natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The centre will aim toprovide key players with reliable information and objectives relating to:restructuring,the organisation of work and the workforce,mergers and acquisitions,the development of skills, andadapting to technological advances.
Keskuksen tavoitteena on antaa keskeisille tahoilleluotettavaa tietoa seuraavista aiheista:rakenneuudistustyön ja työvoiman organisointiyrityskeskittymät ja -hankinnattaitotason parantaminentekniikan kehitykseen sopeutuminen
In May 2001,the Commissionannounced a package to reduce theimpact of major job cuts on workers andtheir communities.
Toukokuussa 2001 komissio julkaisi toimenpidepaketin,jonka avulla lievennetään laajojen irtisanomisten vaikutusta työntekijöihin ja heidän yhteisöihinsä.
An adequate framework for the organisation of working time is crucial in fosteringa renewed balance between flexibility and security in the working conditions of thenew economy. The 1993 working-time directive provides such a framework at Community level.
Riittävät puitteet työajan organisoinnille ovat olennaisen tärkeät pyrittäessä turvaamaan työolojen joustavuuden ja turvallisuuden välinen tasapaino uudessa taloudessa.Työaikoja koskeva vuoden 1993 direktiivi muodostaa tällaiset puitteet yhteisöntasolla.
This directive is of paramountimportance in European socialpolicy and in labour law.
Tämän direktiivin merkitys eurooppalaisessa sosiaalipolitiikassa ja työlainsäädännössä on ensiarvoisentärkeä.
However, it excluded a certain number of sectors andactivities, such as air, rail, road, sea, inland waterway and lake transport, sea fishing,other work at sea and the activities of doctors in training.
Direktiivi ei kuitenkaan koske kaikkia aloja jatoimia, esimerkiksi lento-, rautatie-, maantie-, meri-, joki- tai järviliikennettä, merikalastusta, muuta merellä tehtävää työtä tai lääkärien harjoittelua.
To cover the excluded sectors and activities, the Commission proposed a newamending directive, which was adopted by the European Parliament and the Councilon 22 June 2000, covering some 5 million people.
Jotta direktiivin soveltamisalan ulkopuolella olevat alat ja toiminta saataisiin lainsäädännön piiriin, komissio teki ehdotuksen uudeksi muutetuksi direktiiviksi, jonka Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät 22. kesäkuuta 2000 ja joka nyt koskee noin viittä miljoonaa henkilöä.
Non-mobile workers are nowfully covered by the working-time directive.
Kaikki kiinteässä asemapaikassa työskentelevättyöntekijät kuuluvat kaikilta osin työaikadirektiivin soveltamisalaan.
For mobile workers and workerscarrying out offshore work, only certain core provisions of the directive apply: theseworkers are entitled to adequate rest, a maximum working week of 48 hours, fourweeks’ annual leave and the protection of the various provisions on night work,except for the eight-hour limit.
Liikkuvia työntekijöitä ja merellä työskenteleviä henkilöitä koskevat vain direktiivin keskeisimmätmääräykset, jotka takaavat näille työntekijöille riittävän levon, 48 tunnin viikoittaisenenimmäistyöajan, neljän viikon vuosittaisen loman ja yötyötä koskevan suojan lukuunottamatta kahdeksan tunnin rajoitusta.
In civil aviation, the social partners reached an agreement on working time on 22March 2000.
Siviili-ilmailualalla työmarkkinaosapuolet pääsivät sopuun työaikakysymyksessä 22.maaliskuuta 2000.
The Commission adopted a proposal for a directive implementing thisagreement on 23 June, which the Council adopted on 27 November 2000.
Komissio hyväksyi 23. kesäkuuta tähän sopimukseen perustuvanehdotuksen direktiiviksi, ja neuvosto hyväksyi direktiivin 27. marraskuuta 2000.
The social policy agenda also announces the Commission’s intention to completeand codify Community legislation on working time.
Myös sosiaalipoliittisessa toimintaohjelmassa ilmoitetaan komission aikomus täydentää ja kodifioida työaikaa koskevaa yhteisön lainsäädäntöä.
This will involve proposing adirective containing the new amended text of the working-time directive.
Tämä merkitsee uuden,muutetun työaikadirektiivin sisältävän direktiiviehdotuksen antamista.
8) Modernising work organisation
8) Työn organisoinnin nykyaikaistaminen
Modernising work organisation and employment relations has been the focus of anumber of Commission initiatives, especially the Green Paper entitled ‘Partnershipfor a new organisation of work’ and the communication ‘Modernising theorganisation of work — A positive approach to change’.
Työn organisoinnin ja työsuhteiden nykyaikaistamista on käsitelty useassa komissionaloitteessa, erityisesti vihreässä kirjassa nimeltä ”Yhteistyössä työn uudelleenorganisointiin” ja tiedonannossa ”Työn organisoinnin uudistaminen – Myönteinenlähestymistapa muutokseen”.
It is also a key element ofthe employment guidelines on adaptability (see Section 1) and of the transition to aknowledge-based economy (Section 5).
Ne ovat keskeisiä kysymyksiä myös mukautumiseenliittyvissä työllisyyspoliittisissa suuntaviivoissa (katso 1. jakso) ja siirtymisessä osaamistalouteen (5. jakso).
The social agenda adopted at Nice stressesthe importance of adapting working conditions and relations to foster a balancebetween flexibility and security.
Nizzassa hyväksytyssä sosiaalisessa toimintaohjelmassapainotetaan työolojen ja -suhteiden mukauttamisen merkitystä joustavuuden ja turvallisuuden välisen tasapainon saavuttamisen kannalta.
Following up on the Green Paper and the communication, the Commissionlaunched a consultation of the social partners on ‘modernising and improvingemployment relations’ in June 2000.
Vihreän kirjan ja tiedonannon jatkotoimina komissio käynnisti työmarkkinaosapuolten kanssa kesäkuussa 2000 neuvottelut työsuhteiden nykyaikaistamisesta japarantamisesta.
The consultation addressed four issues: (i)developing general principles, (ii) establishing a review mechanism of relevant rules,(iii) telework, and (iv) economically dependent workers.
Käsiteltävinä oli neljä kysymystä: 1) perusperiaatteiden laatiminen,2) asiaa koskevien sääntöjen arviointimekanismien luominen, 3) etätyö ja 4) taloudellisesti riippuvaiset työntekijät.
Taking into account the responses of the social partners, the second stage of thisconsultation, launched in March, focuses on telework.
Näiden neuvottelujen maaliskuussa käynnistetyssä toisessa vaiheessa käsitelläänetätyötä ottaen huomioon työmarkkinaosapuolia kuultaessa esiin tulleet näkökohdat.
The aim is to establishgeneral framework provisions at Community level on telework so that it expandsin a way beneficial to both business and workers.
Tavoitteena on sopia etätyötä koskevasta yleisestä säännöstöstä yhteisön tasollaniin, että etätyön tekeminen voi yleistyä sekä yrityksiä että työntekijöitä hyödyttävällä tavalla.
In the meantime, UNICE and the ETUC have declared their intention to enter into voluntary negotiations on theissue.
EY:n teollisuuden ja työnantajien keskusjärjestö UNICE ja Euroopanammatillinen yhteisjärjestö EAY ovat ilmoittaneet aikovansa aloittaa vapaaehtoisetneuvottelut aiheesta.
GENERAL PRINCIPLES ON TELEWORK
ETÄTYÖTÄ KOSKEVAT PERUSPERIAATTEET
Areas covered in the second stage consultation of the social partners onmodernising and improving employment relations’
Aiheet,joita käsiteltiin työsuhteiden nykyaikaistamista ja parantamista koskevan työmarkkinaosapuolten kuulemisen toisessa vaiheessa
Voluntary nature of telework and the right to return Guarantee of the status as employee Guarantee of equal treatment Information to be provided to teleworkers Coverage of costs Guarantee of specific training Protection in the area of health and safety Working time Protection of privacy and of personal data Contact with the firm Collective rights Access to telework
Etätyön vapaaehtoisuus ja oikeus palata tavanomaisiin työjärjestelyihin Työntekijäaseman säilymisen takaaminen Tasapuolisen kohtelun takaaminen Etätyöntekijöille välitettävät tiedot Kustannuksista huolehtiminen Tarvittavan koulutuksen takaaminen Terveyden ja turvallisuuden turvaaminen Työaika Yksityisyyden ja henkilökohtaisten tietojen suoja Yhteydenpito yritykseen Yhteiset oikeudet Mahdollisuus etätyöhön
9) Further initiatives
9) Muut aloitteet
Financial participation
Rahoitukseen osallistuminen
The question of data protection in employment first arose in 1997, when the Commission undertook to adopt a communication.
Kysymys tietosuojasta nousi esiin vuonna 1997, jolloin komissio aloitti työn tiedonannon julkaisemiseksi.
Since then, experts from the Member States have also been invited to several meetings on this subject and the Commission has made a survey of Member States’ legislation.
Tämän jälkeen aiheesta on järjestetty useita kokouksia, joihinon kutsuttu asiantuntijoita jäsenvaltioista, ja komissio on kartoittanut jäsenvaltioidenlainsäädäntöä.
In its social policyagenda, the Commission undertakes to consult the social partners on dataprotection in the context of employment and the possibilities for future Communityaction.
Yhä yleisempi näkykö? Lähes 20 % johta-jista,10 % muista koulutetuistatyöntekijöistä ja yli 5 % ruumiillisen työn tekijöistä tekee etätyötä jossainmuodossa.
A first stage consultation with the social partners is planned for the near future.
Työmarkkinaosapuolten kuulemisen ensimmäinen vaihe on suunniteltu aloitettavaksi lähitulevaisuudessa.
Conciliation, mediation and arbitration
Sovittelu- ja välimiesmenettely
The social policy agenda calls for the creation of tools to prevent and mediateconflict.
Sosiaalipoliittisessa toimintaohjelmassa vaaditaan välineitä konfliktien estämiseksi janiiden sovittelemiseksi.
The Commission indicated its intention to consult the social partners onthe need to establish voluntary mechanisms at EU level on conciliation, mediationand arbitration.
Komissio ilmaisi aikomuksensa kuulla työmarkkinaosapuoliatarpeesta kehittää vapaaehtoisuuteen perustuvia sovittelu- ja välimiesmekanismeja EU:n tasolla.
The background and preparatory work on this new initiative is well under way withwork at expert level and initial contacts with the social partners already undertaken.
Tähän uuteen aloitteeseen liittyvä tausta- ja valmistelutyö on edennyt jo pitkälle, jayhteistyö asiantuntijoiden kanssa on aloitettu ja ensimmäiset tapaamiset työmarkkinaosapuolten kanssa on järjestetty.
A productive and inclusive society
Tuottava ja osallisuutta edistävä yhteiskunta
1) Equality between women and men
1) Miesten ja naisten välinen tasa-arvo
The 1999 Amsterdam Treaty reinforced the commitment to promote genderequality.
Vuonna 1999 voimaan tulleessa Amsterdamin sopimuksessa vahvistettiin sitoutuminen sukupuolten välisen tasa-arvon edistämiseen.
The Community strategy of mainstreaming a gender perspective into all EUpolicies and programmes together with specific measures to benefit women hasbeen sustained, with headway made in crucial areas such as employment, research,education, human rights, development cooperation, the fight against violence, and EU enlargement (see below).
Yhteisön strategia tuodasukupuolinäkökohdat osaksi kaikkia EU:n politiikkoja ja ohjelmia sekä toteuttaa tiettyjä naisten etuja edistäviä toimia on osoittautunut kestäväksi, ja tuloksia on saatumonella tärkeällä alalla, kuten työllisyyden, tutkimuksen, koulutuksen, ihmisoikeuksien, kehitysyhteistyön, väkivallan torjumisen sekä EU:n laajentumiskehityksenyhteydessä (katso jäljempänä).
The adoption of the new Structural Funds regulations(2000–06) with specific provisions for gender equality was a significant advance.
Rakennerahastoja koskevien uusien asetusten(2000–2006) hyväksyminen sukupuolten tasaarvoa koskevine erityissäännöksineenoli huomattava saavutus.
Thenew regulations propose an integrated equality strategy.
Uusissa asetuksissa säädetään yhteisestä tasa-arvostrate-giasta.
The implementation of thisby the Member States who are in charge of managing the Structural Funds will beclosely monitored by the Commission.
Komissio valvoo tarkasti tämän strategian toteutumista rakennerahastojen hallintatoimista vastaavissa jäsenvaltioissa.
Nevertheless, despite the progress already achieved, there is still a long way to goin eradicating the inequalities and injustices that women face as part as theireveryday lives.
Saavutetusta kehityksestä huolimatta on vielä pitkä matka tilanteeseen, jossa naiseteivät joudu jokapäiväisessä elämässään kohtaamaan eriarvoisuutta ja epäoikeudenmukaista kohtelua.
The female employment rate is still 18 percentage points below thatof males.
Naisten työllisyysaste on 18 prosenttiyksikköä alhaisempi kuinmiesten.
In response, Lisbon set ambitious new targets for women: mostimportantly, to increase the female employment rate from today’s 53 % to 60 % by2010.
Lissabonissa asetettiinkin uusia naisten asemaa koskevia kunnianhimoisiatavoitteita: tärkein niistä on naisten työllisyysasteen nostaminen nykyisestä 53 prosentista 60 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä.
Employment rates in the EU ,US and Japan in 2000 (percentage of the 15-64 working-age population)
Työllisyysaste EU:ssa,USA:ssa ja Japanissa vuonna 2000(prosenttiosuus 15–64-vuotiaasta työikäisestä väestöstä)
The Stockholm European Council agreed to set intermediate targets foremployment rates as a whole at 57 % for women by January 2005.
Japani miseksi, joiden avulla naiset ja miehet voivat parhaalla mahdollisella tavalla sovittaayhteen työ- ja perhe-elämän.
Under the genderequality pillar, there was an encouraging amount of activity aimed at helping workingpeople to reconcile work with family life. More efforts are needed in order tointroduce working practices that make it easier for women and men to balancework and home life.
Euroopan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen mukaisestikomissio kehottaa työmarkkinaosapuolia kehittämään entistä joustavampia työnorganisointitapoja sekä hyödyntämään uusien tekniikoiden tarjoamat mahdollisuudettäysipainoisesti.
Through the European employment guidelines, the Commission is encouraging the social partners to develop more flexible workingarrangements, and to make full use of the possibilities provided by newtechnologies.
Lisäksi Tukholman kokouksessa neuvostoa ja komissiota pyydettiin vuoteen 2002mennessä tuottamaan indikaattoreita, jotka koskevat lasten ja muiden huollettavienhoitojärjestelyjä ja perhe-etuusjärjestelmiä.
The pay gap between women and men remains at more than 20 %.
Miesten ja naisten välinen palkkaero on edelleen yli 20 prosenttia.
As underlinedat a meeting of gender equality and social security ministers last January in Norrköping, efforts to increase and improve women’s participation in the labourmarket and ensure equal pay are important for the future sustainability and equityof social protection systems.
Kuten tasa-arvo-asioista ja sosiaaliturvasta vastaavien ministerien kokouksessa Norrköpingissä viimetammikuussa todettiin, toimet, joilla edistetään naisten entistä laajempia ja parempiamahdollisuuksia osallistua työmarkkinoille ja varmistetaan tasa-arvo palkkauksessa,ovat tärkeitä sosiaaliturvajärjestelmien kestävyyden ja oikeudenmukaisuuden kannalta.
Wage inequalities are often reproduced in socialsecurity.
Sosiaaliturvajärjestelmät usein toisintavat palkkaeriarvoisuutta.
Women currently account for 77 % of low-paid workers..
Naisten osuusmatalapalkkaisista on tällä hetkellä 77 prosenttia.
Gender gap in employment rates 1995 and 2000(percentage points)
Sukupuolten erot työllisyysasteessa vuosina 1995 ja 2000(prosentteina)
Women's pay still trails men's by over20%.To combat this and other genderinequalities,the Commission has in placea framework strategy with a EUR 50 million funding programme (2001 to 2005).
Naiset saavat yhä 20 % pienempää palkkaa kuin miehet.Jotta voidaan puuttua tähän ja muuhun miesten ja naisteneriarvoisuuteen,komissiolla on puitestra-tegia,joka käsittää 50 miljoonan euronrahoitusohjelman (2001–2005).
There is also still a significant under-representation of women in business and inpolitical decision-making posts.
sosiaaliset, taloudelliset ja kulttuuriset arvot.
The Commission has expressed its firm intention to be pro-active in thisarea.
Komissio on ilmaissut voimakkaanaikomuksensa olla aktiivinen alalla.
In June 2000 it therefore adopted a decision stipulating that neither gendershould account for less than 40 % of the make-up of its committees and expertsgroups.
Kesäkuussa 2000 se hyväksyi päätöksen, jonkamukaan sen komiteoiden ja asiantuntijaryhmien jäsenistä toisen sukupuolen edustajien on muodostettava vähintään 40 prosenttia jäsenten määrästä.
The Commission has called on Member States, the social partners and otherbodies responsible for nominating members, to make sure they put forward anappropriate gender balance.
Komissio onvedonnut jäsenvaltioihin, työmarkkinaosapuoliin ja muihin jäsenten nimittämisestävastuussa oleviin tahoihin, jotta nämä pyrkisivät nimityksiä tehdessään tasapainoonnaisten ja miesten edustuksessa.
However, there is not enough data to get the completepicture and the Commission wants to cooperate with the social partners and NGOsin establishing and maintaining a full set of statistics on women in decision-making.Good information provides a solid foundation for good policy.
Tietoa ei kuitenkaan vielä ole tarpeeksi kokonaiskuvan saamiseksi tilanteesta, ja komission tarkoituksena on tehdä yhteistyötätyömarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen kanssa kerätäkseen ja ylläpitääkseenlaajoja tilastoja naisten osuudesta päättävissä tehtävissä. Perusteelliset tiedot ovathyvien käytäntöjen edellytys.
There is likewise a need to ensure that, in economic life as in politics, women’sabilities and potential are fully recognised, utilised and rewarded. Long-termcommitment, political will and a good mix of policies appear to be more importantthan any single tool.
On myös tarpeellista varmistaa, että talouselämässä ja politiikassa naisten kyvyt jamahdollisuudet tunnustetaan, hyödynnetään ja palkitaan täysimittaisesti.Kauaskantoinen sitoutuminen, poliittinen tahto ja toimintalinjojen toimiva yhdistelmä ovat osoittautuneet yksittäisiä välineitä tärkeämmiksi.
The Community framework strategy on gender equality(2001–05), adopted in June 2000, embraces all relevant Community policies andtools, including mainstreaming policies and specific activities targeted at women.
Kesäkuussa 2000hyväksytyssä tasaarvoa koskevassa yhteisön puitestrategiassa (2001–2005) yhdistyvät kaikki keskeiset yhteisön politiikat ja käytännöt, kuten tasa-arvokysymystenvaltavirtaistaminen kaikkeen yhteisön politiikkaan ja naisiin kohdistetut erityistoimet.Puitestrategialla koordinoidaan komission eri aloitteita ja ohjelmia yhtenäisenäkokonaisuutena, joka perustuu selkeisiin arviointikriteereihin, tasa-arvonäkökulmienhuomioon ottamisen tarkastukseen ja arviointiin, seurantavälineisiin ja esikuvienasettamiseen.
Theframework strategy unites and coordinates the different initiatives and programmesacross the Commission under a single umbrella, around clear assessment criteria,
Uuden lähestymistavan avulla lisätään tietoisuutta sukupuolten tasaarvoa edistävistä nykyisistä yhteisön toimista, varmistetaan niiden yleinenjohdonmukaisuus tunnistamalla päällekkäisyydet ja optimoidaan toimien tehokkuus.
gender proofing and evaluation, monitoring tools and benchmarking.
Näin toimista tehdään myös nykyistä näkyvämpiä sekä komissiossa että sen ulkopuolella.
The strategy isunderpinned by an annual work programme, the aim of which is to identify and bringtogether the priority activities that each service develops every year.
Strategian tukena on vuotuinen työohjelma, jonka tavoitteena on löytää jakoota yhteen keskeisimmät toimet, joita kukin yksikkö kehittää vuosittain.
The framework strategy is accompanied by a new genderequality programmeadopted by a Council decision of 20 December 2000 and given a budget of EUR 50million for the next five years.
Puitestrategiaa täydentää uusi, komission 20. joulukuuta 2000 hyväksymä toimintaohjelma, josta on varattu 50 miljoonaa euroa sukupuolten välisen tasa-arvonedistämiseen seuraavien viiden vuoden aikana.
Its job is to coordinate, support and financehorizontal activities within the strategy’s remit:economic lifeequal participation and representationsocial rightsgender roles and stereotypes.
Sen tehtävänä on koordinoida, tukeaja rahoittaa horisontaalisia, strategian piiriin kuuluvia toimia seuraavilla alueilla: talouselämätasa-arvoinen osallistuminen ja edustussosiaaliset oikeudetsukupuoliroolit ja stereotypiat.
It will co-finance awareness-raising activities, analysis and evaluation, transnationalcooperation activities and exchanges of good practice.
Toimintaohjelmasta osarahoitetaan tietoisuutta lisääviä toimia, analyyseja ja arviointeja, kansainvälisiä yhteistyötoimia sekä hyvien käytäntöjen keskinäistä vaihtoa.
Genderequality legislation
Tasa-arvolainsäädäntö
The Treaty of Amsterdam and the continuing development of Europeanjurisprudence have equipped the EU with a wide-ranging legal framework in the fieldof equality.
Euroopan unionilla on Amsterdamin sopimuksen ja eurooppalaisen oikeuskäytännönjatkuvan kehityksen myötä käytettävissään laajat lainsäädännölliset puitteet tasaarvoasioissa.
The Court of Justice has issued a number of judgments which affect relevantlegislative work.
Tuomioistuin on antanut lukuisia tuomioita, jotka täydentävät yhtäläisiä mahdollisuuksia tukevaa lainsäädäntöä.
The legal edifice which guarantees equality of access toemployment to women and men is on the way to completion even if there is stillsome way to go.
Naisten ja miesten yhtäläiset työnsaantimahdollisuudettakaava lainsäädännöllinen kokonaisuus on valmistumassa, mutta tehtävää on vieläjonkin verran.
The promotion of equal opportunities has to be taken on boardby all institutions, at all levels.
Kaikkien toimielinten on edistettävä yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikillatoiminnan tasoilla.
The Commission has proposed a new amending directive on treating men andwomen equally in access to employment, vocational training and promotion, andworking conditions by including new provisions on issues such as sexual harassmentin the workplace, and by better articulating some of the existing provisions.
Komissio on ehdottanut uutta muutettua direktiiviä miesten ja naisten tasa-arvoisenkohtelun periaatteen toteuttamisesta työoloissa ja mahdollisuuksissa työhön, ammatilliseen koulutukseen ja uralla etenemiseen. Direktiiviin lisättäisiin uusia säännöksiä,jotka koskevat esimerkiksi työpaikoilla esiintyvää sukupuolista häirintää, ja lisäksi tarkennettaisiin joitakin nykyisiä säännöksiä.
Thedirective is expected to be adopted by the end of 2001.
Direktiivin antamisen ajankohdaksiarvioidaan vuoden 2001 loppupuolta.
The Commission has also announced its intention to propose a new gender-equalitydirective in 2002, based on Article 13 of the Treaty.
Komissio on myös ilmaissut aikomuksensa ehdottaa uutta, perustamissopimuksen13 artiklaan perustuvaa tasa-arvodirektiiviä vuonna 2002.
The scope of this directivewould extend beyond issues relating purely to the labour market.
Tämä direktiivi koskisitasa-arvokysymyksiä myös muilla alueilla kuin työmarkkinoilla.
2) Anti-discrimination policy
2) Syrjinnän vastainen politiikka
Amsterdam also took a number of highly significant steps in reinforcing the Union’scommitment to supporting and protecting the fundamental rights of its citizens.
Amsterdamin kokous myös lujitti unionin pyrkimyksiä edistää ja suojata kansalaistensa perusoikeuksia.
The Treaty which emerged from the summit provided new powers to suspend the rightsof a Member State which was found to be in breach of the principles of liberty,democracy, respect for human rights and fundamental freedoms and the rule of law.And, for the first time, the Treaty enabled the Community to combat discriminationon a wider range of grounds than before — racial and ethnic origin, religion andbelief, disability, age and sexual orientation — and in areas outside of employment.
Kokouksessa tehty sopimus antaa mahdollisuuden pidättääväliaikaisesti sellaisen jäsenvaltion oikeudet, jonka on todettu rikkoneen vapauden,demokratian, ihmisoikeuksien kunnioittamisen, perusoikeuksien tai oikeusvaltionperiaatteita. Lisäksi sopimus sallii yhteisön toteuttaa toimia syrjinnän torjumiseksilaajemmin kuin koskaan aikaisemmin – rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon taivakaumukseen sekä vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseenperustuvaan syrjintään liittyvissä kysymyksissä – sekä myös muilla alueilla kuin työelämässä.