natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2.2 Currently there are a number of Community instruments that have an impact on urban development. In its communication the Commission distinguishes four categories:
Kaupunkikuvan heikkeneminen on ehkä suurin uhka eurooppalaiselle kehitysmallille ja yhteiskunnalle sekä kysymys, jonka ratkaiseminen edellyttää laajaa keskustelua" (KOM(97) 197 lopull., s. 8).
In the recently published brochure "The Europe of the cities - Community actions in the cities" (1997), the Commission puts additional emphasis on combating social exclusion in cities, promoting the local economy and cultural actions.
Hiljattain julkaistussa esitteessä "Kaupunkien Eurooppa - Yhteisön toimet kaupunkialueilla" {The Europe of the cities - Community actions in the cities) (1997) komissio korostaa entistä enemmän sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisyä kaupungeissa, paikallistaloutta sekä kulttuuritoimintoja.
However, it must also be noted that not all of these policies are intended for urban areas, and as a result, although the local authorities may have a say in how these policies are implemented, they often have no influence whatsoever.
Toisaalta on myös huomattava, ettei kaikkia näistä toimista ole tarkoitettu kaupunkialueille, ja niinpä vaikka paikallisviranomaisilla saattaakin olla sananvaltaa politiikan toteuttamisessa, heillä ei usein ole lainkaan vaikutusvaltaa.
Therefore, the Committee of the Regions stresses that the sum of Community measures affecting urban areas does not add up to an urban policy.
Alueiden komitea painottaakin, etteivät kaikki kaupunkeihin suunnatut yhteisön toimenpiteet yhdistettyinäkään korvaa kaupunkipolitiikkaa.
In particular, it welcomes the Commission's request for special attention to:
Erityisen tyytyväinen komitea on siihen, että komissio kaipaa erityishuomiota seuraaville aiheille:
- an urban perspective in European Union policies; - services of public interest and urban development; - the contribution of the Structural Funds; - increasing knowledge and promoting the exchange of experience between cities.
- kaupunkien näkökulma Euroopan unionin politiikassa - julkiset palvelut ja kaupunkien kehittäminen - rakennerahastojen merkitys - tietojen lisääminen ja kokemusten vaihdon edistäminen kaupunkien välillä.
Furthermore, the Committee of the Regions has taken the initiative to give its opinion in other areas affecting the cities and regions.
Tämän lisäksi alueiden komitea on laatinut oma-aloitteisia lausuntoja muista kaupunkeja ja alueita koskevista kysymyksistä.
This has already given rise to numerous opinions on how to improve the incorporation of the local and regional dimension into Community policies and programmes, an overview of which is given in the Annex. At the moment several opinions focusing on specific urban issues are being drafted.
Määräyksen perusteella on annettu useita lausuntoja, joissa pohditaan, miten alueellinen ja paikallinen ulottuvuus voidaan liittää tiiviimmin yhteisön politiikkaan ja ohjelmiin; yleiskatsaus näistä lausunnoista on tämän lausunnon liitteenä.
Together with the opinions that are more focused on specific (sectoral) policy fields, this opinion will prove to be an important input into a European White Paper on Urban Development.
Tällä hetkellä komiteassa on valmisteilla useita kaupunkialueiden erityiskysymyksiin keskittyviä lausuntoja. Amsterdamin
Cities and regions: analysis
Kaupunkien ja alueiden arviointi
Cities and European culture
Kaupungit ja eurooppalainen kulttuuri
As has been stated in different documents regarding the urban perspective in European Union policies, Europe has a long tradition of urban culture.
Kuten monissa Euroopan unionin politiikan kaupunkiulottuvuutta tarkastelevissa asiakirjoissa on todettu, Euroopan kaupunkikulttuurilla on pitkät perinteet.
Following the Roman period, and particularly after the Renaissance in the late Middle Ages, cities developed rapidly.
Rooman valtakunnan ja erityisesti renessanssin jälkeen myöhäiskeskiajalla kaupungit kehittyivät nopeasti.
Urban economies brought in new technologies and products.
Kaupunkien talouselämä tuotti uutta teknologiaa ja uusia tuotteita.
At the present time, most scholars, opinion leaders and politicians agree that European culture, its society and its economic system must be characterized as predominantly urban.
Tällä hetkellä useimmat tutkijat, mielipidejohtajat ja poliitikot ovat yhtä mieltä siitä, että eurooppalaista kulttuuria, sen yhteiskuntaa ja talousjärjestelmää on kuvattava pääosin kaupunkimaiseksi.
Eighty percent of the European population lives in cities.
Euroopan väestöstä 80 prosenttia asuu kaupungeissa.
"Around 20% of Europeans live in larger conurbations of more than 250,000 inhabitants", a further 20% in mediumsized cities (50,000250,000) and 40% in towns of 10,000-50,000 inhabitants [COM(97)197 final] page 14.
"Noin 20 prosenttia eurooppalaisista asuu yli 250 000 asukkaan taajamissa", toiset 20 prosenttia keskikokoisissa (50 000-250 000 asukasta) kaupungeissa ja 40 prosenttia kaupungeissa, joissa on 10 000-50 000 asukasta (KOM(97) 197 lopull., s. 4).
However, over the last 20 years we have seen that many European cities suffer increasingly serious threats on the social, economic and environmental level.
Viimeisten 20 vuoden aikana monet Euroopan kaupungit ovat kuitenkin kärsineet yhä vakavammista yhteiskunnallisista, taloudellisista ja ympäristöä koskevista uhkista.
The problems of certain urban districts facing very high unemployment rates can be so severe that they strongly affect the urban area as a whole.
Eräiden korkeasta työttömyydestä kärsivien kaupunginosien ongelmat ovat niin vakavia, että ne vaikuttavat koko kaupungin alueeseen.
Negative developments in cities will have inevitable negative consequences for European society and its economy.
Kielteinen kehitys kaupungeissa vaikuttaa vääjäämättä eurooppalaiseen yhteiskuntaan ja sen talouteen.
For many cities, unemployment is the most serious problem.
Monissa kaupungeissa työttömyys on vakavin ongelma.
Most cities have to cope with unemployment rates above the average national level.
Useimmissa kaupungeissa työttömyysaste ylittää valtakunnallisen keskiarvon.
These high unemployment rates are the cause of many social problems.
Korkea työttömyys on monien sosiaalisten ongelmien syy.
3.1.4 Cities come in all shapes and sizes, and different cities in the Community face different problems and different challenges. Cities vary greatly in size, economic structure and their place in the European economic network.
Yhtenäismarkkinoiden myötä kansalliset markkinat menettävät merkitystään, kun taas alueiden sekä kansainvälisesti ja Euroopan laajuisesti verkostuneiden suurkaupunkialueiden ja kaupunkiyhtymien merkitys kasvaa.
Not every city is part of the European network, not every city has the same socio-economic structure, not every city is in decline.
Huomionarvoisia esimerkkejä kaupunkien aseman muutoksesta kansainvälisissä verkostoissa ovat Barcelona, Lille, Berliini, Lontoo
- on the international level: 1. global cities; 2. metropolitan regions; 3. capital cities; - on the national level: 4. "older industrial cities"; 5. "peripheral cities"; - on the regional level: 6. cities in the core area; 7. cities outside the core area; 8. mediumsized cities in predominantly rural regions.
- valtakunnallinen taso 4. "vanhat teollisuuskaupungit" 5. "syrjäiset kaupungit"
No two European cities are the same and this classification already indicates the wide spectrum of European cities and their characteristics.
Euroopan kaupungit ovat ainoalaatuisia, ja jo tämä luokittelu on osoitus Euroopan kaupunkien ja niiden erityispiirteiden monimuotoisuudesta.
Cities vary from relatively small to clusters with millions of inhabitants, from traditional service-based economies to industrial centres, from centres in almost empty regions to parts of huge and densely-populated urban areas.
Kaupungit vaihtelevat suhteellisen pienistä miljoonakaupunkeihin, perinteisistä palveluihin perustuvista talouksista teollisuuskeskuksiin, lähes tyhjien alueiden keskuksista valtavien ja tiheästi asuttujen taajamaalueiden osiin.
This implies that there are no blueprint solutions which can be applied to every European city.
Tämän vuoksi ei ole mitään valmista pakettiratkaisua, jota voitaisiin soveltaa kaikkiin Euroopan kaupunkeihin.
The European city in its region: a threatened balance
Eurooppalainen kaupunki alueellaan: uhanalainen tasapaino
No city could, or can, exist without its surrounding areas.
Kaupungit ovat aina riippuvaisia niitä ympäröivistä alueista.
This was the case in the Middle Ages as it is today, although today cities also depend on economic ties over larger distances, which can be on a national or even international scale.
Tämä pätee paitsi veteen, ravinnontuotantoon ja tavaran tuotannon raaka-aineisiin myös työvoimaan.
FURS often go beyond the administrative borders of the central city.
Yksikään kaupunki ei voisi toimia ilman sitä ympäröiviä alueita.
They include suburban settlements that are related to the central cities.
Näin oli keskiajalla ja niin on tänäänkin, vaikka nykyään
The concept of the FUR should be further elaborated in the future in order to obtain an adequate conceptual framework of urban analysis and urban policy, in other words the significance of the urban dimension.
kaupungit ovat lisäksi riippuvaisia kauemmaksi ulottuvista valtakunnallisista tai jopa kansainvälisistä taloudellisista siteistä.
3.2.3 Although the interdependence of cities and surrounding regions is increasing, it has also become more problematic and vulnerable.
Alueet ovat toisaalta jo hyvin pitkään olleet riippuvaisia keskeisistä kaupungeistaan.
In the first place, the issue of suburbanization causes many environmental, transport and safety problems in numerous European urban areas.
Kaupungeissa on monipuolista tarjontaa (kauppaa ja vapaa-ajanviettomahdollisuuksia, koulutusta, taidetta, terveydenhuoltoa jne.), ja ne ovat myös työn ja toimeentulon lähde monille ympäröivien alueiden asukkaille.
As has been stated in ESDP, villages, towns and cities continue to expand, often relatively uncontrolled, because of the European populations' growing need for space.
Kuten ESDP.ssä todetaan, maaseutu- ja kaupunkialueiden keskinäinen riippuvuus itse asiassa lisääntyy lähiöiden muodostumisen, varusrakennetöiden, voimakkaasti toisiinsa sidoksissa olevien talouksien ja toisiinsa kytkeytyvien ympäristökysymysten vuoksi sekä luonnon merkityksen lisääntyessä vapaa-ajanharrastuksissa ja virkistyskäytössä.
As a result of this, the central city government is faced by financial problems of both tax-income and a reduced spending power for the city's economy.
Nämä ovat paikallis-ja aluetalouksien ja kansalaisten (päivittäisen) liikkumisen toisiinsa kytkemien kaupunkien ja niitä ympäröivien alueiden verkkoja.
This process of suburbanization started first, in the sixties, in the countries of north-western Europe, where it has become an established pattern of settlement.
Toiminnalliset kaupunkialueet ylittävät useissa tapauksissa keskeisen kaupunkinsa hallinnolliset rajat, ja niihin kuuluu alueen keskuskaupunkiin liittyviä esikaupunkialueita.
In other European countries, suburban settlements have started to develop, because of rising living standards, increasing car use and better roads.
Toiminnalliset kaupunkialueet ovat kuitenkin hyvin erilaisia riippuen niiden keskeisen kaupungin luonteesta, koosta ja asukasmäärästä: ne vaihtelevat maaseudun pienten ja keskikokoisten kaupunkien ympärille muodostuneista alueista suurkaupunkialueisiin.
Large green areas around cities have been transformed into large suburban zones, where daily commuting causes traffic jams and environmental problems.
Toiminnallisen kaupunkialueen käsite mahdollistaa kaupunki-ilmiöiden tarkastelun keskeisen kaupungin rajoja laajemmin ja voi tarjota sopivantasoisia ratkaisuja kaupunkien ongelmiin.
This so-called urban sprawl is a result of improved living standards, decentralization and growth, but it increases the costs of urban infrastructure, traffic and energy consumption, and often has a negative impact on the quality of the countryside.
Toiminnallisen kaupunkialueen käsitettä tulisi kehittää edelleen, jotta kaupunkien tutkimukselle ja kaupunkipolitiikalle - toisin sanoen kaupunkiulottuvuuden merkityksen kartoittamiseen - saataisiin sopiva käsitejärjestelmä.
Traditional agricultural areas are therefore undergoing structural change.
Lähiöiden yleistyminen on aiheuttanut ympäristö, liikenne-ja turvallisuusongelmia useilla Euroopan taajama-alueilla.
Some areas, e.g. in the south of Europe, are partially giving up production or spread their production over a wider territory.
Kuten ESDP:ssä todetaan, kylät ja kaupungit laajenevat usein varsin hallitsemattomasti, koska Euroopan väestö tarvitsee lisää tilaa.
These strategies should reflect the completely new functional relations between cities and regions that arise from the shifts in agriculture.
Tämän seurauksena keskuskaupungin hallinto kärsii vähenevien verotulojen ja ostovoiman aiheuttamista taloudellisista ongelmista.
Especially in the relatively densely populated parts of Europe, rural areas become more important as areas providing recreation and leisure facilities for city dwellers.
Lähiöt alkoivat ensin yleistyä 60-luvuIla Luoteis-Euroopan maissa, joissa niistä on tullut vakiintunut asuinaluetyyppi.
When the traditional economic base weakens, they also become more financially dependent on the urban population.
Muissa Euroopan maissa lähiöt ovat alkaneet kehittyä seurauksena elintason noususta, auton käytön lisääntymisestä ja teiden paranemisesta.
It becomes difficult to maintain the quality of the landscape and ensure the survival of local communities.
Suuret viheralueet kaupunkien ympärillä on rakennettu laajoiksi lähiövyöhykkeiksi, joissa päivittäinen työmatkaliikenne aiheuttaa ruuhkia ja ympäristöongelmia.
3.2.5 Many European cities are faced with a transition towards a service-based economy. In particular, the category of older industrial cities needs to make a marked shift towards an almost completely new economic structure, based on services, knowledge, leisure and tourism.
Kaupunkien epäsäännöllinen leviäminen (ns. urban sprawl) on seurausta hyvinvoinnin kasvusta, hajauttamisesta ja kasvusta, mutta se on lisännyt kaupunkien varusrakennekustannuksia, liikennettä ja energiankulutusta.
New jobs in the city do not always provide work for those made redundant from traditional industry.
Usein se vahingoittaa maaseudunkin laatua.
-8- and a number of fundamental changes in society can be foreseen for the near future.
Perinteiset maatalousalueet ovat tämän vuoksi käymässä läpi rakennemuutosta.
Information technology will severely change the way people and organizations communicate, learn and do business.
Eräillä alueilla esim. Etelä-Euroopassa ollaan luopumassa osittain tuotannosta tai sitä siirretään laajemmille alueilla.
3.2.6 The economic, demographic and spatial changes can be very drastic.
Toiset alueet taas tehostavat tuotantoaan uuden teknologian avulla.
Many cities are unable to adapt themselves fast enough to the changing circumstances.
Kaikki nämä kehityskulut johtavat työpaikkojen menetyksiin ja väestön vähenemiseen.
The required investments are too high, the budgets under too much pressure to bear the inevitable social costs.
Tämän vuoksi on kehitettävä uusia strategioita näiden alueiden taloustoiminnan hengissä pitämiseksi.
When the efforts fall short, cities can lose their vitality and lapse into an urban crisis scenario.
Näiden strategioiden tulisi heijastaa maatalouden muutoksesta syntyviä aivan uudenlaisia toiminnallisia suhteita kaupunkien ja alueiden välillä.
Investments aimed at the future will have to give way to tackling the immediate acute social needs, leaving the city further behind.
Erityisesti Euroopan suhteellisen tiheästi asutuilla alueilla maaseutualueiden merkitys kaupunkilaisten vapaa-ajanvietto- ja virkistäytymispaikkoina lisääntyy.
For many cities a process of structural change is thus required.
Kun perinteinen taloudellinen perusta kapenee, maaseudun taloudellinen riippuvuus kaupunkien asukkaista voimistuu.
This process takes many years and must be accompanied by longterm structural measures.
On vaikeaa yhdistää maalaismaiseman laadun säilyminen ja paikallisyhteisöjen selviytyminen.
Expensive urban facilities such as hospitals, high schools, theatres and museums are often heavily subsidized by the local government but used by people in a large surrounding area stretching far beyond the administrative borders of the city.
Erityisesti vanhojen teollisuuskaupunkien on uudistettava lähestulkoon kokonaan taloutensa rakenteet, jotka muutoksen jälkeen perustuvat palveluihin, osaamiseen, vapaa-aikaan ja matkailuun.
This leads to further financial problems for the city.
Kaupunkien uudet työpaikat eivät aina kohtaa perinteisestä teollisuudesta irtisanottuja.
3.2.8 Nevertheless, processes on the scale of the functional urban region often cause problems on a very local scale: certain neighbourhoods, both in cities and other parts of urban regions, suffer from a high rate of unemployment, others are troubled by heavy road traffic, airport noise or nuisance caused by industry.
Palvelut ja tietoon perustuva talous vaativat pitkälle koulutettuja ja erikoistuneita työntekijöitä, mutta useilla työttömillä koulutuspohja on tätä alhaisempi eikä heillä ole tarvittavaa ammattikoulutusta.
The quality and the future value of certain urban districts is particularly alarming.
Tietotekniikan ja televiestintäverkkojen nopeat muutokset kiihdyttävät tätä prosessia, ja lähitulevaisuudessa on odotettavissa perustavanlaatuisia yhteiskunnallisia muutoksia.
In these urban areas in difficulty, economic, social and physical problems cumulate, resulting in a lack of social cohesion and the social exclusion of the population.
Tietotekniikka mullistaa ihmisten ja organisaatioiden viestintä-, oppimis-ja kaupankäyntitavat.
Such an approach can never be volatile because it aims at a fundamental structural change.
Monet kaupungit ovat kyvyttömiä mukautumaan muuttuviin oloihin kyllin nopeasti.
In other words, the process of positive regional development very often demands measures on a local district or neighbourhood scale.
Tarvittavat investoinnit ovat liian kalliita ja budjetit liian tiukkoja, jotta niistä voitaisiin maksaa väistämättömät sosiaalimenot.
3.2.9 Owing to the high unemployment levels which have rocketed in the 1990s, increasing numbers of unemployed people have had their unemployment benefit terminated.
Kun ponnistukset eivät riitä, kaupungit voivat menettää elinvoimansa ja romahtaa kriisiin.
Moreover, a large number of unemployed people have never entered the labour market, and, consequently, are not covered by national unemployment insurance schemes.
Tulevaisuuteen suunnatut investoinnit saavat väistyä, kun on huolehdittava välittömistä ja akuuteista sosiaalisista tarpeista, ja kaupungin kehitys jää yhä enemmän jälkeen.
In many Member States, these people are increasingly dependent on welfare payments from local authorities for their livelihood.
Tämän vuoksi monissa kaupungeissa tarvitaan rakennemuutosta.
This passive acceptance of welfare handouts has a negative effect on the individual's selfrespect, and is devastating for the municipal economy.
Se kestää monia vuosia, ja siihen on liitettävä pitkäaikaisia rakennetoimia.
A further corollary is that tension and conflict arise between different groups in our towns and cities.
Valikoitunut muuttovirta kaupungeista niiden ympäristöön on syynä paitsi päivittäisiin ruuhkiin myös pienituloisten suureen osuuteen kaupunkien ydinosien asukkaista.
In some countries, welfare costs have risen over
Kalliit kaupunkipalvelut,
recent years as refugees have headed mainly for towns and cities, and government support has been insufficient.
Lisäksi tästä seuraa jännitteitä ja ristiriitoja kaupunkien väestöryhmien kesken.
They are traditionally multi-cultural centres of tolerance and spiritual freedom.
Ne ovat perinteisesti monikulttuurisia sallivuuden ja henkisen vapauden keskuksia.
The more diversity there is, the more an urban centre is a city.
Mitä monimuotoisempi taajama on, sitä enemmän se vastaa kaupungin käsitettä.
Cities are concentrations of knowledge, information and specialized services.
Kaupunkeihin keskittyvät osaaminen, tieto ja erityispalvelut.
The complexity of urban processes and problems often requires a multi-sectoral perspective.
Kaupunkikehityksen monimutkaisuus ja sen ongelmakentät edellyttävät useinkin monisektorista ajattelua.
In many cities, a wide variety of functions and large numbers of people are often bunched together in high densities, sometimes even on different floors of the same building.
Useissa kaupungeissa hyvin erilaiset toiminnot ja suuret ihmismäärät keräytyvät erityyppisten ryhmien tiiviiksi kasautumiksi, joskus vaikkapa saman rakennuksen eri kerroksiin.
This positive, inspiring effect of clustered functions can provide real economic and cultural opportunities that the local authorities can use to improve urban cohesion.
Tämä toimintakeskittymien myönteinen vaikutus voi tarjota kunnallisviranomaisille todellisia taloudellisia ja kulttuurisia mahdollisuuksia parantaa kaupungin yhteenkuuluvuutta.
Instead of standard problems with standard solutions, cities often have to cope with complex problems that demand multi-sectoral, tailor-made solutions.
Vakio-ongelmien ja niihin haettavien standardiratkaisujen sijaan kaupungeissa on usein ratkottavana monisäikeisiä kysymyksiä, jotka edellyttävät monialaisia ja tapauskohtaisia ratkaisuja.
For example in order to provide housing amid amenities or economic facilities, public areas have to be used more intensively than elsewhere, and creative solutions have to be found for heavy traffic and parking problems.
- 10- kuin muualla ja palveluiden lähettyville julkisia tiloja on käytettävä tehokkaammin liikennekuormitukseen sekä pysäköintiongelmiin on löydettävä luovia ratkaisuja.
The increase in traffic and transport influences the quality of life more strongly in cities than in rural areas.
Liikenteen ja kuljetusten lisääntyminen vaikuttaa elämänlaatuun kaupungeissa enemmän kuin maaseutualueilla.
Measures in one field can have a negative impact on another field.
Yhden alan toimenpiteillä saattaa olla kielteisiä vaikutuksia toisiin.
For example, new infrastructure linking European cities can have negative consequences on the quality of life in certain neighbourhoods.
Euroopan kaupungit toisiinsa kytkevä varusrakenne saattaa huonontaa joillakin asuinalueilla elämisen laatua.
Concepts of sustainability are more relevant and therefore easier to evaluate in new towns and neighbourhoods in urban areas than in existing neighbourhoods, especially when they are crossed by roads serving heavy traffic.
Kestävän kehityksen käsitteet ovat asianmukaisempia, ja lisäksi uusissa kaupungeissa ja suurkaupunkialueiden uusilla asuinalueilla niitä on helpompi arvioida kuin nykyisillä asuinalueilla, erityisesti jos näitä halkovat raskaasti liikennöidyt tiet.
A framework for local urban policies
Paikallisen kaupunkipolitiikan kehys
Integration at the local level
Yhtenäisyys paikallistasolla
Several action programmes have been set up to benefit cities in particular.
Kaupunkien tueksi on perustettu lukuisia toimintaohjelmia.
A number of existing instruments were also (partly) adapted to better suit urban needs.
Vanhoja ohjausvälineitä on myös (osittain) mukautettu soveliaammiksi kaupunkien tarpeisiin.
The Committee of the Regions stressed, in its own-initiative Opinion on Evaluation of the financial and administrative consequences for local and regional authorities of EU legislation (CdR 368/95), the need to check new European measures on their effect on urban and regional authorities.
Alueiden komitea korostaa oma-aloitteisessa lausunnossaan "EUlainsäädännön alueellisiin ja paikallisiin elimiin kohdistuvien taloudellisten ja hallinnollisten vaikutusten arviointi" (CdR 368/95) tarvetta tarkistaa, millaisia vaikutuksia uusilla Euroopan yhteisön toimenpiteillä on kaupunkien ja alueiden viranomaisten kannalta.