natgillin/translations-raw huggingface dataset:
3.2.11.4 At educational institutions counselling is the responsibility of the student counsellors and other teaching staff.
Opinto-ohjauksesta vastaavat oppilaitoksen opinto-ohjaaja ja muut opettajat.
It is coordinated by the counsellor, who also liaises with the community outside the institution.
Opinto-ohjaaja koordinoi ohjausta sekä toimii opinto-ohjauksen yhdyshenkilönä oppilaitoksessa ja sen ulkopuolella.
Tutoring by students and teachers has an important supportive role.
Opiskelijoiden ja opettajien järjestämä tutorointi tehostaa ohjausta opiskeluun liittyvissä käytännön asioissa.
Educational institutions also have guidance and counselling services to support students who are moving out to work, to promote employment and to follow student placement.
Oppilaitokset järjestävät opiskelijoille työelämään siirtymistä tukevia ohjaus- ja neuvontapalveluja sekä edistävät ja seuraavat työllistymistä.
3.2.11.5 Career guidance includes visits to workplaces and familiarization with the various opportunities of further education.
Opiskelija saa ammatinvalinnanohjausta muun muassa tutustumalla työelämään ja jatkokoulutusmahdollisuuksiin.
Work is continuing to develop counselling and career guidance so that every student can gain a deeper understanding of the world of work and different professions and, on this basis, make a more mature career choice.
Ammatinvalintakypsyyden lisäämiseksi opintoohjausta ja työelämään tutustumista pyritään kehittämään siten, että opiskelija oppii jäsentämään ammattien maailmaa ja selkiyttämään omia suunnitelmiaan.
The emphasis in counselling is on personal guidance and supervision.
Ohjauksessa painottuu henkilökohtainen ohjaus.
Institutions are free to choose their methods of counselling.
Oppilaitos voi itse valita soveltamansa ohjauskäytännöt.
3.2.11.6 Counselling is also available for young people planning to go abroad to study and for foreign students arriving in Finland.
3.2.11.6 Kansainvälistymisen lisääntyessä ohjausta suunnataan myös ulkomaille opiskelemaan aikoville ja muista maista saapuville opiskelijoille.
The labour and education authorities have joined forces to develop a computerized service network to improve the availability of information and counselling on education and training.
Työ- ja opetushallinnon yhteistyönä kehitetään koulutuksen tiedotuksen ja neuvonnan palveluverkkoa, jonka avulla varmistetaan kotimaisten ja kansainvälisten koulutusmahdollisuuksien välittyminen opiskelijoille.
The purpose is to ensure that young people across the country are aware of all the options that are open to them both at home and abroad.
Tiedotus- ja neuvontatoimintaa tuetaan hallinnonalojen yhteisillä atk-järjestelmillä ja kattavilla, ajantasaisilla tietosisällöillä.
3.2.12.1 Both social support and financial aid are available to young students.
3.2.12.1 Nuorten opiskelua tuetaan opintososiaalisin eduin ja taloudellisin tukijärjestelyin.
The most important mechanisms of social support are as follows: - as a rule no student fees are charged; - students have free lunch every day; - most educational institutions have residential homes where students may stay free of charge and - some institutions subsidize school transport.
Opintososiaalisiin etuihin kuuluu mm. seuraavia asioita: - oppilasmaksua ei yleensä peritä - oppilaitoksissa tarjotaan päiväopiskelijoille maksuton ateria jokaisena kou lupäivänä - asuminen oppilaitoksen omistamassa asuntolassa on pääsääntöisesti maksutonta - osa oppilaitoksista korvaa koulumatkoja
The purpose of the financial aid scheme is to safeguard the economic conditions necessary for the pursuit of full-time studies in so far as funding additional to the responsibility of the student's parents is necessary and no other sources of support are available.
Lisäksi opiskelijoiden on mahdollista saada opintotukea. Opintotuen tarkoituksena on turvata opiskeluaikaisen toimeentulon rahoitus siltä osin kuin rahoitusta ei katsota vanhempien velvollisuudeksi tai toimeentuloa ei rahoiteta muiden säännösten nojalla.
To qualify for financial aid, students must show they have been accepted to an educational institution, that they are studying full-time and that they are in need of financial aid.
Opintotuen myöntämisperusteita ovat oppilaitokseen hyväksyminen, päätoiminen opiskelu ja taloudellisen tuen tarve.
3.2.12.3 Financial aid is granted for postcompulsory education in upper secondary schools, folk high schools, vocational institutions and universities. Studies must be of at least two months' duration.
3.2.12.3 Opintotukea myönnetään peruskoulun jälkeistä vähintään kaksi kuukautta yhtäjaksoisesti kestävää päätoimista opiskelua varten lukioissa, kansanopistoissa, ammatillisissa oppilaitoksissa sekä yliopistoissa ja korkeakouluissa.
Financial aid may also be granted for continuing vocational education at adult education centres and summer universities.
Myös kansalaisopistojen ja kesäyliopistojen ammatillisiin täydennysopintoihin voidaan myöntää opintotukea.
Aid is also available for studies abroad.
Tukea voidaan myöntää myös opintoihin ulkomailla.
Regular student financial aid: - study grant
3.2.12.4 Opintotuki kaikille perusasteen jälkeisessä koulutuksessa oleville käsittää kaksi vaihtoehtoista tukijärjestelmää seuraavin tukimuodoin:
- student housing allowance - state guarantee for study loan
Nuorten opintotuki: - opintoraha - asumislisä - opintolainan valtiontakaus
Adult student financial aid: - adult study grant - student housing allowance - state guarantee for study loan
Aikuisopintotuki: - aikuisopintoraha - asumislisä - opintolainan valtiontakaus
3.2.12.5 All students can apply for the first type of assistance, i.e. regular student financial aid.
3.2.12.5 Nuorten opintotuki on kaikkien haettavissa.
In contrast, the latter form of assistance is restricted to adult students who meet certain criteria.
Aikuisopintotukea saavat vain tietyt erityisehdot täyttävät aikuisopiskelijat.
(More on this under 3.3.4.)
Sitä käsitellään tarkemmin luvussa 3.3.4.
3.2.12.6 The study grant and student housing allowance are government-funded benefits that are paid directly to the student's bank account on a monthly basis.
3.2.12.6 Opintoraha ja asumislisä ovat valtion rahoittamia avustuksia, jotka maksetaan kuukausittain opiskelijan pankkitilille.
Students are entitled to a study grant from the first month after they turn 17.
Opiskelija on oikeutettu opintorahaan seuraavasta kuukaudesta lukien, jona täyttää 17 vuotta.
The study grant is taxable income, but no advance tax is deducted. Recipients of financial aid who have no other sources of income will not be taxed on the benefit.
Opintoraha on veronalaista tuloa, mutta siitä ei makseta ennakkoa. - Jos opintotuen saajalla ei ole muita tuloja, hänen ei tarvitse maksaa veroa ollenkaan.
Study loans are granted on application by banks operating in Finland.
Opintolainoja myöntävät hakemuksesta Suomessa toimivat pankit.
The loans are paid out of the banks' own funds, and repayment usually commences upon completion of studies.
Laina maksetaan pankkien varoista ja takaisinmaksu alkaa yleensä opintojen päätyttyä.
Since the state stands surety for the loan, no other guarantees are required.
Valtiontakauksen ansiosta lainalle ei tarvita muuta vakuutta.
3.2.12.7 The amount of financial aid granted will depend on the category of educational institution and on the student's age, marital status and housing situation.
3.2.12.7 Opintotuen suuruus määräytyy oppilaitosryhmän sekä opiskelijan iän, siviilisäädyn ja asumismuodon mukaan.
Other factors that will be considered are any other financial benefits received by the applicant as well as the applicant's (and in some cases his or her parents') income.
Opintotuen myöntämiseen vaikuttavat myös opiskelijan saamat muut taloudelliset etuudet sekä hakijan ja joissakin tapauksissa hänen vanhempiensa tulot.
Property owned by the applicant or his or her spouse's financial status will not affect the amount of aid granted.
Varallisuus tai puolison taloudellinen asema eivät vaikuta tuen määrään.
Table 10.
Taulukko 10. Opintotuki.
Persons aged 20 or over who live independently and all married persons as well as liable parents (study loan for persons under 18 is FIM 900)
Itsenäisesti asuvat 20 vuotta täyttäneet ja kaikki avioliitossa olevat ja elatusvelvolliset (alle 18-vuotiaan opintolaina on 900 mk)
1 270 1 300 2 570 study grant study loan total
1 270 1 300 2 570 opintoraha opintolaina yhteensä
Persons aged 18-19 who live independently
Itsenäisesti asuvat 18-19 -vuotiaat
500 300 800 study grant study loan total
500 300 800 opintoraha opintolaina yhteensä
Persons aged 20 or over who live with their parents
Vanhempiensa luona asuvat 20 vuotta täyttäneet
380 300 680 study grant study loan total
380 300 680 opintoraha opintolaina yhteensä
Persons aged 17 who live independently
Itsenäisesti asuvat 17-vuotiaat opintoraha opintolaina yhteensä
Persons aged 18-19 who live with their parents
Vanhempiensa luona asuvat 18-19 -vuotiaat opintoraha opintolaina yhteensä
Persons aged 17 who live with their parents
Vanhempiensa luona asuvat 17-vuotiaat opintoraha opintolaina yhteensä
Persons under 17 who live independently (not upper secondary school) study loan
Itsenäisesti asuvat alle 17-vuotiaat (ei lukio) opintolaina
SOURCE SOCIAL INSURANCE INSTITUTION
LÄHDE: KANSANELÄKELAITOS
3.2.12.8 The authorities are looking into ways of how unemployment benefit and financial aid could be reorganized into an integrated system of basic income support. As from the beginning of 1996 young people without jobs have been encouraged to educate themselves further: job applicants under 20 who have not applied for vocational training no longer qualify for unemployment benefit.
3.2.12.8 Parhaillaan selvitellään mahdollisuutta työttömyystuen ja opintotuen yhteen sovittamiseksi siten, että niistä muodostuu nykyistä johdonmukaisempi vähimmäisturva. - Työttömänä olevia nuoria ohjataan vuoden 1996 alusta aktiivisesti kou lutukseen: työttömyystuki poistuu niiltä alle 20-vuotiailta työnhakijoilta, jotka eivät ole hakeutuneetta! hakeutumassa ammatilliseen koulutukseen.
3.2.13 Quantitative objectives of vocational education and training
3.2.13 Ammatillisen koulutuksen määrälliset tavoitteet
3.2.13.1 General planning and resource allocation in the field of vocational education and training is aimed at providing vocational qualifications for an entire age group, taking into account the needs of employers and society at large as well as the personal plans and ambitions of prospective students.
3.2.13.1 Ammatillisen koulutuksen mitoittamisen lähtökohtia ovat koko ikäluokan koulut taminen ammattiin, työelämän ja yhteiskunnan koulutustarpeet sekä koulutukseen hakeutuvien omat toiveet.
3.2.13.2 Educational planning and decision-making is chiefly in the hands of the Ministry of Education, the National Board of Education, provincial state offices and educational institutions and their owners/mandators as well as the Ministry of Labour and 13 labour districts, to be changed to 15 labour and industry centres from September 1997.
3.2.13.2 Keskeisimmät koulutuksen suunnitteluun ja päätöksentekoon osallistuvat organisaatiot ovat opetusministeriö, opetushallitus, lääninhallitukset ja oppilaitokset ja niiden ylläpitäjät sekä työministeriö ja 13 työvoimapiiriä, joista muodostetaan 15 työ voima- ja elinkeinokeskusta syyskuussa 1997.
The labour authorities have gained increasing influence on the planning of vocational education and training.
Työvoimaviranomaisten vaikutusvalta ammatillisen koulutuksen suunnittelussa on kasvanut viime vuosina.
3.2.13.3 Persistently high levels of unemployment during the 1990s have encouraged increasing numbers of young people in Finland to continue their education.
3.2.13.3 Tällä vuosikymmenellä, jolloin työttömyys on ollut Suomessa poikkeuksellisen suurta, on nuorten koulutushalukkuus entisestään kasvanut.
Although the number of student places available slightly exceeds the calculated average size of the age group, there are still large numbers of prospective students who fail to gain admission (although some of them have already completed vocational qualifications).
Vaikka koulutuspaikkoja on tarjolla jonkin verran yli laskennallisen keskimääräisen ikäluokan koon, jää ammatillisen koulutuksen ulkopuolelle vuosittain huomattava osa hakijoista. Osalla heistä on kylläkin jokin ammatillinen koulutus.
Part of the explanation is that the supply of student places and the needs for skilled labour do not always match up with the plans of young people.
Osasyynä tähän on myös se, etteivät nuorten koulutustoiveet ja oppilaitosten koulutustarjonta sekä koulutetun työ voiman tarve aina vastaa toisiaan.
In some education sectors (notably technology) there is a shortage of students; others (especially social and health care and the cultural sector) are much more popular.
Jotkut koulutusalat potevat oppilaspulaa. Suomessa varsinkin sosiaali ja terveysalan sekä kulttuurialan koulutukset ovat hakijoiden suosiossa.
Forty per cent of those failing to gain admission are in the health care and nursing sector.
Vähemmän suositut koulutusalat ovat pääosin tekniikan koulutuslohkolla.
New entrants to vocational training, 1995
Nuorten ammatillisessa koulutuksessa aloittaneet v. 1995
Renewable natural resources sector 4500 (5%)
Luonnonvara-ala 4500 (5%)
Technology and transport sector 28 300 (32%)
Tekniikka ja liikenne 28 300 (32%)
Administration and commerce sector 19 700 (22%)
Hallinto ja kauppa 19 700 (22%)
Hotel, catering and home economics sector 12 200 (14%)
Ravitsemis- ja talousala 12 200 (14%)
Social and health care sector 18 900 (22%)
Terveys- ja sosiaaliala 18 900 (22%)
Humanist and teaching sector 1000(1%)
Humanistinen ja opetusala 1OO0(1%)
Total 87 900(100%)
Yhteensä 87 900(100%)
Upper secondary level
I Opistoaste/ Ammatillinen korkea-aste
1 Post secondary level
Ë Ammattikorkeakoulu lu
1 AMK institutions
LÄHDE OPETUSHALLITUS
Recent research results indicate that parents' social background, wealth and educational level continue to be significant determinants of young people's educational pathways and related choices.
Selvitysten valossa vanhempien sosiaalinen tausta, varallisuus ja koulutus näyttävät edelleenkin määrittävän nuoren koulutusuraa ja siihen liittyviä valintoja.
Although men and women are more or less equally represented among new students starting vocational education and training, there are still a number of educational sectors that are very heavily maledominated or female-dominated.
Vaikka ammatillisen koulutuksen aloittaneista miehiä ja naisia on lähes yhtä paljon, koulutusaloittain erottuvat selvästi miesten alat ja naisten alat.
For instance, in technical sectors women account for about one-third or less of new entrants, whereas in social and health care, home economics and cleaning services, and textiles and clothing women represent around 90 % or more of the student population.
Esim. tekniikan aloilla naisia on aloittaneista noin kolmasosa tai vähemmän, kun taas hoitoaloilla, koti-, laitos-ja puhdistuspalvelualalla sekä tekstiili-ja vaatetusalalla miehiä on noin 10% tai vähemmän.
Home economics and cleaning services Social and health care
Tekstiili- ja vaatetusala Kauneudenhoitoala
Horticulture Crafts and design Hotel, catering and home economics Food industry Administration and commerce sector
Koti-, laitostalous- ja puhdistuspalveluala Sosiaali- ja terveysala Puutarhatalous Käsi- ja taideteollisuus Hotelli-, ravintola- ja suurtalousala Elintarvikeala Kaupan ja hallinnon ala
All fields of study
Kaikki alat, keskimäärin
Machinery and metal technology Heating and ventilation
Paperi-ja kemiallisen teollisuuden ala Pintakäsittelyala Merenkulkuala Maanmittausala Metsätalous Puuala Kalatalous Rakennusala Auto- ja kuljetusala Sähköala Kone- ja metalliala LVI-ala
SOURCE NATIONAL BOARD OF E DUCATION
LÄHDE OPETL SHALLITUS
3.2.13.5 The number of young people starting in apprenticeship training has been around 500-600 each year.
3.2.13.5 Lisäksi oppisopimuskoulutuksessa on viime vuosina aloittanut 500-600 nuorta opiskelijaa.
In Finland this form of training has mostly been favoured by adults, but the plan now is to encourage larger numbers of young people to enter as well: the target is to increase the share of apprenticeship training to about 20 % of all student places in upper secondary vocational education.
Oppisopimuskoulutus on Suomessa ollut pääosin aikuisikäisten suosima kou lutusmuoto. Oppisopimuskoulutuksessa aloittavien nuorten määrää on tarkoitus lähivuosina voimakkaasti lisätä, noin 20 %:iin nuorten toisen asteen ammatillisista aloituspaikoista.
Apprenticeship training is discussed in more detail under 3.3.3.
Oppisopimuskoulutuksesta kerrotaan laajemmin kohdassa 3.3.3.
Given persistently high unemployment, it has been decided that during 1996-1998 the number of student places in vocational education and training for young people will be increased by some 9,000 over the figure that would normally be provided on the basis of the size of the age group.
3.2.13.6 Vuosina 1996-1998 on nuorten ammatillista koulutusta päätetty laajentaa vaikean työllisyystilanteen vuoksi noin 9000 aloituspaikalla vuodessa siitä, mitä normaali ikä luokkaan pohjautuva mitoitus edellyttäisi.
3.2.13.7 Over the next few years the purpose is to sharply increase the intake of new students into AMK institutions and to offer a place to some 60-65 % of the age group at AMK institutions or at multi-faculty and arts institutions of higher education.
3.2.13.7 Ammattikorkeakoulujen sisäänottoa on tarkoitus lähivuosina voimakkaasti lisätä. Tavoitteena on tarjota nuorisoikäluokasta noin 60-65 %:lle koulutuspaikka ammattikorkeakouluissa tai tiede- ja taidekorkeakouluissa.
Since the 1980s the supply of basic vocational education and training has been adjusted to closely correspond to the regional breakdown of the target population, i.e. the age group 16-18 years.
3.2.13.8 Nuorten ammatillisen koulutuksen tarjontaa koulutettavaan ikäluokkaan (keskimääräinen 16-18-vuotiaat) nähden on maan eri alueilla 1980-luvulta lähtien tasoitettu.
To ensure regional equality of access to training, sparsely populated areas have a somewhat greater supply than the major cities.
Koulutuksen alueellisen saavutettavuuden vuoksi erityisesti haja-asutusalu-eilla on tarjonta edelleen jonkin verran muita alueita suurempi.
3.2.14 Educational institutions and teachers
3.2.14 Oppilaitokset ja opettajat
Educational institutions
Oppilaitokset
3.2.14.1 The first vocational education institutions in Finland were privately-owned.
3.2.14.1 Ensimmäiset ammatilliset oppilaitokset olivat Suomessa yksityisiä.
Today, the vast majority are maintained by local authorities or the state, and most training is publicly funded.
Nykyään ammatillinen koulutus on suurimmalta osin järjestetty julkisessa omistuksessa olevissa oppilaitoksissa ja koulutus on ollut pääosin julkisin varoin rahoitettua.
3.2.14.2 There are a total of 446 vocational education institutions operating under the auspices of the Ministry of Education.
3.2.14.2 Opetushallinnon alaisia ammatillisia oppilaitoksia on Suomessa 446.
In 39 of these schools instruction is also available in Swedish; eight of these are in the province of Aland.
Näistä on ruotsin- tai kaksikielisiä 39 oppilaitosta, joista 8 sijaitsee Ahvenanmaalla.
The total whole time student population in vocational institutions numbers around 200,000. Firefighting, police and military training are not governed by the education authorities.
Opiskelijoita näissä on - kurssikoulutusta lukuun ottamatta - yhteensä noin 200 000. -Palo-, poliisi- ja sotilasalan koulutusta antavat oppilaitokset eivät kuulu opetushallinnon toimialaan.
The vocational education and training syste m
Ammatillisen koulutuksen järjestelmä
Number of vocational education institutions
Ammatilliset oppilaitokset vuosina 1992 ja 1996
Change 1992- 1996
Muutos 1992-1996 -11
0 -125 processing institutions Social work institutions Art and media culture colleges Technical colleges Health care institutions Institutions for specialized training Special needs institutions (for disabled students) Vocational adult education centres Educational centre of the Sami area Vocational teacher training colleges Total
Ammattioppilaitokset Hotelli-ja ravintolaoppilaitokset Kauppaoppilaitokset Koti- ja laitostalousoppilaitokset Käsi-ja taideteollisuusoppilaitokset Maatalousalan oppilaitokset Merenkulkuoppilaitokset Metsä- ja puutalousoppilaitokset Sosiaalialan oppilaitokset Taide-ja viestintäkulttuurioppi laitokset Teknilliset oppilaitokset Terveydenhuolto-oppilaitokset Ammatilliset erikoisoppilaitokset Ammatilliset erityisoppilaitokset Ammatilliset aikuiskoulutuskeskukset Saamelaisalueen koulutuskeskus Ammatilliset opettajakorkeakoulut Yhtensä
SOURCE NATIONAL BOARD OF EDUCATION
LÄHDE: OPETUSHALLITUS
3.2.14.3 Most institutions provide training at both the upper secondary and higher vocational level.
3.2.14.3 Useimmat ammatilliset oppilaitokset tarjoavat koulutusta sekä toisella että kolmannella asteella.
Basic and continuing vocational education as well as vocational courses are offered for adults.
Aikuisille annetaan ammatillista perus- ja jatkokoulutusta ja kurssikoulutusta.
In addition, vocational education institutions provide theoretical education for students in apprenticeship training.
Oppilaitokset järjestävät myös oppisopimusopiskelijoiden teoreettisen opetuksen.
3.2.14.4 The network of vocational institutions comprises institutes and colleges from different sectors of education.
3.2.14.4 Ammatillisten oppilaitosten verkosto muodostuu eri koulutusalojen oppilaitoksista.
During the 1990s the trend in developing this network has been towards larger, multidisciplinary units.
1990-luvulla verkostoa on kehitetty niin, että oppilaitoksista pyritään muodostamaan monialaisia ja entistä suurempia yksiköitä.
The average number of students at a vocational education institution is 450.
Suomessa ammatillisissa oppilaitoksissa on keskimäärin 450 oppilasta.
Number and average size of educational institutions
Perusasteen ja toisen asteen oppilaitosten yhteenlaskettu oppilaitosta kohden vuosina 1992 ja 1994
Number of students 1992 Number of students 1994 Average number of students 1992 Average number of students 1994
Opiskelijamäärä 1992 Opiskelijamäärä 1994 Keskimääräinen opiskelijamäärä 1992 Keskimääräinen opiskelijamäärä 1994
GENERAL EDUCATION INSTITUTIONS 1992 Comprehensive schools 594221 Upper secondary schools 99477 Adult upper secondary schools 24973 Total 718671
Lukiot (päivä) Aikuislukiot ja lukioiden aikuislinjat Yhteensä
Overall total 897545
Kaikki yhteensä 897545
3.2.14.5 Some 11 % of all vocational education institutions in Finland are maintained by the government and 66 % by municipalities (or federations of municipalities), while the remaining 23 % are privately-owned.
3.2.14.5 Ammatillisista oppilaitoksista on valtion ylläpitämiä noin 11 %, kuntien ja kun tayhtymien noin 66 % ja yksityisten ylläpitämiä noin 23 %.
Increasing numbers of state-owned institutions have been changing hands in recent years, with municipalities and private organizations taking over.
Viime vuosina valtion oppilaitoksia on siirretty kunnalliseen tai yksityiseen omistukseen.
The government has decided to pull out entirely by 1997.
Valtion on tarkoi tus luopua kokonaan ammatillisten oppilaitosten ylläpitämisestä vuoteen 1997 mennessä. nessä.
Figure 27.0wners/mandators of vocational institutions, 1992 and 1996 _BAR_
Kuvio 27. Ammatilliset oppilaitokset omistajan mukaan vuosina 1992 ja 1996
■ 24% Private
24% Yksityiset
3.2.14.6 Vocational education institutions generally have good facilities for both theoretical and practical instruction, including laboratories and tools and equipment required for the teaching of different subjects.
Ammatillisilla oppilaitoksilla on yleensä käytössään ajanmukaiset teorian ja työnopetuksen tilat, laboratoriot sekä eri alojen opetuksessa tarvittava monipuolinen laitteisto ja välineistö.
Schools also have access to state-of-the-art computer technology; many are hooked up with information networks.
Myös uusinta tekniikkaa on oppilaitosten käytössä.
Telecommunication is used to some extent for multiform and distance learning purposes.
Oppilaitoksilla on tietotekniikan opetuksessa ja alan sovelluksissa tarvittavat laitteet.