi, hakijamaiden taloudellista kehitystä lähimenneisyydessä ja sitä, miten taloudellinen suorituskyky on vaihdellut näiden maiden eri alueiden välillä; neljänneksi sitä kasvun tasoa, jota näissä maissa edellytetään nykyisen EU:n tulotason saavuttamiseksi kohtuullisessa ajassa; ja viidenneksi vanhenevan väestön vaikutuksia.
It then goes on to consider two aspects of social cohesion, unemployment and low income levels across the EU.
Lisäksi tarkastellaan kahta sosiaalisen yhteenkuuluvuuden näkökohtaa, työttömyyttä ja alhaista tulotasoa koko EU:n alueella.
Economic cohesion
Taloudellinen yhteenkuuluvuus
Disparities in income and employment in the European Union have narrowed over the past decade and, most especially, since themid-1990s.
Euroopan unionin sisäiset tulo- ja työllisyyserot ovat kaventuneet viimeisen vuosikymmenen aikana ja erityisesti 1990luvun puolivälistä alkaen.
This is the case in terms of disparities both betweencountries and between regions.
Näin on tapahtunut sekä maiden että alueiden välisille eroille.
At the same time, productivity in the least prosperous parts of the Union has risen relatively to that elsewhere, implying an improvement in their competitiveness.
Samanaikaisesti unionin köyhempien osien tuottavuus on kasvanut suhteessa muihin alueisiin, mikä osoittaa niiden kilpailukyvyn parantuneen.
Large differences in relative levels of prosperity and economic performance, however, remain, reflecting continuing structural weaknesses despite the improvements made as a result of Structural Fund support.
Suuret erot suhteellisen varakkuuden ja taoudellisen suorituskyvyn välillä ovat kuitenkin säilyneet, heijastaen jatkuvia rakenteellisia heikkouksia huolimatta rakennerahastojen tuella tehdyistä parannuksista.
Convergence ofGDPper head in the cohesion countries
Koheesiomaiden henkeä kohtia lasketun bruttokansantuotteen lähentyminen muiden maiden tasoa
In all four Cohesion countries1, Greece, Spain, Ireland and Portugal, growth was well above theEUaverage between 1994and 2001.
Kaikissa neljässä koheesiomaassa1, Kreikassa, Espanjassa, Irlannissa ja Portugalissa kasvu oli selvästi yli EU:n keskiarvon 1994 - 2001.
Since, apart from Ireland, their growth of population, was only slightly higher than the average, this was translated into significant growth inGDPper head relative to that in the rest of the EU.
Sen jälkeen niiden väestönkasvu on Irlantia lukuunottamatta ollut vain hieman keskiarvoa korkeampi, se näkyi henkeä kohti lasketun bruttokansantuotteen selvänä kasvuna muihin EU:n maihin verrattuna.
Disparities in both income and employment will widen much further when the newMemberStates join the EU inMay, 2004, both across countries and across regions.
Sekä maiden että alueiden väliset tulo- ja työllisyyserot kasvavat edelleen, kun uudet jäsenvaltiot liittyvät EU:iin toukokuussa 2004.
These countries have, in nearly all cases, experienced significantly higher growth than the EU15 since the mid1990s after the turmoil of the initial transition years, but have a much lower level ofGDPper head and, in most cases, of employment than the EU15 average.
Miltei kaikkien näiden maiden kasvu on on ollut huomattavasti suurempaa kuin EU:n nykyisten jäsenvaltioiden 1990luvun puolivälistä alkaen siirtymäkauden alkuvuosien kuohunnan jälkeen, mutta niiden henkeä kohti laskettu bruttokansantuote ja työllisyys ovat alle EU:n nykyisten jäsenvaltioiden keskiarvon.
In Ireland, where population rose by over 1%ayear , GDPper head increased in real terms by almost four times theEUaverage rate (8% a year as against just over 2%a year).
Irlannissa, jossa väestö kasvoi vuodessa yli 1%, henkeä kohti laskettu bruttokansantuote kasvoi tosiasiassa miltei neljä kertaa EU:n keskiarvoa korkeammaksi (8% vuodessa/hieman yli 2% vuodessa).
As a result, in 2001, GDPper head in Ireland in terms of purchasing power standards (PPS) was over 17% above the EU15 average, whereas it had been 25% below average at the beginning of the 1990s.
Tästä johtuen henkeä kohti laskettu bruttokansantuote oli Irlannissa vuonna 2001 ostovoimana mitattuna yli 17% EU:n nykyisiä jäsenvaltioita korkeampi, kun se oli ollut 25% keskiarvoa alempi 1990luvun alussa.
The Irish example demonstrates forcibly the effectiveness of Structural Funds support if combined with growth-oriented national policies.
Irlannin esimerkki osoittaa selvästi rakennerahastojen tuen vaikuttavuuden yhdistettynä kasvuhakuisiin kansallisiin politiikkoihin.
Sustained growth well above the rate in the present Unionwill be necessary for a prolonged period if these countries are to attain income levels close to theEUaverage .
Nykyisen unionin kasvun tason ylittävä jatkuva kasvu on välttämätöntä pidemmän aikaa, jotta nämä maat saavuttaisivat EU:n keskiarvon lähellä olevan tulotason.
To achieve this high growth with high levels of employment, the newMemberStates will need substantial help to tackle wide-ranging structural problems and to realise their economic potential.
Kasvaakseen voimakkaasti työllisyytensä säilyttäen uudet jäsenvaltiot tarvitsevat huomattavasti apua laaja-alaisten rakenteellisten ongelmien ratkaisemiseksi ja käyttääkseen taloudellisen potentiaalinsa hyödyksi.
Just as in the existing parts of theUnionwhere economic performance is lagging, overcoming the structural weaknesses in the newMemberStates would not only raise living standards there, but it would also strengthen the competitiveness and increase the growth of the EU economyas awhole.
Kuten unionin nykyisissäkin osissa, joissa taloudellinen suorituskyky on taantunut, rakenteellisten heikkouksien voittaminen uusissa jäsenvaltioissa lisäisi kilpailukykyä nostaen myös elintasoa, ja lisäisi EU:n kokonaistaloudellista kasvua.
In the other three Cohesion countries, growth in real GDPper head has been more modest but still higher than in the rest of the EU since themid-1990s.
Muissa kolmessa koheesiomaassa bruttokansantuotteen todellinen henkeä kohti laskettu kasvu on ollut vaatimattomampaa, mutta silti voimakkaampaa kuin muualla EU:ssa 1990luvun puolivälistä alkaen.
From theendof recession in 1994 to the recent slowdown, growth of real GDPper head in Greece, Portugal and Spain was consistently above theEUaverage, whereas during the recession years, it was consistently below average (Graph 1.1).
Laman loputtua vuonna 1994 viimeiseen talouden taantumaan bruttokansantuotteen todellinen henkeä kohti laskettu kasvu Kreikassa, Portugalissa ja Espanjassa oli jatkuvasti EU:n keskiarvoa korkeampi, kun taas lamavuosina se olli jatkuvasti keskiarvon alapuolella (Kaavio 1.1).
This examines, first, the growth of GDP and employment in the Cohesion countries over recent years relative to that in the rest of the EU;
KOLMAS TALOUDELLISTA JA SOSIAALISTA YHTEENKUULUVUUTTA KOSKEVA KERTOMUS
Growth in GDP per head in Spain, Portugal and Greece relative to EU15 average, 1992-2002
Henkeä kohden lasketun bkt:n kasvu Espanjassa, Portugalissa ja Kreikassa EU:n nyk. jäsenten keskiarvoon nähden 1992-2002
% change relative to EU15
% muutos EU:n nykyisiin jäsenvaltioihin nähden
Spain Portugal Greece Cohesion 3
Espanja Portugali Kreikka Koheesiomaat 3
The rise in Ireland was particularlylarge (10 percentage points), reflecting its rapid economic growth, increasing the employment rate to slightly above the EU15 average.
Irlannin kasvu oli erityisen suurta (10 prosenttiyksikköä), heijastaen sen nopeaa talouskasvua, nostaen työllisyysasteen hieman ylle EU:n nykyisten jäsenvaltioiden keskiarvon.
The rise in Spain, however, was even larger (almost 11 percentage points), though the employment rate in 2002 (58½%) was still well below the EU15 average.
Kasvu oli Espanjassa jopa suurempaa (miltei 11 prosenttiyksikköä), vaikka työllisyysaste vuonna 2002 (58½%) oli yhä alle EU:n nykyisten jäsenvaltioiden keskiarvon.
The increase (6½ percentage points) was more modest in Portugal, where employment was already relatively high, but still well above theEUaverage, taking the employment rate to 68½%, only slightly below the target of 70% set in Lisbon for the EU in 2010.
Kasvu (6½ prosenttiyksikköä) oli vaatimattomampaa Portugalissa, jossa työllisyys oli jo suhteellisen korkealla tasolla, mutta silti selvästi EU:n keskiarvon yläpuolella, nostaen työllisyysasteen 68½%:iin, vain hieman alle Lissabonissa EU:lle vuotta 2010 silmällä pitäen asetetusta 70%:in tavoitteesta.
Between 1991and 1994, therefore, GDPper head fell in both Greece and Portugal, while in Spain it grew more slowly than theEUaverage .
Siksi henkeä kohti laskettu bruttokansantuote vuosina 1991 - 1994 laski sekä Kreikassa että Portugalissa, kun se Espanjassa kasvoi EU:n keskiarvoa hitaammin.
From 1994 to 2001, growth ofGDPper head in each of the three countries was similar, over 3%a year in Spain and Portugal, and just under in Greece, as compared with an EU average of just over 2%a year.
Vuodesta 1994 vuoteen 2001 bruttokansantuotteen kasvua oli saman verran kaikissa näistä kolmesta maasta, yli 3% vuodessa Espanjassa ja Portugalissa ja hieman sen alle Kreikassa, verrattuna EU:n keskiarvoon, joka on hieman yli 2% vuodessa.
Over these 7 years of economic recovery in the Union, therefore, GDPper head in these three countries together grew in real terms by almost 1 percentage point a year above theEUaver-age (see Methodological notes at theendof the section).
Näiden seitsemän unionin taloudellisen elpymisen vuoden aikana henkeä kohti laskettu bruttokansantuote näissä kolmessa maassa kasvoi tosiasiassa 1 prosenttiyksikön EU:n keskiarvoa enemmän (ks. menetelmiä koskevat huomautukset jakson lopussa).
The rise in employment, on the other hand, wasmuch smaller in Greece, only 2 percentage points over these 6 years, despite economic growth well above average.
Työllisyyden kasvu oli toisaalta selvästi vähäisempää Kreikassa, vain 2 prosenttiyksikköä näinä 6 vuonna, huolimatta selvästi keskiarvon ylittävästä talouden kasvusta.
The employment rate in 2002 (57%) was, therefore, even further below the EU15 average than in themid-1990s, with only Italy having a lower rate.
Vuoden 2002 työllisyysaste (57%) oli siksi vielä alempana EU:n nykyisten jäsenvaltioiden keskiarvoa kuin 1990luvun puo-livälissä, vain Italian työllisyysasteen ollessa alempi.
In consequence, increasing employment in parts of theUnionwhere it is well below average remains amajor objective of EU policy.
Tästä seuraa, että kasvava työllisyys unionin joissakin osissa, joissa se on selvästi alle keskiarvon, pysyy EU-politiikan päätavoitteena.
Growing productivity
Kasvava tuottavuus
As a consequence, GDPper head in the three Cohesion countries taken together increased to 79% of the EU15 average in 2001 and to 81% in 2002, in terms of PPS to adjust for different price levels.
Tästä seurasi, että kolmen koheesiomaan yhteenlaskettu bruttokansantuote henkeä kohti kasvoi 79%:iin EU:n nykyisten jäsenvaltioiden keskiarvosta vuonna 2001 ja 81%:iin vuonna 2002 ostovoimana mitattuna, eri hintatasot huomioon ottaen.
In Spain, GDPper head in these terms was less than 15% below theEUaverage in 2002.
Espanjassa bruttokansantuote henkeä kohti oli tällä tavoin laskettuna alle 15% EU:n keskiarvon vuonna 2002.
In Greece and Portugal, however, the deficiency was still large despite the convergence from the mid1990s on .
Kreikassa ja Portugalissa vajetta oli silti paljon, huolimatta 1990luvun puolivälissä alkaneesta lähentymisestä.
In both countries, GDPper headwas still only 71%of theEUaverage in 2002.
Kummassakin maassa henkeä kohti laskettu bruttokansantuote oli silti vain 71% EU:n keskiarvosta vuonna 2002.
Convergence of employment
Työllisyyslukujen lähentyminen
In Spain and, to a lesser extent, Portugal, increases in employment have contributed significantly to GDP growth, as they have in Ireland, where the number employed rose by around 5%a year between 1996 and 2002.
Espanjassa ja vähemmässä määrin Portugalissa työllisyyskasvu on myötävaikuttanut voimakkaasti bruttokansantuotteen kasvuun, Irlannin tavoin, jossa työllisten määrä nousi noin 5% vuodessa vuosina 1996 - 2002.
In Ireland, employment growth was accompanied by growth of labour productivity of just under 4% a year, over three times theEUaverage rate.
Irlannissa työllisyyden kasvuun liittyi hieman alle 4%:n vuotuinen työvoiman tuottavuuden kasvu, joka oli kolme kertaa EU:n keskiarvoa suurempi.
In Portugal, productivity growth was also higher than theEUaverage, while in Spain,where employment increased markedly, it was only aroundhalf the average.
Portugalissa tuottavuuden kasvu oli myös EU:n keskiarvoa korkeampi, kun taas Espanjassa, jossa työllisyys kasvoi merkittävästi, se oli vain noin puolet keskiarvosta.
In Greece, on the other hand, labour productivity growth was close to 3%a year between 1996 and
KOLMAS TALOUDELLISTA JA SOSIAALISTA YHTEENKUULUVUUTTA KOSKEVA KERTOMUS
Cohesion, competitiveness, employment and growth
Kreikassa työvoiman tuottavuuden kasvu oli toisaalta lähellä 3% vuodessa vuosina 1996 - 2002, selvästi yli EU:n keskiarvon, ja se oli merkittävin bruttokansantuotteen kasvun aiheuttavista tekijöistä.
Recent slowdown of the EU economy of an initial expectation among employers that it would be more short-lived.
Kasvun hidastuminen vaikutti työllisyyteen vasta varsin pitkällä aikavälillä, osittain ehkä johtuen alkuperäisistä työnantajien odotuksista, että se olisi lyhytkestoisempaa.
In 2003, however, it depressed the rate of employment growth in Ireland, which is estimated at under 1%, implying a fall in the employment rate (given the relatively high growth of workingage population).
Vuonna 2003 se laski kuitenkin Irlannin työllisyysastetta, jonka arvioidaan olevan alle 1%, mikä on osoitus työllisyysasteen laskusta (ottaen huomioon suhteellisen voimakas työikäisen väestön kasvu).
It also had a depressing effect in Spain, though here the rise in the number employed was still around 1½% in 2003, implying a further increase in the employment rate (by around 1 percentage point).
Sillä oli lamauttava vaikutus Espanjassa, vaikka työllisten lukumäärän lisäys oli silti yhä noin 1½% vuonna 2003, mikä osoittaa työllisyysasteen kasvaneen (noin 1 prosenttiyksikköä).
In Greece, estimates suggest that therewas a similar rise in the employment rate.
Kreikassa arviot osoittavat, että työllisyysaste kasvoi samansuuruisesti.
In Portugal, on the other hand, the number employed is estimated to have fallen by 1% in 2003 and is forecast to remain broadly unchanged in 2004, implying a significant reduction in the employment rate.
Portugalissa työllisten lukumäärän arvioidaan toisaalta laskeneen 1% vuonna 2003 ja sen ennustetaan pysyvän laajalti muuttumattomana vuonna 2004 osoituksena merkittävästä työllisyysasteen laskusta.
Economic growth in theEUhasslowedappreciablyover the three years since thepublicationof the lastCohesion Report.This slowdownhas inevitablyaffectedcohesion, not least because it has led to a renewed rise in unemployment in many parts (see below), but also because it has created an unfavourable climate for the continued reduction in regional disparities in both income and employment.
EU:n talouskasvu on hidastunut huomattavasti koheesiokertomuksen julkaisemisesta viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana. Tämä taantuma on väistämättä vaikuttanut yhteenkuuluvuuteen, ei vähiten siksi, että se on johtanut työttömyyden kasvuun monissa osissa (ks. alla), mutta myös, koska se on luonut alueellisten tulo- ja työllisyyserojen kaventamiseen epäsuotuisan ilmapiirin.
Economic growth in the Union remained disappointing in 2003 for the third year running (at under 1%).
Unionin talouskasvu oli kolmantena peräkkäisenä vuonna pettymys vuonna 2003 (alle 1%).
Growth of GDP may rise to 2% in 2004 and approach 2.5% in 20052.
Bruttokansantuotteen kasvu voi nousta 2%:iin vuonna 2004 ja lähentyä 2.5%:ia vuonna 2005.2
Elsewhere in the Union, Germany and Italy have continued to perform poorly.
Muista unionin maista Saksan ja Italian suorituskyky on pysynyt alhaisena.
In Germany, therewas virtually no growth at all in GDP in 2002 and 2003 and in Italy, growth was less than ½% in both years.
Saksassa ei käytännöllisesti katsoen ollut bruttokansantuotteen kasvua lainkaan vuonna 2002 ja vuonna 2003 ja Italiassa kasvua oli alle ½% molempina vuosina.
In France, where growth of GDP was similar to theEUaverage before 2001, only marginal growth is estimated to have occurred in 2003.
Ranskassa, jossa bruttokansantuotteen kasvu oli lähellä EU:n keskiarvoa ennen vuotta 2001, kasvun arvioidaan olleen vain marginaalista vuonna 2003.
In the Netherlands, where growth had previously been well above average, GDP increased only slightly in 2002 and is estimated to have fallen in 2003.
Alankomaissa, jossa kasvu oli aiemmin ylittänyt selvästi keskiarvon, bruttokansantuote kasvoi vain hieman vuonna 2002 sen arvioidaan laskeneen vuonna 2003.
Regional disparities inGDPper head have also narrowed
Alueelliset bruttokansantuotteen erot henkeä kohti ovat myös kaventuneet
The slowdownhas affected nearly all Member States.
Taantuma on vaikuttanut melkein kaikkiin jäsenvaltioihin.
Even in Ireland, growth is estimated to have fallen to 1½% in 2003 and is forecast still to be below 4% in 2004 .
Jopa Irlannissa kasvun arvioidaan laskeneen 1½%:iin vuonna 2003 ja sen ennustetaan jäävän yhä alle 4% vuonna 2004.
Portugal has been particularly affected, GDP falling by almost 1% in 2003 after growing by under ½% in 2002 and being forecast to increase by only 1% in 2004 .
Portugaliin se on vaikuttanut aivan erityisesti, maan bruttokansantuotteen laskettua miltei 1% vuonna 2003, kasvettuaan ensin alle ½% vuonna 2002 ja sen ennustetaan kasvavan vain 1% vuonna 2004.
If this forecast is realised, then much of the convergence towards theEUaverage in the second half of the 1990s will have been reversed in the three years 2001 to 2004 .
Mikäli tämä ennuste toteutuu, se lähentyminen, joka 1990luvun jälkimmäisellä puoliskolla saavutettiin, menetettiin suurelta osin vuosina 2001 - 2004.
The two other Cohesion countries have fared better.
Kaksi muuta koheesiomaata ovat selviytyneet paremmin.
In Spain, GDP seems to have grown by an average of just over 2%a year in 2002 and 2003 and growth is forecast to rise to almost 3% in 2004, while Greece appears to have been affected least of all.
Espanjassa bruttokansantuotteen vuotuinen kasvu näyttää olevan keskimäärin hieman yli 2% vuonna 2002 ja vuonna 2003 ja sen ennustetaan kasvavan miltei 3%:iin vuonna 2004, kun taas Kreikka näyttää selvinnen suuremmitta vaikutuksitta.
Here growth was around 4% in both 2002 and 2003 and the same is forecast for 2004, much higher than in the rest of the EU.
Siellä kasvu oli noin 4% sekä vuonna 2002 että vuonna 2003 ja samaa ennustetaan vuodelle 2004, mikä on muuta EU:ta huomattavasti paremmin.
In these two countries, therefore, support from the Structural Funds may have helped to maintain economic growth.
Näissä kahdessa maassa rakennerahastojen tuki on saattanut auttaa talouskasvun ylläpidossa.
Up until the recent slowdown in growth in 2001, the gap inGDPper head between the least prosperous regions in the Union— those which have been the main focus of EU cohesion policy — and the others has also narrowed over recent years.
Aina viimeiseen vuoden 2001 kasvun taantumaan asti bruttokansantuotteena henkeä kohti laskettu kuilu unionin köyhimpien alueiden — EU:n yhteenkuuluvuuspolitiikan tärkeimpien kohteiden — ja muiden alueiden välillä on myös kaventunut viime vuosina.
It is as yet not possible to say, however, what has happened since 20013.
Vielä ei ole mahdollista sanoa kuitenkaan, mitä on tapahtunut vuodesta 20013.
It should be noted that the regional figures referred to in this section and the rest of the report relate to the growth ofGDPper head in real terms.
On huomioitava, että tässä jaksossa esille tuodut aluekohtaiset luvut ja kertomuksen loppuosa liittyvät tosiasiassa henkeä kohti lasketun bruttokansantuotteen kasvuun.
They are based for the first time on regional indicators derived from a new database specially constructed to be consistent over time for all EUNUTS2 regions. They differ from the data typically used in previous empirical studies and analyses which relate to GDP in PPS terms over time, which is inappropriate to use for this
Ne perustuvat ensimmäistä kertaa uudesta tietokannasta otettuihin alueellisiin indikaattoreihin, jotka on rakennettu erityisesti siten, että ne ovat yhteensopivia ajan mittaan kaikkien EU:in NUTS 2-luokituksen
1.1 GDPper head (PPS), 2001
1.1 BKThenkeäkohden (ostovoimana), 2001
Source:Eurostat
Lähde:Eurostat
< 50 5075 7 59 0 90 - 100 100 - 125 > = 125 nodata ©EuroGeographicsAssociationfortheadministrativebounderies
< 50 5075 7 59 0 90 - 100 100 - 125 > = 125 Eitietoja ©EuroGeographics:hallinnollistenrajojenyhdistys