natgillin/translations-raw huggingface dataset:
VIII —Enlargement . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Main developments . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Laajentuminen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Tärkeimmät vaiheet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Agricultural accession negotiations . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Sapard (special accession programme for agriculture and rural development) . . . . . .Bilateral trade . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Maatalousalan liittymisneuvottelut . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Sapard (maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma) . . . . . . .Kahdenvälinen kauppa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
International relations . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .International organisations and agreements . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Kansainväliset suhteet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Kansainväliset järjestöt ja sopimukset . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
World Trade Organisation (WTO) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD) . . . . . . . . . . . . . . .World Summit on Sustainable Development, Johannesburg, 4 to 6 September 2002 .Generalised system of preferences (GSP) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .United Nations Food and Agriculture Organisation (FAO) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .International agreements . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Bilateral and regional trade relations . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Maailman kauppajärjestö (WTO) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Kestävän kehityksen huippukokous Johannesburgissa 4.–6. syyskuuta 2002 . . . . . . .Yleinen tullietuusjärjestelmä (GSP) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO) . . . . . . . . . . . . . .Kansainväliset sopimukset . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Kahdenväliset ja alueelliset kauppasuhteet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
ACP countries . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .EFTA countries . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Asia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Middle East and Mediterranean region . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Western Balkans . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Latin America . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .NIS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .North America . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
AKT-maat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Efta-maat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Aasia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Lähi-itä ja Välimeren alue . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Länsi-Balkan . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Latinalainen Amerikka . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .IVY-maat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Pohjois-Amerikka . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
I — Economic situation and farm incomes
Taloudellinen tilanne ja maataloustulot
The 2002 agricultural year was mainly characterised by the following developments:
b)Öljyn hinnat nousivat jyrkästi koko vuoden 2002 ajan ja saavuttivat uudelleen vuoden2001 alkupuoliskolla vallinneen melko korkean tason.
(b)a sharp rebound in oil prices over the course of 2002, back to around the relatively highlevels of the first half of 2001;
c)Sijoittajien luottamus heikkeni ja vähensi yhdessä öljyn hintojen nousun kanssa ostovoimaa.
(c)a deterioration in investor confidence which, combined with rising oil prices, erodedpurchasing power and led to private consumption in the EU increasing only marginallyin 2002;
Seurauksena oli se, että yksityinen kulutus EU:ssa kasvoi vuonna 2002 vainhieman.
(d)a noticeable recovery in the cattle sector from the recent BSE and foot and mouthdisease crises, with a significant improvement in beef and veal consumption, and withprices in the sector increasing by more than 6 % on average.
d)Karjankasvatuksen ala elpyi merkittävästi sitä koetelleista BSE-kriisistä sekä suu- jasorkkatautiepidemioista. Naudan- ja vasikanlihan kulutus kasvoi huomattavasti, jahinnat nousivat alalla keskimäärin yli kuusi prosenttia.
The recovery in the beefsector resulted in prices for pig meat during 2002 being well down on the exceptionallyhigh prices of 2001 and those for poultry meat also being well down on corresponding2001 prices for most of the year;
Naudanliha-alan elpyminenaiheutti sianlihan hintojen alenemisen vuonna 2002, kun ne vuonna 2001 olivat olleetpoikkeuksellisen korkeat. Samoin siipikarjanlihan hinnat olivat suurimman osan vuottahuomattavasti alhaisemmat kuin vuonna 2001.
(e)generally favourable weather conditions over the course of the agricultural year, exceptfor the severe floods during the summer in some Member States, leading to the secondlargest cereals harvest ever apart from that of 2000.
e)Yleisesti suotuisat sääolot jatkuivat koko maatalousvuoden lukuun ottamatta tiettyjäjäsenvaltioita kesällä koetelleita vakavia tulvia. Viljasato oli tähän mennessä toiseksisuurin, kun vuoden 2000 satoa ei oteta lukuun.
2.A limited recovery in global trade growth in 2002 helped overall EU exports improveslightly on 2001 levels.
2.Kaupan kokonaisvaltainen kasvu elpyi jossain määrin vuonna 2002, mikä lisäsihieman EU:n vientiä vuoden 2001 tasoon verrattuna.
However, the situation was less positive for EU agriculturalexports, which faced increased competition from third countries especially in the cerealssector, where non-traditional exporters in the Black Sea area had a large impact on themarkets in 2002, although meat sector exports improved considerably from the previousyear’s levels when trade restrictions due to animal disease scares hit exports.
Maataloustuotteiden viennissä tilanneei ollut yhtä positiivinen, sillä kolmansien maiden kilpailu kasvoi erityisesti vilja-alalla,johon Mustanmeren alueen uusilla viejillä oli suuri vaikutus vuoden 2002 markkinoilla.Liha-alan tilanne parani kuitenkin huomattavasti verrattuna edelliseen vuoteen, jolloineläintautien pelosta toteutetut kaupan rajoitukset vahingoittivat vientiä.
The strengthening of the euro during 2002 also acted to restrain the level of EU agricultural exports.
Euron arvonvahvistuminen vuonna 2002 vähensi myös EU:n maataloustuotteiden vientiä.
3.According to initial estimates at the end of 2002, farm incomes (measured as real netvalue added at factor cost per annual work unit) for the European Union as a whole fell by3.0 % in real terms in 2002, in contrast to the large increases of 2000 and 2001 (when real
3.Euroopan unionin maataloustuloista tehtiin vuoden 2002 lopulla ensimmäiset arviot,joiden mukaan reaalitulot olivat vuonna 2002 laskeneet 3,0 prosenttia (mitattuna reaalisenanettoarvonlisänä tuotannontekijähintaan vuosittaista työpanosyksikköä kohden). Tilanne
ECONOMIC SITUATION AND FARM INCOMES incomes rose 4.4 and 6.1 % respectively, according to the most recent figures) and against abackground of a significant further decline in overall agricultural labour (down 2.9 % on2001).
TALOUDELLINEN TILANNE JA MAATALOUSTULOT poikkesi vuosista 2000 ja 2001, jolloin kasvu oli ollut voimakasta (reaalitulot olivat nousseet 4,4 % ja 6,1 % tuoreimpien lukujen mukaan).
Despite this fall in income, the average farm income in 2002 still remains some25 % higher than that of the early 1990s.
Maatalouden työvoima väheni kuitenkinyleisesti edelleen (–2,9 % vuoteen 2001 verrattuna).
Underlying the drop in income for 2002 was asharp fall in the prices of many crop and animal products, which more than offset theincrease in the volume of production.
Tästä tulojen vähenemisestä huolimatta maataloustulot pysyivät vuonna 2002 keskimäärin 25 prosenttia korkeampina kuin1990-luvun alkuvuosina.
This was especially true for animals and animal products such as pig meat, poultry and milk, which all exhibited a sharp drop in real averageprices, but was also the case for cereals, oilseeds and potatoes.
Tulojen väheneminen vuonna 2002 johtui useiden vilja- ja kotieläintuotteiden hintojen jyrkästä laskusta, joka tasoitti suuresti tuotannon määrän nousua.Tämä päti erityisesti kotieläimiin ja kotieläintuotteisiin, esimerkiksi sianlihaan, siipikarjanlihaan ja maitotuotteisiin, joiden kaikkien keskimääräiset reaalihinnat laskivat jyrkästi.Samoin kävi viljatuotteille, öljykasveille ja perunoille.
However, as usual, thesefirst estimates should be treated with some degree of caution.
Ensimmäisiin arvioihin on kuitenkinaina suhtauduttava varovaisesti.
4.In terms of weather, the 2002 agricultural year got off to a good start with autumn 2001field preparation and sowing of winter cereals and rapeseed occurring under conditionswhich were almost optimal and generally much more favourable than for the previous year,particularly so in France and the UK.
4.Maatalousvuosi 2002 käynnistyi sään suhteen hyvin.
While the autumn period ended with unseasonablycold weeks across Europe in December and in January 2002, raising some concern for frostdamage, the subsequent conditions during the winter season were generally favourable,with mainly higher than average temperatures and a favourable spell for spring crop sowingpreparations.
Syksyn 2001 maanmuokkaustyötsekä talviviljan ja rapsin kylvö tehtiin lähes optimaalisissa sääoloissa, jotka olivat yleisestiedellistä vuotta paljon suotuisammat erityisesti Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Syksy päättyi koko Euroopassa joulukuussa 2001 ja tammikuussa 2002 vallinneisiin,vuodenaikaan nähden epätavallisen kylmiin viikkoihin ja hallan pelkoon.
5.During spring 2002, the climatic conditions were, as a whole, satisfactory for cropgrowth and farming operations.
5.Keväällä 2002 sääolot olivat kokonaisuudessaan tyydyttävät viljan kasvulle ja maataloustöille.
The Iberian Peninsula, the south of Italy (with the exception of Sicily) and Greece received good levels of rainfall, allowing partial replenishmentof water reserves and with a resulting potential impact on durum wheat production.
Iberian niemimaalla, Etelä-Italiassa (Sisiliaa lukuun ottamatta) ja Kreikassa satoiriittävästi, vesivarastoja voitiin täydentää, ja vaikutukset olivat myönteiset durumvehnäntuotannolle.
Higherthan seasonal temperatures at the end of April and May boosted crop development especially in central and northern countries, while in the Mediterranean areas, a wave of peaktemperatures in June boosted summer crop growth.
Vuodenaikaan nähden korkeat lämpötilat huhtikuun lopulla ja toukokuussaedistivät viljan kehittymistä erityisesti Keski- ja Pohjois-Euroopan maissa, ja Välimerenalueella huippulämpötilojen aalto nopeutti kesäviljan kasvua.
6.The situation generally worsened in July and August with excessive rain in manycentral European Member States, especially in Germany and Austria.
6.Tilanne huononi yleisesti heinä- ja elokuussa, jolloin satoi runsaasti useissa Keski-Euroopan jäsenvaltioissa, erityisesti Saksassa ja Itävallassa.
This resulted in saturated soils and flooding, hampering straw cereals harvesting operations or causing localdamage in many areas and leading to loss of harvest and grazing land.
Maaperä likosi vedessä, jatulvia syntyi, mikä vahingoitti korsiviljan sadonkorjuuta ja aiheutti paikallisia tuhojauseilla alueilla. Satoja sekä laidunmaita menetettiin.
For England, Franceand Spain, July harvesting operations were, on the whole, more favourable than in 2001,and in contrast to the situation in Germany and Austria, favourable conditions for summercrop development were experienced in many parts of France, Italy and Spain.
Espanjassa, Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa heinäkuun sadonkorjuutyöt sujuivat suotuisammissa oloissakuin vuonna 2001. Toisin kuin Saksassa ja Itävallassa, kesävilja kehittyi suotuisissaoloissa useissa osissa Espanjaa, Ranskaa ja Italiaa.
Late summerwas generally favourable for summer crops, with drier and warmer conditions in northernareas and cooler, wet conditions in the Mediterranean regions, but this was followedby abundant rain and cooler than normal temperatures in October which partially affectedfield operations such as late potato harvesting and initial sugar beet harvesting in northerncountries.
Myöhäiskesä oli yleisesti suotuisakesäviljalle. Sääolot olivat kuivat ja lämpimät pohjoisessa ja viileät Välimeren alueella.Runsaat sateet sekä tavanomaista viileämpi sää seurasivat kuitenkin lokakuussa javaikeuttivat osittain peltotöitä, esimerkiksi perunannostoa ja sokerijuurikkaan nostamiseen ryhtymistä pohjoisissa jäsenvaltioissa.
7.Domestic consumption for cereals is estimated to have risen to close to 192 milliontonnes in 2002/03 (up some 2 million tonnes on 2001/02), driven by an increase in humanconsumption (up 1.2 million tonnes) and a rise of around 1 million tonnes in the use ofcereals for animal feed, mainly due to relatively low cereals prices compared to oilseeds in2002.
7.Viljan sisäisen kulutuksen arvioidaan kasvaneen lähes 192 miljoonaan tonniin satokautena 2002/2003 (kasvua oli noin 2 miljoonaa tonnia satokauteen 2001/2002 verrattuna).Elintarvikkeeksi tarkoitetun viljan kulutus kasvoi 1,2 miljoonaa tonnia ja rehuviljan noinmiljoona tonnia, mikä johtui vuoden 2002 pääasiallisesti melko alhaisista viljan hinnoistaverrattuna öljykasvien hintoihin.
For beef and veal, consumption is expected to have recovered strongly in 2002.
Naudan- ja vasikanlihan kulutuksen arvellaan lisääntyneen voimakkaasti vuonna 2002.
ECONOMIC SITUATION AND FARM INCOMES
TALOUDELLINEN TILANNE JA MAATALOUSTULOT
Following the strong falls recorded at the end of 2000 and the start of 2001, beef consumption recovered gradually over the subsequent period, and current estimates put totalconsumption for 2002 at 7.5 million tonnes, an increase of 11.3 % on the 2001 level.
Sianlihan kulutus pysyi vuonna 2002 suurin piirteinsamalla tasolla kuin vuonna 2001 (noin 16,5 miljoonassa tonnissa) seuraten edellisenvuoden hienoista nousua.
Pigmeat consumption in 2002 remained at more or less the same level as in 2001 (around16.5 million tonnes), following on from the slight increase seen last year, while poultrymeat consumption, which had benefited most from the last BSE scare and increased byover 3 % in 2001, is expected to have decreased slightly in 2002 (down 1.7 % on last year)due to the recovery in beef consumption.
Siipikarjanlihan kulutus hyötyi viimeisimmästä BSE-taudinpelosta ja nousi vuonna 2001 yli kolme prosenttia. Sen oletetaan kuitenkin laskeneenhieman vuonna 2002 (–1,7 % edelliseen vuoteen verrattuna) naudanlihan kulutuksenlisääntymisen vuoksi.
Lastly, while butter consumption remained moreor less unchanged from 2001, consumption of cheese continued its upward trend, growingby 1.4 % in 2002, although this rise is slightly below the trend of recent years.
Voin kulutus pysyi vuodesta 2001 alkaen melko vakaana, kun taasjuuston kulutus lisääntyi edelleen vuonna 2002 1,4 prosentilla, mikä on hieman vähemmänkuin viime vuosien suuntaus.
8.Concerning the general economic scene, global recovery was somewhat disappointingduring 2002.
8.Yleinen taloudellinen tilanne ei vuonna 2002 elpynyt aivan niin kuin oli toivottu.Vuoden alussa odotettiin voimakasta kokonaiskasvua, kun poliittista kannustusta olisaatu merkittävästi syyskuun 11. päivän tapahtumien jälkeen ja kun valuuttapolitiikkaaoli lievennetty suuresti.
At the beginning of the year, vigorous global growth had been expected,following significant policy stimulus after the events of 11 September 2001 and a widespreadloosening of monetary policy.
Ilmapiiri oli kuitenkin epävarma erityisesti Lähi-idässä vallinneiden geopoliittisten jännitteiden vuoksi. Nämä seikat aiheuttivat vuoden aikana öljynhintojen nousua.
However, an atmosphere of uncertainty brought about by thecombined effect of geopolitical tensions especially in the Middle East, which led to higher oilprices over the course of the year, the negative developments in equity markets and uncertainty about the true state of the economy and the corporate sector undermined confidenceand led to subsequent weakness in the recovery, with the result that world GDP growth isexpected to be only 2.6 % for 2002.
Epävarmuutta lisäsivät myös negatiivinen kehitys valuuttamarkkinoillaja epätietoisuus talouden todellisesta tilasta. Yrityssektorin luottamus väheni ja heikensielpymistä, minkä vuoksi koko maailman tasolla BKT:n arvioidaan kasvaneen vuonna2002 vain 2,6 prosenttia.
Following its contraction in 2001, the first in 20 years,global trade growth is expected to have recovered to around 2 % in 2002.
Kauppa romahti vuonna 2001 ensimmäisen kerran 20 vuoteen,mutta vuonna 2002 sen kokonaiskasvun arvellaan nousseen noin kahteen prosenttiin.
9.In line with global developments, recovery in the EU began in the first quarter of 2002 butfailed to pick up over the rest of the year.
9.Kokonaisvaltaista kehitystä myötäillen elpyminen alkoi EU:ssa vuoden 2002 alkuneljänneksellä, mutta se ei vilkastunutkaan vuoden loppua kohti.
Consequently, the overall recovery was much slowerthan foreseen, with the average growth rate in the euro area expected to have attained a level ofonly 0.8 % in 2002.
Näin ollen kokonaiselpyminen oli oletettua hitaampaa, ja euroalueen kasvuprosentin oletetaan yltäneen vuonna2002 keskimäärin vain noin 0,8 prosenttiin.
At the same time, increases in food and oil prices eroded purchasingpower, with a shortage of demand as a consequence.
Elintarvikkeiden ja öljyn hintojen nousuheikensi samanaikaisesti ostovoimaa, minkä seurauksena kysyntä kääntyi laskuun.
This, combined with a deterioration ininvestor confidence and an increase in the household savings rate, resulted in overall privateconsumption in the euro area increasing by only about 0.6 % in 2002.
Tähänon lisättävä sijoittajien luottamuksen heikkeneminen ja kotitalouksien säästöasteen kasvu.Tästä seurasi, että yksityinen kokonaiskulutus kasvoi euroalueella vuonna 2002 vain noin0,6 prosenttia.
Concerning inflation,this declined only slowly during 2002, with the inflation rate for the year expected to be 2.3 %on average in the euro area (slightly down from last year’s rate of 2.5 %).
Inflaatio hidastui vuonna 2002 vain verkkaisesti, ja sen arvellaan yltäväneuroalueella keskimäärin 2,3 prosenttiin (eli hidastuvan hieman enemmän kuin edellisenävuonna, jolloin se oli 2,5 %).
10.Compared to the level of recent years, oil prices were fairly low at the start of 2002(around USD 20/bl for Brent oil), but generally increased over the course of the year backto around the levels of the first half of 2001.
10.Viime vuosiin verrattuna öljyn hinnat olivat erittäin alhaiset vuoden 2002 alussa(Brent-laadun hinta oli noin 20 dollaria barrelilta), mutta ne nousivat yleisesti vuodenaikana vuoden 2001 alkupuoliskon hintatasolle.
Brent oil prices initially peaked at above USD 29/bl at the end of September, reflecting fears of an oil supply disruption in the eventof war with Iraq, then fell to around USD 23/bl by mid-November before rising again,driven by a disruption in supplies from Venezuela, to break through the USD 30/bl level bylate December.
Aluksi Brent-laatuisen öljyn hinnatnousivat syyskuun lopussa huimasti noin 29 dollariin barrelilta, mikä johtui pelosta, ettäöljyn toimitukset keskeytyisivät Irakin sodan vuoksi.
On the currency front, following on from last year’s historically weaklevels against the US dollar, the euro strengthened somewhat over the course of the yearand by November had regained parity with the dollar.
Tämän jälkeen hinnat laskivatmarraskuun puoliväliin mennessä noin 23 dollariin barrelilta ja nousivat uudelleen, koska Venezuelan toimitukset keskeytyivät. Joulukuun lopulla hinnat nousivat yli 30 dollariinbarrelilta.
11.Developments in international agricultural markets were somewhat mixed in 2002,with international prices for most cereals recovering noticeably during the year, mainly dueto low output levels in some key producer countries and in light of the smallest expected
11.Kansainvälisillä maatalousmarkkinoilla tilanne vaihteli vuonna 2002. Useimpienviljojen hinnat nousivat vuoden aikana huomattavasti pääasiallisesti siksi, että tuotantotaso
12.International wheat and coarse grain prices (based on US prices) increased noticeablyfrom the middle of the year onwards to exceed the price levels of the previous year, drivenby mounting evidence of lower exportable grain supplies in traditional grain exportingcountries.
12.Vehnän ja rehuviljan kansainväliset hinnat (jotka perustuivat Yhdysvaltojenhintoihin) nousivat huomattavasti vuoden keskivaiheilta alkaen ja ylittivät edellisen vuodenhintatason. Syynä tähän oli uhka perinteisten viljanviejämaiden vientitarjonnan vähenemisestä.
The steepest price rises were observed for North American and Australiancereals, where drought caused noticeable declines in output in 2002.
Viljan hinnat nousivat jyrkimmin Pohjois-Amerikassa ja Australiassa, jossa tuotantolaski vuonna 2002 merkittävästi kuivuuden vuoksi.
By September, pricesfor good quality US milling wheat were up nearly 50 % on prices one year earlier, and withprice rises for US soft wheat not far behind.
Syyskuuhun mennessä Yhdysvaltojenkorkealaatuisen myllyvehnän hinnat olivat edelliseen vuoteen verrattuna lähes50 prosenttia korkeammat, ja tavallisen vehnän hintojen nousu seurasi perässä.
However, although remaining noticeablyhigher than one year earlier, wheat prices fell back over the latter part of the year due to thelarge surpluses available for export at relatively cheap prices in non-traditional exportingcountries such as the Russian Federation, Kazakhstan and the Ukraine.
Vaikkavehnän hinnat pysyivät edelliseen vuoteen verrattuna huomattavasti korkeampina, nekuitenkin laskivat vuoden jälkipuoliskolla. Tämä johtui siitä, että uudet viejämaat, esimerkiksi Kazakstan, Ukraina ja Venäjä, tarjosivat vientiin suuria määriä tuotannon ylijäämäämelko alhaiseen hintaan.