natgillin/translations-raw huggingface dataset:
76 EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE sion at the relative level reached in 1999 (0.46% of GNP), but toinclude in this overall amount the structural component of pre-accessionaid and the cost of structural measures arising from the first round ofenlargement of the Union. In the light of experience a three-foldapproach was proposed.
Toimenpiteiden aihepiirikohtainen keskittäminen ja rakennerahastojen tavoitteiden vähentäminen seitsemästä kolmeen siten, ettätavoite 1 koskee vähävaraisimpia alueita (BKT asukasta kohden alle75 prosenttia EU:n keskiarvosta), uudistettu tavoite 2 kattaa (teollisuuden, palvelujen tai kalastuksen osalta) muuttuvat alueet, taantuvat maaseutualueet ja vaikeuksissa olevat kaupunkialueet, ja uusitavoite 3, jonka tarkoituksena on tukea koulutukseen ja työllisyyteen liittyvien järjestelmien mukauttamista ja nykyaikaistamista.Lisäksi yhteisöaloitteiden määrää supistetaan 14:stä kolmeen.
—Geographical concentration, achieved by strict application of thethreshold of eligibility for objective 1 and a reduction in the population numbers eligible for the new objective 2.
Maantieteellinen keskittäminen, joka toteutetaan soveltamalla tukikelpoisuuskriteerejä tavoitteeseen 1 ankarasti ja rajoittamalla uudentavoitteen 2 mukaisen tukikelpoisen väestön määrää.
A phasing-out schemewas proposed for regions which would no longer be eligible.
Tulevaisuudessa tuen ulkopuolelle jäävien alueiden tukea ehdotettiin vähennettäväksi asteittain.
—Simplification of the management rules.
Hallintoa koskevien sääntöjen yksinkertaistaminen.
3)The other areas of expenditure
3)Muut menoluokat
The Commission’s proposals tended to flatten distinctly the slope of theincreases in ceilings which had been agreed over the previous period.
Komission ehdotuksilla pyrittiin hillitsemään selvästi edellistä kauttavarten sovittua enimmäismäärien korottamista.
For internal policies the Commission proposed that priority be given toprogrammes which, at Community level, contributed most to growthand employment: research framework programme, trans-Europeannetworks, education and training, environment, promotion of smallbusinesses.
Sisäpolitiikan osalta komissio on ehdottanut, että ensisijaisina pidetäänseuraavia ohjelmia, joiden katsotaan parhaiten edistävän kasvua ja työlli-
ESTABLISHMENT OF A STABLE BUDGETARY BASE FOR ENLARGEMENT OF THE EU77
VAKAA RAHOITUSPERUSTA EUROOPAN UNIONIN LAAJENTUMISTA VARTEN77 syyttä EU:ssa: tutkimusta koskeva puiteohjelma, Euroopan laajuisetverkot, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, ympäristö ja pk-yritystenhyväksi toteutettavat toimet.
Administrative expenditure was set at levels which assumed there wouldbe no increase in staff numbers, while allowance was made for buildingprogrammes already underway and an appreciable increase in foreseeable expenditure on pensions.
Sen sijaan ulkopoliittisiin toimiin liittyvien menojen ylärajan osaltaehdotettiin suurempaa pidättyväisyyttä edellisen kauden voimakkaankorottamisen jälkeen. Etusijalle olisi asetettava Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneiden maiden lisäksi unionin lähialueet.
(a)The Commission proposed putting in place pre-accession aid for the
4)Laajentumisen vaikutukset a)Komissio ehdotti liittymistä valmistelevan tuen myöntämistä kymmenelle Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneelle Keski- ja Itä-Euroopanmaalle.(1) Tuki muodostuisi kolmesta osasta.
—For these countries the Phare programme would be boosted and wouldfocus on support for the development of administrative capacity andthe investment required to take over the acquis communautaire.
Phare-ohjelmaa tehostetaan näiden maiden osalta, ja ohjelmassakeskitytään hallinnollisten toimintaedellytysten kehittämiseen jainvestointeihin, jotka ovat tarpeen EU:n säännöstön saattamisessaosaksi kansallista lainsäädäntöä.
—A second instrument (Sapard) would serve to modernise theagri-food chain and rural development projects.
Sapard-välineen avulla rahoitetaan elintarvikealan modernisointia jamaaseudun kehittämishankkeita.
—Lastly a structural instrument (ISPA) would contribute to financingprojects on transport and the environment.
Liittymistä valmistelevan rakennepolitiikan välineen (ISPA) avullarahoitetaan hankkeita liikenteen ja ympäristön alalla.
A constant annual allocation over the period 2000–06 was proposed forthese three instruments.
Näitä kolmea välinettä varten ehdotettiin vuosittaista kiinteää rahoitusta vuosiksi 2000–2006.
This amount would remain unchanged after thefirst accessions so that the remaining countries would then receive largershares.
Määrä säilyisi muuttumattomana myösensimmäisten ehdokasmaiden liittymisen jälkeen, jolloin tuki jakautuisiaiempaa harvemmille edunsaajille.
—The assumptions concerning expenditure on agriculture were relatively limited. This is because the Commission proposed that no
1)Kypros ja Malta puolestaan ovat EU:n ulkopuolisia Välimeren maita koskevien ohjelmienedunsaajia.
Cyprus and Malta qualified for the programmes for Mediterranean nonmember countries.
EUROOPAN UNIONIN TOIMINNAN RAHOITUS b)Varsinaisen laajentumisen osalta on käytetty oletusta, jonka mukaankuusi maata – Kypros, Puola, Slovenia, Tsˇekki, Unkari ja Viro – liittyisivät EU:hun aikaisintaan vuonna 2002.
78 EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE direct compensatory aid should be granted to farmers in these countries, as accession should not, in principle, result in a lowering ofinternal agricultural prices for them.
Tämä johtuu komission ehdotuksesta, jonka mukaankyseisten maiden maanviljelijöille ei myönnetä suoria tasaustukia.EU:hun liittyminenhän ei periaatteessa alenna maiden sisäisiämaataloushintoja.
On the other hand, too sharpan increase in agricultural income in relation to other sectors ofproduction would have a harmful distorting effect on the economy.In addition to market support measures, the bulk of spending wouldbe on aid for rural development, which would take over from, andincrease, the pre-accession aid granted for this.
Sen sijaan maataloustulojen liian voimakas kasvumuihin tuotannonaloihin verrattuna vääristäisi taloutta haitallisesti.Markkinoiden tukitoimien lisäksi tämän alan suurimman menoeränmuodostaisi maaseudun kehittämistuki, joka korvaisi aiemminmyönnetyt liittymistä valmistelevat tuet ja vahvistaisi niitä.
—The largest amounts to be set aside for enlargement were on structural operations.
Suurin osa niistä määristä, joita ehdotettiin otettavaksi varaukseenliittymistä varten, koski rakennetoimia.
The aim was to strike a balance between the enormous potential requirements of these countries and their ability toabsorb and co-finance such aid, which would have to go to economically viable programmes.
Tältä osin pyrittiin löytämään tasapaino kyseisten maiden usein varsin merkittävientarpeiden ja sen välille, kuinka ne pystyvät ottamaan vastaan näitätukia ja osallistumaan niillä rahoitettavien hankkeiden yhteisrahoitukseen sekä toteuttamaan taloudellisesti kannattavia ohjelmia.
—The other additional expenditure concerns the participation of thenew Member States in internal Community policies and the administrative costs of the institutions.
Muut ylimääräiset menot koskevat uusien jäsenvaltioiden osallistumista EU:n sisäisiin politiikkoihin ja toimielinten hallintomenoihin.
1.2.The financing system
1.2 Rahoitusjärjestelmä
When the Delors II package was adopted, the Commission undertook topresent a report on the own resources system before the period ended in1999.
Komissio oli Delors II -paketin hyväksymisen yhteydessä luvannutesittää ennen vuonna 1999 päättyvän rahoituskauden loppua kertomuksen omien varojen järjestelmästä.
Given the importance of the budget financing aspects for discussionof Agenda 2000 and the question of the distribution of the burden of financing raised by Germany, the Netherlands, Austria and Sweden, the Commission presented this report earlier than planned (October 1998).The report did not make specific proposals for reforming the existing system but analysed its operation and reviewed possible amendments.
Koska talousarvion rahoitukseenliittyvät näkökohdat olivat erittäin tärkeitä Agenda 2000:ta koskevankeskustelun kannalta ja koska Saksa, Alankomaat, Itävalta ja Ruotsiolivat ottaneet esiin kysymyksen rahoituskustannusten jakamisesta,komissio päätti aihetta koskevan kertomuksen suunniteltua aikaisemmin, jo lokakuussa 1998. Kertomuksessa ei esitetä varsinaisia ehdotuksia nykyisen järjestelmän uudistamiseksi, vaan tarkastellaan sentoimintaa ja mahdollisia muutoksia.
1)Operation of the system
1)Järjestelmän toiminta
The Commission found that the existing system had provided the necessary resources and had become fairer, in that the costs borne by individual Member States were distributed more or less in line with their ability tocontribute as measured by GNP. Two types of reform were considered:
Komissio toteaa kertomuksessaan, että nykyinen järjestelmä takaa riittävät resurssit ja että järjestelmä on muuttunut oikeudenmukaisemmaksi siinä mielessä, että kustannusten jakautuminen vastaa aiempaaparemmin jäsenvaltioiden BKTL:n perusteella arvioitua maksukykyä.Kertomuksessa tarkastellaan kahta seuraavaa uudistusmahdollisuutta:
—introduction of new own resources, closer in their nature to genuinetax resources;
Otetaan käyttöön uusi omien varojen lähde, joka muistuttaa verotuloja.
—simplification of the system, which would involve replacing the VATresource, and even traditional own resources, by the GNP resourcealone.
Yksinkertaistetaan järjestelmää siten, että alvvarat ja ehkä jopaperinteiset omat varat korvataan kokonaan BKTL-varoilla.
2)The UK correction mechanism
2)Yhdistyneen kuningaskunnan maksupalautusjärjestelyt
The report noted that the context had changed since this mechanism wasset up. The United Kingdom’s relative prosperity had improved.
Kertomuksessa pannaan merkille olosuhteiden muuttuminen maksupalautusjärjestelyjen käyttöönoton jälkeen.
And the United Kingdom was not the only country to suffer from an imbalance inrelation to the EU budget.
Yhdistyneen kuningaskunnansuhteellinen vauraus on lisääntynyt, eikä se ole enää ainoa jäsenvaltio,jonka budjettiasema on epätasapainossa.
Originally this imbalance had stemmed mainlyfrom agricultural expenditure: since it applied indistinctly to other categories of expenditure which had come to account for a significantly largerproportion of the Community budget, in particular cohesion expenditure,this mechanism had departed from its original purpose.
Alun perin Yhdistyneen kuningaskunnan budjettiaseman epätasapaino johtui pääasiassa maatalousmenoista, mutta koska maksupalautusjärjestelyjä sovelletaan samallatavoin myös muihin menoluokkiin – erityisesti koheesiomenoihin,joiden osuus EU:n talousarviosta on kasvanut voimakkaasti – niidenalkuperäiset perustelut eivät enää päde.
Similarly, uponenlargement, pre-accession expenditure which benefits non-membercountries and does not therefore enter into the calculation of the correction, would be replaced (and the amounts increased) by internal EU expenditure, which would count towards the United Kingdom’s rebate.
Lisäksi hakijamaille ohjattavistavaroista, joita laajentumisen valmisteluvaiheessa ei oteta huomioonmaksupalautuslaskelmissa, tulee laajentumisen jälkeen Euroopanunionin sisäisiä menoja, jolloin ne korottavat Yhdistyneelle kuningaskunnalle suoritettavien maksupalautusten määrää.
3)The issue of net contributions to the Community budget
3)Nettomaksajien ongelma
The report acknowledged the existence of a problem with the net contributions of Germany, the Netherlands, Austria and Sweden, and pointedto three possible ways, should a consensus be achieved, of dealing withthis matter.
Kertomuksessa todetaan, että nettomaksajan ongelma saattaa koskettaa Saksaa, Alankomaita, Itävaltaa ja Ruotsia, ja esitetään kolme mahdollisuutta ratkaista ongelma, mikäli yhteisymmärrykseen päästään:
—A third possibility would be to introduce a generalised correctionmechanism for negative balances with thresholds and parameters tobe determined.
Kolmas mahdollisuus olisi ottaa käyttöön yleinen maksupalautusmekanismi negatiivisen saldon korjaamiseksi tiettyjen vähimmäismäärien ja muuttujien perusteella.
1.3.Renewal of the interinstitutional agreement
1.3Toimielinten sopimuksen uusiminen
On the basis of the satisfactory application of the earlier agreementconcluded in 1993, the Commission proposed that the instrument berenewed in its dual function of recording the agreement of the institutions on the financial framework and the arrangements for implementing it over the period covered and continuing with the improvements of the annual budgetary procedure.
Koska vuonna 1993 tehdystä edellisestä toimielinten sopimuksesta olihyvät kokemukset, komissio ehdotti toimielinten sopimuksen uusimistasen kummankin tavoitteen osalta: ensinnäkin toimielimet hyväksyvätvahvistetun rahoituskehyksen ja sen täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt sopimuksen kattaman ajanjakson ajan, ja toiseksi nepyrkivät edelleen parantamaan vuosittaista talousarviomenettelyä.
The Commission took the view that the essential parts of the existingagreement should be retained.
Komissio katsoi, että voimassa olevat määräykset olisi pääosin säilytettävä.
There were, however, proposals for othermore technical adjustments of two types.
Valtaosaltaan teknisten muutosten ohella se ehdotti kuitenkinkahta seuraavaa parannusta:
—The financial framework envisaged for 2000–06 offered less latitudethan its predecessor.
Vuosiksi 2000–2006 suunniteltu rahoituskehys rajoittaa toimintavapautta enemmän kuin edellinen kehys.
In particular it gave Parliament a margin ofmanoeuvre over noncompulsory expenditure which, in overallterms over the period, was probably smaller than what Parliamentwould have enjoyed under the Treaty by itself.
Varsinkin parlamentilleannettu eipakollisia menoja koskeva liikkumavara jää kyseiselläkaudella luultavasti kokonaisuudessaan suppeammaksi kuin mitäparlamentilla olisi ollut käytettävissään yksinomaan perustamissopimuksen määräysten perusteella.
The Commissiontherefore proposed inserting flexibility mechanisms which, usingprocedures that were less cumbersome than revision of the financialperspective but involved only limited amounts, would allow transfers between certain headings or allow amounts not used in one yearto be spent the following year in excess of the ceilings.
Tämän vuoksi komissio ehdotti,että rahoitusnäkymien tarkistamisen sijaan voitaisiin ottaa käyttöönyksinkertaisempia joustomekanismeja, jotka koskisivat ennaltamäärättyjä rahasummia ja joiden avulla määrärahoja voitaisiinsiirtää tiettyjen otsakkeiden välillä tai käyttää enimmäismäärien ylittyessä edellisenä varainhoitovuonna käyttämättä jääneitä määrärahoja.
—The Commission also proposed consolidating and updating in thenew agreement all the other arrangements for improving the budgetary procedure which the institutions had concluded in specificagreements or joint declarations.
Lisäksi komissio ehdotti, että talousarviomenettelyn sujuvuudenparantamiseksi uudessa sopimuksessa vahvistettaisiin ja saatettaisiinajan tasalle kaikki muut järjestelyt, joista toimielimet ovat aiemminsopineet esimerkiksi erityissopimuksin tai yhteisin julistuksin.
The conciliation procedurebetween Parliament and the Council introduced in 1993 would beextended to all expenditure and would go on throughout the budgetdiscussions, thereby confirming the practice which had been established de facto.
Parlamentin ja neuvoston välillä vuonna 1993 käyttöön otettuja neuvottelumenettelyjä laajennettaisiin koskemaan kaikkia menoja, ja niitänoudatettaisiin koko talousarviomenettelyn ajan, mikä vahvistaisimuodostuneen käytännön.
In addition rural development expenditure integrated in the reformed CAP would, under the Commission’sproposal, be treated as noncompulsory expenditure.
Lisäksi uudistettuun YMP:hen sisällytettyjä maaseudun kehittämisen menoja pitäisi komission mukaan käsitellä eipakollisina menoina.
2.1.Stabilisation of Community expenditure(
2.1EU:n menojen vakauttaminen(1
Stabilisation of expenditure was the main concern of the Member Statesduring the negotiations, even beyond what was required to keep theown resources ceiling at 1.27% of GNP and to accommodate the firstnew Member States.
Jäsenvaltioiden päähuolenaihe neuvotteluissa oli menojen vakauttaminen jopa yli sen tason, mitä omien varojen enimmäismäärän säilyttäminen 1,27 prosentissa BKTL:sta ja ensimmäisten uusien jäsenvaltioidenliittymisen kustannukset edellyttävät.
Consolidation of expenditure was seen by all Member States as an essential contribution to the tight budgeting theyhad started to impose at national level.
Kaikkien jäsenvaltioiden mielestä EU:n menojen vakauttaminen on välttämätöntä niiden kansallisellatasolla tavoitteleman budjettikurin tukemiseksi.
Stabilisation was also the meansfor net contributors to ensure that their deficit did not increase inabsolute terms, especially as discussions revealed the difficulties insecuring agreement on a substantial reform of the own resources system.
Lisäksi nettomaksajatpitivät vakauttamista keinona välttää asemansa heikkeneminen entisestään, etenkin kun neuvottelujen yhteydessä kävi ilmi, että yhteisymmärrykseen omien varojen järjestelmän perustavanlaatuisesta uudistamisesta on vaikea päästä.
1)Total expenditure
1)Menojen kokonaismäärä
In the financial framework finally adopted, the overall ceiling onpayments for the 15-member EU drops appreciably, as a percentage offoreseeable GNP, from 2003 onwards to 0.97% in 2006 as against1.10% in the 1999 budget.
Lopullisesti hyväksytyn rahoituskehyksen yhteydessä maksumäärärahoina määritelty 15 jäsenvaltion EU:n kokonaismenojen enimmäismäärä, joka ilmaistaan prosenttiosuutena BKTL:n ennakkoarviosta,supistuu vuodesta 2003 alkaen huomattavasti, niin että se on vuonna2006 vain 0,97 prosenttia, kun vastaava luku vuoden 1999 talousarviossa oli 1,10 prosenttia.
Including the amounts left available for aninitial round of enlargement which was supposed to take place in 2002,there is still an unused margin beneath the own resources ceiling rangingfrom 0.09to 0.14% of the GNP of the fifteen.
Kun otetaan huomioon vuodeksi 2002 suunniteltua ensimmäistä laajentumista varten varatut määrät, omien
This means thatthe constraints on the ceilings for new commitments are even tighter.These ceilings are, each year, lower than the amount in the 1999 budget,and of course lower than the ceilings set for that year in the previousfinancial perspective.
1)Vuoden 1999 toimielinten sopimuksessa esitetään 15 jäsenvaltion EU:n rahoitusnäkymiäkuvaava taulukko ja 21 jäsenvaltion EU:ta koskeva rahoituskehys.
2)Agricultural expenditure (heading 1)
Sopimus esitetääntämän teoksen liitteenä 2.
TABLE 5.1 A
TAULUKKO 5.1 A
(million EUR at 1999 prices)
(milj. euroa vuoden 1999 hintoina)
CAP (not including rural development)
YMP-menot (paitsimaaseudun kehittäminen)
Rural development and accompanying measures
Maaseudun kehittäminenja liitännäistoimenpiteet
Reserves Monetary reserve Emergency aid reserve Guarantee reserve7.Pre-accession aid Agriculture
Varaukset Rahoitusvaraus Hätäapuvaraus Lainatakuuvaraus 7. Liittymistä edeltävä tuki Maatalous
Pre-accession structural instrument
Liittymistä valmistelevarakennepolitiikan väline
Available for accession (approps for payments)
Liitymiseen käytettävät varat(maksumääräyksiin käytettävätmäärärahat)
Ceiling, appropriations for payments
Maksumääräyksiin käytettävienmäärärahojen enimmäismäärä
Margin for unforeseen expenditure
Ennakoimattomiin menoihinvarattu marginaali
In accordance with Article 2 of Decision No 182/1999/EC of the European Parliament and ofthe Council and Article 2 of Council Decision 1999/64/Euratom (OJ L 26, 1.2.1999, p.
Kauden 2000–2002 aikana tutkimukseen käytettävien menojen määrä on Euroopan parlamentin japäätöksen 1999/64/Euratom (EYVL L 26, 1.2.1999, s.
1 andp.
1 ja s.
34), EUR 11 510 million at current prices is available for research over the period 2000–02.
34) 2 artiklan mukaisesti 11 510miljoonaan euroa käypinä hintoina ilmaistuna.
The expenditure on pensions included under the ceiling for this heading is calculated net ofstaff contributions to the pension scheme, up to a maximum of EUR 1 100 million at 1999prices for the period 2000–06.
Eläkemenojen osalta tämän otsakkeen enimmäismääriin sisältyvät määrät lasketaan vähentämälläniistä työntekijöiden maksuosuudet asianomaiseen järjestelmään kauden 2000–2006 osalta 1 100miljoonan euron enimmäismäärän puitteissa vuoden 1999 hintoina ilmaistuna.
ESTABLISHMENT OF A STABLE BUDGETARY BASE FOR ENLARGEMENT OF THE EU83
VAKAA RAHOITUSPERUSTA EUROOPAN UNIONIN LAAJENTUMISTA VARTEN83
TABLE 5.1 B
TAULUKKO 5.1 B
Financial framework (EU-21)
EU:n kahdenkymmenenyhden jäsenvaltion rahoituskehys
Rural development and accompanying measures
Maaseudun kehittäminen jaliitännäistoimenpiteet
Enlargement Agriculture Structural operations Internal policies Administration Total approps for commitments
Laajentuminen Maatalous Rakennetoimet Sisäiset politiikat Hallinto
98 360101 590100 800101 600103 8404 1406 7108 89011 44014 220 of which: enlargement
98 360 101 590 100 800 101 600 103 840 414 067 108 890 11 440 142 20 joista laajentuminen
In accordance with Article 2 of Decision No 182/1999/EC of the European Parliament and ofthe Council and Article 2 of Council Decision 1999/64/Euratom (OJ L 26, 1.2.1999, p.
Kauden 2000–2002 aikana tutkimukseen käytettävien menojen määrä on Euroopan parlamentin japääköksen 1999/64/Euratom (EYVL L 26, 1.2.1999, s.
The expenditure on pensions included under the ceiling for this heading is calculated net ofstaff contributions to the pension scheme, up to a maximum of EUR 1 100 million at 1999prices for the period 2000–06.
Maksumäärärahoina määritellyn menojen enimmäismäärän vahvistamisessa on otettu huomioon tarve kattaa edellisellä kaudella tehtyjenmaksusitoumusten maksattamisesta aiheutuvat kulut.
84 EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE correspond to the expenditure actually resulting from the reformed CAP.The guideline, a higher figure, continues to be calculated but it nolonger appears as such in the financial perspective.
Maatalousmenoja koskevan otsakkeen määritelmää on muutettu. Onsovittu, että sen enimmäismäärä ei ole enää maatalouden menolinjaus,vaan että se vastaa tästä lähtien toteutetun uudistuksen mukaisia tosiasiallisesti suunniteltuja menoja.
Its scope is broadened to cover not only heading 1 expenditure but also the agriculturalcomponents of pre-accession aid and the amount planned in this fieldfor the forthcoming enlargement.
Tätä korkeampi menolinjaus määritetään edelleen, mutta sitä ei esitetä enää sellaisenaan rahoitusnäkymissä.Menolinjauksen soveltamisala on ulotettu kattamaan otsakkeen 1mukaisten menojen lisäksi myös liittymistä valmistelevat maataloustuetja unionin seuraavaa laajentumista varten osoitetut maataloudenmäärärahat.
Heading 1 also has two subceilings:one applies to expenditure on common market organisations (intervention, direct aid for producers, veterinary and plant-health measures) andthe other to rural development measures (measures accompanying the1992 reform and structural measures previously coming under the Structural Funds).
Lisäksi otsake on jaettu kahteen alakohtaiseen enimmäismäärään: toista sovelletaan yhteisistä markkinajärjestelyistä aiheutuviin menoihin (tukitoimet, tuottajille maksettavat suorat tuet sekäeläinlääkintä- ja kasvinsuojelutoimenpiteet), toista maaseudun kehittämisestä aiheutuviin menoihin (vuoden 1992 uudistusta koskevat liitännäistoimenpiteet ja aiemmin rakennerahastoista rahoitetut rakennetoimet).
The line taken during the negotiations was to set a level of expenditurefor the reformed CAP of more or less the same amount as was enteredin the 1999 budget.
Uudistettua YMP:tä varten vahvistettiin neuvotteluissa menotaso, jokavastaa kutakuinkin vuoden 1999 talousarvioon otettua määrää.
The necessary savings were first found by reducingintervention prices by less than proposed, hence the compensation in theform of aid to producers is less: the reduction in prices is 15% in twostages for arable crops (instead of a single 25% reduction) and 20%(instead of 30%) for beef.
Tavoitellut säästöt saavutettiin ensinnäkin alentamalla interventiohintojaehdotettua vähemmän, mikä supistaa tuottajille korvaukseksi maksettavien tukien tarvetta: hintoja alennettiin kahdessa erässä, peltokasvienosalta 15 prosenttia (eikä 25prosenttia kerralla) ja naudanlihan osalta20 prosenttia (eikä siis 30prosenttia).