natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1.2 The central theme of this opinion is cultural tourism and in particular refining its scope by focusing on its economic and its employment aspects within the urban environment.
1.2 Tämän lausunnon keskeisenä teemana on kulttuurimatkailu ja etenkin sen kaupunkeihin vaikuttaviin taloudellisiin ja työllisyysnäkökohtiin keskittyminen.
However, in doing this, the Committee of the Regions is not suggesting that these aspects are preeminent.
Tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, että alueiden komitean mielestä nämä näkökohdat olisivat kaikkein tärkeimpiä.
In fact in many of its other opinions, the Committee of the Regions has underlined the value of cultural activity in terms of its contribution to social cohesion, regional identity and community development in both an urban and rural context.
Komitea onkin useissa muissa lausunnoissaan korostanut kulttuuritoiminnan merkitystä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, alueellisen identiteetin ja paikallisyhteisön kehittymisen kannalta niin taajamissa kuin haja-asutusalueilla.
1.3 That said the European Commission nonetheless recognizes that "cultural activities are in particular an important characteristic of European cities"4.
1.3 Euroopan komissio myöntää kuitenkin, että "kulttuuritoiminta on erityisen tunnusomaista Euroopan kaupungeille" .
While cultural tourism is a recurring theme in its communication (COM(96) 512) there is little discussion of its impacts on employment and the degree ofthat impact.
Vaikka kulttuurimatkailu on tiedonannossa toistuva aihe, sen työllisyysvaikutusta ja vaikutuksen voimakkuutta ei juurikaan käsitellä.
The potential economic contribution of culture in urban areas is all the more vital given the particularly acute unemployment problems concentrated in urban areas.
Kun otetaan huomioon akuutin työttömyyden keskittyminen taajamiin, korostuu kulttuurin taloudellisten vaikutusten merkitys kaupunkialueilla kuitenkin entisestään.
The level of deprivation in some cities threatens to erode the social fabric and provide a seedbed for emerging and often divisive, sub-cultures.
Eräissä kaupungeissa puutteen mittasuhteet uhkaavat vahingoittaa yhteiskunnan peruskudosta ja tämä tarjoaa kasvualustan uusille ja usein eripuraa levittäville alakulttuureille.
The contribution of culture to economic development
Kulttuurin panos taloudelliseen kehitykseen
2.1 The many facets of culture have important impacts on the social and economic wellbeing of an area.
2.1 Kulttuuri osa-alueineen vaikuttaa merkittävällä tavalla alueen sosiaaliseen ja taloudelliseen hyvinvointiin.
Culture and its associated activities are a direct and indirect source of employment.
Kulttuuri ja siihen liittyvä toiminta työllistää sekä suoraan että epäsuorasti.
It is increasingly a significant influence on the location of new investment as it provides a positive image and adds to the attractiveness of an area.
Luomalla myönteisen kuvan ja lisäämällä alueen puoleensavetävyyttä se on yhä merkittävämpi näkökohta valittaessa kohteita uusille sijoituksille.
It is also a crucial tool for regenerating socially and economically deprived areas and in this respect it can play a positive role in encouraging social integration.
Myös yhteiskunnallisesti ja taloudellisesti taantuneiden alueiden elvyttämisessä kulttuuri on erittäin tärkeä keino. Tässä yhteydessä se voi myös näytellä myönteistä osaa yhteiskunnallisen integraation edistäjänä.
2.2 In terms of highlighting the direct benefits of culture to an area's economy, cultural tourism is often seen as providing the greatest job-creating potential.
2.2 Korostettaessa kulttuurin suoraa hyötyä alueen taloudelle katsotaan kulttuurimatkailun usein tarjoavan eniten mahdollisuuksia työpaikkojen luomiseksi.
While under Article 128(4) of the Treaty, the Community must take cultural aspects into account in all policy areas, there is no specific mention of culture in the Structural Fund regulations.
Vaikka perustamissopimuksen 128 artiklan 4 kohdan mukaan yhteisön tulee ottaa kulttuurinäkökohdat huomioon kaikilla toiminnan aloilla, ei kulttuuria mainita rakennerahastoasetuksissa erikseen.
Thus, the value of tourism apart from the economic benefits is in helping to influence changes in attitudes to culture and the cultural heritage, particularly amongst policy makers.
Taloudellisten etujen lisäksi matkailun arvo onkin siinä, että se auttaa muuttamaan etenkin päättäjien siihen ja kulttuuriperintöön kohdistuvia asenteita.
Cultural tourism helps therefore to make projects for culture more "concrete" and is an explicit manifestation of the economic returns likely from culture.
Kulttuurimatkailu auttaa siten kulttuuria tukevien hankkeiden havainnollistamisessa ja on selkeä esimerkki kulttuurin tarjoamasta taloudellisesta hyödystä.
Communication from the European Commission on Cohesion policy and culture - a contribution to employment (COM(96) 512 final)
2.3 Vaikka kulttuuri ja matkailu ovatkin pitkälti toisistaan riippuvaisia, voivat niiden ensisijaiset tavoitteet tämän vuoksi kuitenkin olla huomattavan erilaisia.
- planning lead times relate to different timescales; - disagreements arise over product definition and appreciation; - the weakness of market information limits initiatives in specialist areas; - the marketing and promotion of cultural products are carried out by the producers themselves and are rarely integrated into the networks for promoting and marketing tourism; - inappropriate touristic exploitation of the cultural heritage damages or produces dysfunctions in the latter.
- valmisteluaikojen suunnittelun pohjana olevat aikavälit ovat erilaisia - syntyy erimielisyyttä tuotteen määrittelystä ja arvostuksesta - heikot markkinatiedot rajoittavat aloitteita erityisaloilla - kulttuurituotteiden tuottajat markkinoivat ja edistävät tuotteidensa menekkejä itse, ja tuotteet ovat näin ollen harvoin mukana matkailun markkinointi-ja edistämisverkostoissa - kulttuuriomaisuuden asiaton käyttö matkailutarkoituksiin saattaa aiheuttaa toimintahäiriöitä ja kielteisiä muutoksia.
Cultural tourism markets are complex and segmented and not always most effectively addressed along conventional tourism channels.
Kulttuurimatkailumarkkinat ovat monimutkaiset ja segmentoituneet eikä niitä läheskään aina tavoiteta kaikkein tehokkaimmin perinteisten matkailukanavien kautta.
Tourism in urban areas
Kaupunkimatkailu
3.1 The problems facing many of Europe's urban areas and especially their traditional economic sectors, has meant that the tourism sector has become increasingly important.
3.1 Monissa Euroopan kaupungeissa ilmenevät ja etenkin niiden perinteisiin talouden aloihin kohdistuvat vaikeudet ovat korostaneet matkailualan merkitystä.
Cities are more aware of the opportunities offered by tourism, as a reinforced tourist function in a city can improve the structure of its regional economy and tourism relies on indigenous small and medium sized businesses, the cornerstone of many regional economies.
Kaupungit tiedostavat matkailun tarjoamat mahdollisuudet entistä paremmin, koska kaupungin matkailutoiminnan vahvistaminen voi parantaa alueen talousrakennetta ja koska matkailu nojaa paikallisiin pk-yrityksiin, jotka usein ovat alueen talouden kivijalka.
The contribution of tourism has also been formally recognized by the Tourism Council (26 November 1997) on employment and tourism in the fight against unemployment in Europe.
Matkailun osuus sai myös muodollisen tunnustuksen työllisyyden ja matkailun osuutta työttömyyden torjunnassa käsitelleeltä matkailuasiain neuvostolta (26. marraskuuta 1997).
The Commission Communication "Towards an Urban Agenda in the European Union" (COM(97) 197 final) has also highlighted the role of urban tourism in promoting the growth of the local economy.
Komission tiedonannossa "Kohti kaupunkien toimintaohjelmaa Euroopan unionissa" KOM(97) 197 lopull. korostetaan myös kaupunkimatkailun merkitystä paikallistalouden kasvun edistäjänä.
It also calls for further attention to be given to this role in developing an urban perspective in EU policies.
Siinä kehotetaan lisäksi kiinnittämään tähän seikkaan enemmän huomiota unionin toiminnan taajamaulottuvuutta kehitettäessä.
3.2 However, some problems exist when looking at the impacts of urban tourism and its future development.
3.2 Ongelmia kuitenkin ilmenee tarkasteltaessa kaupunkimatkailun vaikutuksia ja sen tulevaa kehitystä.
The role of urban tourism as a tool for urban regeneration and socio-economic development can be better understood through knowledge of the basic related statistics, especially at the city or regional level.
Kaupunkimatkailun rooli taajamien uudistamisen ja yhteiskunnallis-taloudellisen kehityksen välineenä on helpompi ymmärtää etenkin paikkakunta-ja aluetason perusti lastojen avulla.
While the European Union has made efforts5, and continues to do so, to ensure the collection of statistical information in the field of tourism and the transmission of harmonized information on tourism supply and demand, more work needs to be undertaken to develop the statistics that are available and make them comparable for urban areas.
Vaikka Euroopan unioni on ponnistellut5 ja jatkaa ponnisteluja matkailualan tilastojen keräämisen ja yhdenmukaisten matkailun tarjontaa ja kysyntää koskevien tietojen levittämisen varmistamiseksi, on tehtävä lisää työtä tilastojen kehittämiseksi ja niiden vertailukelpoisuuden parantamiseksi taajamien osalta.
In some cases statistics for tourism are updated on a voluntary basis and thus not very reliable, while differences also exist as to what constitutes a "tourist/visitor" in data collection.
Koska matkai luti lastojen ajantasaistaminen perustuu joissain tapauksissa vapaaehtoisuuteen, ne eivät myöskään ole kovin luotettavia. Lisäksi tietoja kerättäessä on usein eroja sen suhteen kenet lasketaan matkailijaksi/vierailijaksi.
3.3 Some cities have developed coherent tourism strategies, but in other cities tourism is not considered a priority for future development.
3.3 Eräät kaupungit ovat kehittäneet johdonmukaisen matkailustrategian, mutta osa kaupungeista ei pidä matkailua tulevan kehityksen kannalta tärkeänä.
In the face of stronger competition among cities,
Kulttuurimatkailua pidetään toisin sanoen usein
-4- there is increasing debate on how to increase the value potential of urban tourism. However, the organization of tourism and policy development varies, with little strategic planning for tourism in some cities.
-4- vasta kehittyvänä alana, jota taajamissa voidaan hyödyntää korvaamaan perinteisten alojen teollisuustyöpaikkojen menetystä.
Specifically, cultural tourism is viewed as an emerging sector that urban areas can exploit to help offset the loss of industrial jobs in traditional sectors. However, its potential in this regard may be limited given the different skills base of both the service and industrial labour forces.
Kun otetaan huomioon palvelualalla ja teollisuuden palveluksessa toimivan työvoiman erilaiset taidot, voivat matkailun tarjoamat mahdollisuudet osoittautua kuitenkin rajallisiksi.
3.4 It should nevertheless be emphasized that not all cities can rely on tourism or cultural tourism specifically to drive economic development.
3.4 On kuitenkin paikallaan korostaa, etteivät kaikki kaupungit voi turvautua turismiin tai kulttuurimatkailuun etsiessään moottoria taloudelliselle kehitykselleen.
3.5 To further explore an urban area's role in the development of tourism, three basic conditions are necessary:
3.5 Tarkasteltaessa lähemmin taajama-alueen roolia matkailun kehittämisessä on seuraavien kolmen perusehdon täyttyminen välttämätöntä: - Kaupungilla täytyy olla myönteinen tai mielenkiintoinen imago.
Tourists must be convinced they will have a pleasant time.
Matkailijat tulee vakuuttaa siitä, että he tulevat viihtymään.
However, it is difficult to assess the degree to which the image influences the choice of destination and the degree to which it corresponds to the quality of the tourist product on offer;
On kuitenkin vaikea arvioida, missä määrin mielikuva vaikuttaa matkakohteen valintaan ja miten se vastaa tarjottavan matkailutuotteen laatua. - Matkailutuotteen tulee olla laadukas ja tuotevalikoiman kattava.
A city must be able to offer a quality of primary attractions of products and a full range of complementary services (accommodation, restaurants, transport, information, etc.).
Kaupungin tulee pystyä tarjoamaan laadukkaita pääkohteita ja -tuotteita sekä kaikki oheispalvelut (majoitus, ravintolapalvelut, kuljetus, neuvonta jne.)
These products need to be in keeping with the image of the city and offer an element of originality;
Näiden tuotteiden tulee vastata kaupunkiin liitettävää mielikuvaa ja olla omaperäisiä. - Kaupungin tulee kyetä kehittämään matkailua tehokkaasti pitkällä aikavälillä.
This includes the maintenance of the tourist product, the supply of a well-trained labour force and effective marketing campaigns.
Tämä kattaa matkailutuotteen ylläpitämisen, hyvin koulutetun työvoiman tarjonnan ja tehokkaat markkinointikampanjat.
3.6 The development of culture and cultural tourism must be part of an integrated multisectoral perspective.
3.6 Kulttuurin ja kulttuurimatkailun kehittämisen tulee olla osa eheää monialaista näkemystä.
The establishment of an urban and tourist development strategy is an essential part of this process.
Olennainen osa tätä prosessia on kaupungin ja matkailun kehittämisstrategian luominen.
Such a process places a high demand on the organizing capacity and powers of local government, as well as on the financial resources available.
Tämä prosessi vaatii paikallishallinnolta paljon asiantuntemusta ja järjestelykykyä sekä taloudellisia voimavaroja.
Strategic collaboration between government and private enterprise, both public-public and public-private partnerships, towards the development of urban cultural tourism is indispensable.
Hallinnon ja yksityisyritysten strateginen yhteistyö, sekä hallinnon tasojen väliset että hallinnon ja yksityisten väliset kumppanuudet, ovat välttämättömiä kaupunkeihin suuntautuvan kulttuurimatkailun kehittämiseksi.
Cities must also facilitate cooperation with other cities to exchange experience and transfer knowledge on how best to use their cultural assets.
Myös kaupunkien välistä yhteistyötä on helpotettava kokemusten vaihtamiseksi ja tiedon välittämiseksi siitä, miten paikallista kulttuuripääomaa voidaan parhaiten hyödyntää.
3.7 Research undertaken by the European Institute for Comparative Urban Research (EURICUR) in 1993 on the comparative study of the contribution of leisure activities and tourism to the revitalization of urban regions, highlighted the emergence of urban tourism and the importance of the cultural tourism sub-sector.
3.7 Eurooppalaisen vertailevan taajamatutkimuksen laitoksen EURICURin {European Institute for Comparative Urban Research) vuonna 1993 tekemässä vertailututkimuksessa vapaa-ajan toimintojen ja matkailun panoksesta taajama-alueiden elvyttämiseen korostettiin kaupunkimatkailun kasvua ja kulttuurimatkailun merkitystä.
While there was little quantification of the economic impacts and the levels of employment created, a number of general considerations emerged. These include:
Vaikka tutkimus antoi vain vähän määrällistä tietoa taloudellisista vaikutuksista ja saavutettavasta työllisyystasosta, siinä esitettiin muutamia yleisiä havaintoja:
- the lack of a common vision for culture and tourism in cities; - the need to develop and coordinate training and employment opportunities;
- kaupungeilla ei ole yhteistä kulttuuri-ja matkailunäkemystä - koulutus ja työllisyysmahdollisuuksien koordinointi on tarpeen - tietyt matkailuun liittyvät toiminnot kärsivät ammattitaidon puutteesta ja kyvyttömyydestä ylläpitää määrätty taso - kulttuurilaitosten ja yksityisen sektorin välistä kumppanuutta on kannustettava - kulttuuritoiminnan ja -kohteiden kytkeminen kaupungin perusrakenteisiin kannattaa
- there is a lack of professionalism and failure to check standards in some activities of the tourism sector; - the need to stimulate partnership between cultural institutions and the private sector; - the benefit of linking cultural activities and attractions with a city's infrastructure; - the need to draw-up a strategy of cultural events, to prolong the season and provide events for different areas of the city; - the desire to avoid the creation of synthetic imagery, (the city as a theme park).
- kulttuuritapahtumia koskevan strategian laatiminen, tapahtumakauden tapahtumien hajauttaminen kaupungin eri puolille on tarpeen - keinotekoisia mielikuvia tulee välttää (kaupunki teemapuistona).
3.8 A city therefore, needs to invest in its cultural infrastructure, support the productive sector of culture and invest in the development of human resources to sustain development needs.
3.8 Kaupunkien tulee näin ollen sijoittaa kulttuuriperusrakenteisiinsa, tukea kulttuurin tuotantoa ja investoida henkilöresursseihin pystyäkseen vastaamaan kehityksen tarpeisiin.
It must also involve its citizens in the process and build on the indigenous potential of its cultural sector and cultural industries.
Myös asukkaat tulee saada toimintaan mukaan ja lisäksi on hyödynnettävä kaupungin kulttuurialan ja -toiminnan omia mahdollisuuksia.
3.9 The development of the cultural assets of urban areas can also raise the prestige of a city as a destination for the expanding business and conference tourism sector.
3.9 Taajama-alueiden kulttuurivoimavarojen kehittäminen voi myös parantaa kaupungin puoleensavetävyyttä konferenssimatkailun kaltaisella kasvavalla alalla.
Likewise, business tourism can supplement cultural activities in cities.
Liikematkailu voi myös täydentää kaupunkien kulttuuritoimintaa.
This segment of the tourism sector is considerable (ECU 162 billion in 1995) and it generates 1.5-2 times its direct turnover in a number of ancillary activities.
Tämä matkailun ala on merkittävä (arvoltaan 162 miljardia ecua vuonna 1995) ja se tuottaa sivutoimintojensa kautta suoran liikevaihtonsa 1,5-2-kertaisesti.
For European cities to remain strongly positioned in this market they must stay ahead of world competition by emphasizing their high level of professionalism and product diversity, particularly in terms of the destinations available and their cultures.
Mikäli eurooppalaiset kaupungit haluavat säilyttää vahvat asemansa näillä markkinoilla, niiden tulee pysyä maailmanlaajuisen kilpailun kärjessä korostamalla korkeatasoista osaamistaan ja monipuolista tuotevalikoimaansa etenkin tarjolla olevien kohteiden ja kulttuurin osalta.
There is therefore a need to have consistency in development planning in both the cultural and business tourism sectors.
Tämän vuoksi sekä kulttuuri- että liikematkailun kehittämisen suunnittelun tulee olla johdonmukaista.
Problems associated with cultural policy
Kulttuuripolitiikan ongelmat
4.1 The initial problem when addressing issues of culture is the lack of an agreed panEuropean definition of culture.
4.1 Kulttuuriin liittyvä perusongelma on kulttuurin yleiseurooppalaisen määritelmän puuttuminen.
Due to the diversity of culture and the activities broadly associated with it, precise and workable definitions for the cultural sector and its industries are difficult to develop.
Kulttuurin ja siihen laajasti liittyvien toimintojen moninaisuuden vuoksi on täsmällisten ja toimivien määritelmien kehittäminen kulttuurialalla vaikeaa.
Any definition however, must incorporate and underline the value of cultural diversity.
Moniarvoisen kulttuurin merkitys on joka tapauksessa sisällytettävä kehitettävään määritelmään ja tuotava siinä korostuneesti esiin.
4.2 As a definition for culture and its activities is a complex matter, quantifying the employment impacts of culture and cultural tourism is intrinsically less straight forward.
4.2 Jos kulttuurin ja siihen liittyvien toimintojen määritteleminen on monimutkaista, on kulttuurin ja kulttuurimatkailun työllisyysvaikutuksen ilmaiseminen lukuina olennaisesti hankalampaa.
The lack of a consensus, at methodological or operational level on how to calculate employment impacts is not an issue confined to cultural activities.
Yhteisymmärryksen puute työllisyysvaikutuksen mittausmenetelmistä ja varsinaisesta mittaamisesta ei koske pelkästään kulttuuritoimintaa.
Because there is no standard methodology, information is fairly disparate and so unsuitable for systematic treatment.
Koska standardimenetelmää ei ole olemassa, saatavilla oleva tieto on varsin hajanaista eikä siksi sovellu järjestelmällisesti tulkittavaksi.
The Commission has launched a series of studies intended to improve the understanding and calculation of employment effects and Structural Fund assistance.
Komissio on pannut alulle useita tutkimuksia, joiden tavoitteena on parantaa työllisyysvaikutusten ja rakennerahastoista annettavan tuen vaikutusten ymmärtämistä ja laskemista.
This is compounded for culture and cultural tourism, as it is difficult to quantify the investment in this sector, not to mind its employment effects.
Kulttuurin ja kulttuurimatkailun kohdalla tilanne on vielä vaikeampi, koska alalla tehtyjen sijoitusten määrää on vaikea arvioida, työllisyysvaikutuksista puhumattakaan.
However, estimates suggest that, in quantitative terms, investment in culture as compared to investment in infrastructure can contribute as significantly to the attractiveness of an area.
On kuitenkin arvioitu, että lukuina ilmaistut kulttuuriin tehdyt sijoitukset voivat perusrakenteisin tehtyihin sijoituksiin verrattuina vaikuttaa yhtä merkittävästi tietyn alueen puoleensavetävyyteen.
However, the qualitative impact of investments in culture must also be taken into account.
Tässä yhteydessä on kuitenkin otettava huomioon myös kulttuuri-investointien laadullinen vaikutus.
4.3 While core cultural or artistic activities with subsectors may be easy to define, there are many downstream and support functions or industries that may or may not be included in a definition.
Eräissä jäsenvaltioissa kulttuurielinkeinoa ei ole määritelty tai sitä ei mainita erikseen työllisyystietojen keräämiseen käytettävässä ammattiluokituksessa.
This further complicates the calculation of the levels of indirect or inducedjobs resulting from cultural activities.
Tämä vaikeuttaa kulttuurin liittyvän toiminnan epäsuorasti synnyttämien työpaikkojen määrän laskemista entisestään.
4.4 Studies, undertaken in some Member States, have shown that culture is a significant employer, particularly of young people and it provides above average opportunities for the female labour force.
4.4 Eräissä jäsenvaltioissa tehdyt tutkimukset ovat osoittaneet, että kulttuuriala työllistää huomattavasti etenkin nuoria ja että se tarjoaa naisille keskimääräistä paremmat mahdollisuudet.
While much of this work is on a self-employed freelance or part-time basis, some subsectors of the cultural sector can be dependent on voluntary, low-paid or subsidized and not-for-profit labour.
Vaikka suurin osa kulttuurialan työstä on itsenäistä freelance- tai osa-aikatyötä, ovat eräät kulttuurin alasektoreista riippuvaisia vapaaehtoisesta, matalapalkkaisesta tai tuetusta ja voittoa tavoittelematta järjestetystä työstä.
• the increasing level of professionalism in the sector. Often training institutions are not aware of the context of development; the sector can be closed and not open to the possibility of cooperation and partnership.
4.5 Kulttuurielinkeinon työllistämismahdollisuuksien täyden toteutumisen tiellä on kuitenkin mm. seuraavia esteitä: • Alan ammattitaitovaatimusten lisääntyminen, mistä oppilaitokset eivät usein ole tietoisia. • Ala voi olla sisäänlämpiävä ja suhtautuminen yhteistyöhön ja kumppanuuteen saattaa olla torjuvaa.
This also has implications for the quality of the cultural "product"; some elements of the cultural sector can be elitist.
Tämä vaikuttaa myös "kulttuurituotteen" laatuun. • Ala voi olla joiltain osiltaan elitistinen.
4.6 Nevertheless, cultural industries provide a significant source of employment relative to other industrial sectors and often help to encourage people, with a low level of training or a disability or are excluded from the labour force, to become reintegrated into the economic mainstream.
4.6 Kulttuuri on muihin elinkeinoaloihin verrattuna kuitenkin huomattava työllistäjä. Se pystyy myös rohkaisemaan vähän koulutettuja, vammaisia tai työelämän ulkopuolelle jääneitä palaamaan tavallisille työmarkkinoille.