natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The States and their regions have every interest in diversifying their sources of supply and, thus, in creating the true interconnection of distribution networks.
Energiaa säästävän teknologian ja uusiutuvien energialähteiden, kuten tuuli-, vesi- ja aurinkoenergian, käyttöön liittyviä investointeja olisi suosittava.
In regions with lagging development, the goal is to fill in the gaps that separate them from other regions in the Union.
Kehityksessä jälkeenjääneillä alueilla tavoitteena on kuroa umpeen kehityserot unionin muihin alueisiin nähden.
This involves, above all, remedying a significant lack of basic infrastructure (such as transportation, water supply, waste treatment, telecommunications, health and education).
Tämä edellyttää ennen kaikkea perusrakenteiden (esimerkiksi liikenne, vedenjakelu, jätehuolto, televiestintä, terveydenhuolto ja opetus) puutteiden korjaamista.
Most of the available funds are dedicated to the construction of this infrastructure, without ever neglecting the services that make it possible to consolidate often very fragile productive relations.
Suurin osa käytettävissä olevista varoista käytetäänkin infrastruktuurien rakentamiseen unohtamatta kuitenkaan palveluja, joilla vahvistetaan usein erittäin heikkoja tuotantosuhteita.
European co-financing of investments in health and education infrastructure are provided exclusively for these regions.
Yhteisö osarahoittaa terveydenhuollon ja opetuksen infrastruktuureiden investointeja ainoastaan näillä alueilla.
In regions undergoing restructuring, the principal problem is not the lack of infrastructure, but the decline of traditional economic activity.
Rakennemuutosalueilla suurimpana ongelmana ei ole infrastruktuurien puuttuminen vaan perinteisten elinkeinotoimintojen taantuminen.
It is necessary, therefore, to target the development of alternative activities.
Näillä alueilla on välttämätöntä kehittää vaihtoehtoisia toimintoja.
Selected additional infrastructure may still be co-financed by the Structural Funds in these regions to improve their attractiveness and employment levels.
Rakennerahastoista voidaan kuitenkin myöntää yhteisrahoitusta sellaisten lisäinfrastruktuurien rakentamiseen, jotka lisäävät alueiden houkuttelevuutta ja työllisyyttä.
(*) Available on the Inforegio site (http://www.europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm).
) Asiakirja on saatavilla Inforegio-sivuilta osoitteesta http://www.europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm.
The technologies of the information society, based on the Internet, make it possible for disadvantaged, and notably for isolated or marginal, areas to attract and retain economic activities.
Tietoyhteiskunnan Internet-pohjainen teknologia avaa muita heikommassa asemassa oleville alueille ja erityisesti syrjässä sijaitseville alueille ja reuna-alueille mahdollisuuden houkutella ja ylläpitää taloudellista toimintaa.
To reduce the ‘digital divide’, regions must encourage firms and communities to make use of these technologies for electronic commerce, the exchange of data, telecommuting or to inform the citizens.
Alueiden on kannustettava yrityksiä ja yhteisöjä käyttämään teknologiaa sähköiseen kaupankäyntiin, tietojenvaihtoon, etätyöhön ja kansalaisille tiedottamiseen digitaalisen kuilun kaventamiseksi.
Telecom operators generally take charge of the investment in telecommunication networks, but the European Funds can intervene, for example, to ensure the principle of universal service, i.e. to guarantee access to these networks in places where demand is not sufficiently great to be attractive to the market.
Televiestintäverkkoihin tehtävistä investoinneista vastaavat yleensä teletoiminnan harjoittajat, mutta yhteisön varoilla voidaan esimerkiksi varmistaa, että yleishyödyllisten palvelujen periaatetta noudatetaan eli että näihin verkkoihin on pääsy myös siellä, missä kysyntä ei vielä ole markkinoiden kannalta riittävää.
Improvement of the production processes of management and marketing also plays a key role.
Myös johtoon ja markkinointiin liittyvien tuotantoprosessien kehittäminen on keskeisen tärkeää.
Regions and their firms would do well to open up to innovation in this area and establish regional strategies to promote innovation.
Alueiden ja niillä sijaitsevien yritysten kannattaa panostaa innovaatioihin tällä alalla ja laatia alueellisia strategioita innovaation tukemiseksi.
This involves supporting research activities, transfer of technology and skills, and continuing education; and to achieve this, encouraging the collaboration of public and private bodies such as universities, research centres and development agencies.
Se edellyttää tutkimuksen, teknologian ja osaamisen siirron sekä jatkokoulutuksen tukemista. Tähän tarvitaan puolestaan julkisten ja yksityisten tahojen, kuten yliopistojen, tutkimuskeskusten ja kehitysvirastojen, välistä yhteistoimintaa.
The objective must be for research and innovation to have a real impact on regional economic development.
Tavoitteeksi on asetettava se, että tutkimuksella ja innovaatiolla on todellisia vaikutuksia alueen taloudelliseen kehitykseen.
sectors for regional and local development and employment.
osuus- ja yhteisötalous ovat alue- ja paikallistason kehityksen ja työllistämisen kannalta lupaavia aloja.
To create or develop firms, and SMEs in particular, entrepreneurs must have access to funding bodies.
Yritysten ja erityisesti pk-yritysten perustaminen tai laajentaminen edellyttää sitä, että yrittäjien käytössä on rahoituslaitoksia.
The Structural Funds can help them with this on condition that classical funding in terms of capital is limited in favour of other formulas of financial engineering.
Rakennerahastot voivat auttaa tässä sillä edellytyksellä, että perinteisen pääomarahoituksen osuus vähenee ja muiden rahoitusjärjestelymuotojen osuus kasvaa.
The financial services provided notably by private capital must reflect the specific needs of SMEs and make it possible for them to achieve a high degree of specialisation and obtain commercial advantages.
Pääasiassa yksityisellä pääomalla rahoitettujen palvelujen olisi perustuttava pk-yritysten erityistarpeisiin sekä mahdollistettava korkean erikoistumisasteen ja kaupallisen hyödyn saavuttaminen.
Tourism, culture and heritage, the environment and social economics are the most promising
Matkailu, kulttuuri ja kulttuuriperintö, ympäristö sekä
A quality environment is an important asset for the image of a region and its economic attractiveness, but it also plays a vital role in confronting ecological risks.
Laadukas ympäristö parantaa alueen kuvaa ja lisää sen taloudellista houkuttelevuutta, mutta se on ratkaiseva myös ekologisten riskien torjunnassa.
The Structural Funds support the construction of environmental infrastructure wherever it is needed: such things as water purification and waste treatment stations and systems to channel quality water-reducing losses in the networks, as well as activities to recover and recycle waste, reduce pollutant levels in discharges, and select ‘clean’ technologies, without forgetting job creation in the environmental professions.
Rakennerahastoista tuetaan tarpeellisen ympäristöinfrastruktuurin, kuten vedenpuhdistus- tai jätteenkäsittelylaitosten, sekä entistä parempilaatuisen veden toimittamiseen ja hävikin vähentämiseen jakeluverkossa tarkoitettujen kanavointijärjestelmien rakentamista. Tärkeitä toimia ovat myös jätteiden talteenotto ja kierrätys, kaatopaikkojen aiheuttaman pilaantumisen vähentäminen sekä puhtaan teknologian valitseminen unohtamatta ympäristöalan työpaikkojen luomista.
Increase and improve employment
Työllisyyden lisääminen ja parantaminen
Employment has become the number one social concern.
Työllisyydestä on tullut suurin yhteiskunnallinen huolenaihe.
This is why the Union has established a European employment strategy, which promotes concerted action in this area throughout the European territory.
Unioni on laatinut siihen vastaamiseksi Euroopan työllisyysstrategian, jossa kannustetaan yhteiseen toimintaan työllisyyden hyväksi kaikkialla Euroopassa.
Human resources must be developed both to remedy and prevent unemployment.
Henkilöresursseja on kehitettävä niin työttömyyden vähentämiseksi kuin sen estämiseksikin.
As education remains the principal key that opens the door to employment, it is important to improve education policies and systems.
Koulutus on edelleen keskeinen tekijä työmarkkinoille pääsemisessä, joten koulutuspolitiikkoja ja -järjestelmiä on kehitettävä.
Furthermore, it means not abandoning young people on the edge of the labour market and assisting the unemployed — notably the long-term unemployed — to find their way back to employment.
Siihen liittyy myös se, ettei nuoria jätetä yksin selviytymään työmarkkinoilla ja että työttömiä – varsinkin pitkäaikaistyöttömiä – autetaan löytämään tie takaisin työelämään.
The Union supports the improvement of employment readiness systems and notably personalised aid to employment seekers, measures to facilitate access to unsalaried activities, the diversification of basic and continuing training and promotion of continuing education.
Unioni tukee työvalmiusjärjestelmien kehittämistä ja erityisesti henkilökohtaista työnhakijoiden ohjausta, palkattomaan työhön pääsyä helpottavia toimenpiteitä, perus- ja jatkokoulutuksen monipuolistamista sekä elinikäisen oppimisen edistämistä.
To combat social marginalisation, the Union pays particular attention to the new methods of social and professional integration promoted by public or private partners or associations, for example in the form of partnerships between training institutions and firms.
Unioni pyrkii torjumaan sosiaalista syrjäytymistä ja kiinnittää siksi erityistä huomiota uusiin sosiaalisen ja ammatillisen integraation menetelmiin, joita julkiset tai yksityiset kumppanit sekä yhdistykset soveltavat ja jotka toteutetaan esimerkiksi koulutuslaitosten ja yritysten välisen kumppanuuden muodossa.
The information society of course plays an essential role in terms of employment and training and its importance is highlighted everywhere.
Tietoyhteiskunta on luonnollisesti keskeisessä asemassa työllisyyden ja koulutuksen kannalta, ja sen merkitys korostuu kaikkialla.
Other fields of action with a rich potential in terms of employment include local development and social economy projects.
Muita aloja, jotka tarjoavat paljon työllistymismahdollisuuksia, ovat aluekehitys sekä osuus- ja yhteisötalous.
The fundamental principle of equal opportunity for both men and women plays a prominent role in all the actions promoting employment, as elsewhere, in all the Structural Funds’ programmes.
Perustavanlaatuinen miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien periaate on etusijalla kaikissa työllisyyttä edistävissä toimissa sekä myös muissa rakennerahastojen ohjelmissa.
This takes the form of a variety of actions designed to do such things as eliminate discrimination, assist women to pursue a career and gain access to higher positions, balance their representation in certain professions, and reconcile professional and family life.
Se toteutuu monenlaisissa toimissa, joilla esimerkiksi torjutaan syrjintää, helpotetaan naisten urakehitystä ja mahdollisuuksia päästä johtotehtäviin, tasapainotetaan naisten osuutta tietyissä ammattiryhmissä sekä autetaan yhdistämään työ- ja perhe-elämä.
Other forms of discrimination that call for other actions involve individuals at risk on the labour market for such things as ethnic origin, handicap or age.
Muiden syrjinnän muotojen vastaiset toimet kohdistuvat työmarkkinoilla esimerkiksi etniseen alkuperään, vammaan tai ikään perustuvan syrjinnän kohteeksi joutuviin henkilöihin.
The ESF finances all these measures and others all over the Union and in the programmes of the EQUAL Community initiative.
ESR:sta rahoitetaan tällaisia ja muitakin toimia kaikkialla unionissa ja Equal-yhteisöaloitteen ohjelmien piirissä.
Objective 3 is thematic rather than territorial.
Tavoite 3 on pikemminkin aihekohtainen kuin alueellinen ohjelma.
In effect, it includes persons who may live in any region. It acts as a frame of reference for all measures promoting human resources and employment in the Union and the Member States are invited to take them into account in their own national employment plans.
Se voi kattaa millä tahansa alueella asuvia henkilöitä.Se muodostaa viitekehyksen kaikille henkilöresursseja ja työllisyyttä unionissa edistäville toimenpiteille, ja jäsenvaltioita kehotetaan ottamaan ne huomioon omissa kansallisissa työllisyyssuunnitelmissaan.
These measures are included automatically in the programmes for the regions in Objective 1 in order to integrate them better with the development actions in these regions.
Nämä toimenpiteet sisältyvät automaattisesti tavoite 1 -alueiden ohjelmiin, jotta ne voidaan sulauttaa yhä paremmin yhteen kyseisten alueiden kehitystoimien kanssa.
Balance development in urban and rural areas activities in numerous areas such as clean energy and waste management, improved public transportation and ‘clean’ transport systems, a harmonious urban structure, greater respect for the architectural heritage, economic and social revitalisation of neighbourhoods in crisis, and services for the inhabitants to improve the role of cities and towns as poles in balanced regional growth.
Kaupunki- ja maaseutualueiden tasapainoinen kehitys tasapainoiseen kaupunkirakenteeseen, arkkitehtuuriperinnön kunnioittamiseen, kriisilähiöiden taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen elvyttämiseen sekä asukkaille tarjottaviin palveluihin. Tavoitteena on kehittää kaupunkien asemaa tasapainoisen alueellisen kasvun keskuksina.
One of the principal conditions for creating cohesion in the European territory is to ensure complementarity and balance between urban and rural areas.
Yksi tärkeimmistä edellytyksistä koheesion luomiseksi Eurooppaan on kaupunki- ja maaseutualueiden täydentävyyden ja tasapainon varmistaminen.
To do this, the problems peculiar to these areas must be taken into account.
Sitä varten näiden alueiden erityisongelmat on otettava huomioon.
Many rural areas are among the most dynamic territories in the Union.
Monet maaseutualueet ovat unionin dynaamisimpia alueita.
Many others suffer due to low population density (notably in mountainous areas), a lack of basic services and an inadequate labour market.
Toisilla ongelmina ovat harva asutus (etenkin vuoristoalueilla), peruspalvelujen puuttuminen ja riittämättömät työmarkkinat.
These difficulties are in great part linked to the decline of agriculture.
Nämä ongelmat johtuvat suurelta osin maatalousalan taantumisesta.
The latter still occupies most of the rural areas now and often constitutes an essential economic sector.
Maatalous onkin edelleen merkittävin ala maankäytön kannalta ja usein myös keskeinen taloudellinen sektori.
To keep the countryside alive, it is important to help farmers to modernise their holdings, improve new production and marketing techniques and guarantee the quality of their products.
Jotta maaseutu säilyy elinvoimaisena, maanviljelijöitä on autettava nykyaikaistamaan tilojaan, kehittämään uusia tuotanto- ja markkinointimenetelmiä sekä takaamaan tuotteidensa korkea laatu.
The competitiveness of rural areas also depends on diversifying creative forms of employment to make it possible to combat the rural exodus.
Maaseutualueiden kilpailukyky riippuu myös monipuolisista, luovista työllisyyden muodoista, joiden avulla maaltapakoa voidaan torjua.
Finally, it is important to develop the countryside as a space for recreation and green tourism, support the renovation of the villages, encourage agriculture and forestry in their function of maintaining landscapes and respect the environment and natural resources.
Lisäksi on tärkeää kehittää maaseutua harrastus- ja luontomatkailualueena, tukea kylien kunnostamista, painottaa maa- ja metsätalouden tehtävää maiseman säilyttäjänä sekä suojella ympäristöä ja luonnonvaroja.
A balance between cities and towns and the countryside involves, for example, assisting the access of inhabitants of rural areas to specialised services in urban centres and the access of town dwellers to the resources of the rural spaces.
Kaupunkien ja maaseudun välinen tasapaino edellyttää esimerkiksi sellaisia toimia, joiden avulla maaseudun asukkaat voivat käyttää kaupunkikeskusten erikoistuneita palveluja ja kaupunkilaiset taas hyödyntää maaseudun resursseja.
Medium-sized cities have a key role to play in charging the rural economy, but we must arrange for balanced growth to avoid the deterioration of the surrounding natural areas.
Keskikokoiset kaupungit ovat tärkeässä asemassa maaseudun talouden kehittämisen kannalta, mutta on tärkeää varmistaa, että kasvu on tasapainoista, jotta ympäröivien luonnonalueiden tila ei heikkene.
Fishing, in turn, provides a livelihood for numerous coastal areas even though it, too, is confronting difficulties.
Kalastus on puolestaan tärkeä elinkeino lukuisilla rannikkoalueilla. Silläkin on tosin vaikeutensa.
It must be restructured to ensure balance between the preservation and use of fishery resources.
Alalla on tehtävä rakenneuudistus, jotta kalavarojen suojelun ja käytön välille löydetään tasapaino.
The measures that will make it possible to revitalise the towns and villages that depend on fishing include more rational and selective techniques, modernisation of the fleet and ports, assistance to aquaculture and promotion of quality products.
Rationalisoitujen ja valikoivien kalastusmenetelmien kehittäminen, alusten ja satamien uudenaikaistaminen, vesiviljelyn tukeminen sekä laatutuotteiden myynninedistäminen kuuluvat niihin keinoihin, joilla kalastuksesta riippuvaisia kaupunkeja ja kyliä voidaan elvyttää.
Towns and cities offer the advantage of being centres of communication, commerce, innovation and culture.
Kaupunkien etuna on se, että ne ovat viestinnän, kaupan, innovaation ja kulttuurin keskuksia.
On the other hand, they are great consumers of energy and discard considerable quantities of waste and pollution.
Toisaalta ne kuluttavat valtavasti energiaa, tuottavat huomattavia jätemääriä ja aiheuttavat ympäristön pilaantumista.
They often have significant problems due to traffic congestion on their roads as well as disorderly development.
Niissä on usein teiden ruuhkautumisesta ja epätasaisesta kehityksestä johtuvia suuria ongelmia.
Numerous disadvantaged and rundown neighbourhoods concentrate acute social problems that foster urban violence.
Kaupunkiväkivaltaa synnyttävät vakavat sosiaaliset ongelmat kasaantuvat moniin muita heikommassa asemassa oleviin kriisikaupunginosiin.
Surf the area
Ala tutuksi
To acquire an even better idea of the Structural Funds, you will find summaries of the 2000–06 regional development programmes, accessible by countries and region, by category of programme or by theme, as well as numerous examples of projects co-financed by the European Union, by consulting the Inforegio site (http://www.europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm).
Rakennerahastoihin voi tutustua tarkemmin Inforegio-sivuilla, joille on koottu yhteenvetoja kauden 2000–2006 aluekehitysohjelmista maittain ja alueittain, ohjelmaryhmittäin ja aiheittain sekä lukuisia esimerkkejä Euroopan unionin rahoittamista hankkeista. Sivujen osoite on http://www.europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm.
What results?
Mitä tuloksia?
Recent reports on economic and social cohesion within the Europe of the Fifteen and various studies (2) have observed an appreciable reduction of the disparities among regions and even more among Member States.
Viidentoista jäsenvaltion Euroopan unionin taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevien viimeaikaisten kertomusten ja eri tutkimusten (1) mukaan erot alueiden ja vielä selvemmin jäsenvaltioiden välillä ovat vähentyneet huomattavasti.
They have also shown that this development has to a great extent been supported, on the one hand, by the process of European economic integration and, on the other, by the action of the Structural Funds and Cohesion Fund.
Niistä käy ilmi myös, että kehitystä ovat tukeneet suuressa määrin sekä Euroopan taloudellinen yhdentymisprosessi että rakennerahastojen ja koheesiorahaston toiminta.
In the least prosperous countries and regions
Köyhimmät maat ja alueet
Infrastructure…
Perusrakenteita…
The Structural Funds and Cohesion Fund, which constitute only about 0.4 % of the GDP of the European Union, are concentrated on providing aid to the least prosperous groups in the Union.
Rakennerahastoista ja koheesiorahastosta, jotka muodostavat vain noin 0,4 prosenttia Euroopan unionin BKT:stä, tuetaan ensisijaisesti unionin köyhimpiä osia.
During the period 2000–06, the amounts transferred to the regions in Objective 1 come to 0.8 % of GDP in Spain and more than 2.5 % of GDP in Greece and Portugal.
Kaudella 2000–2006 tavoite 1 -alueille maksettiin summa, joka nosti Espanjan BKT:tä 0,8 prosenttia sekä Kreikan ja Portugalin BKT:tä yli 2,5 prosenttia.
More importantly, we believe that these transfers increase investment by about 3 % in Spain, 8 to 9 % in Greece and Portugal, 7 % in the Italian Mezzogiorno and 4 % in the new German Länder.
Vieläkin tärkeämpää on se, että tuki lisää investointeja arvioiden mukaan noin 8–9 prosentilla Kreikassa ja Portugalissa, seitsemällä prosentilla Italian Mezzogiornossa, neljällä prosentilla Saksan uusissa osavaltioissa ja kolmella prosentilla Espanjassa.
training of 8.15 million people and creation of some 800 000 jobs.
800 000 työpaikkaa rakennerahastojen tuella.
Investments in the area of education made it possible to improve the quality of teaching and training in Portugal in particular.
Koulutusalan investointien ansiosta opetuksen ja koulutuksen laatu parani etenkin Portugalissa.
As a result of the environmental infrastructure projects, notable effects have been observed in this area in Spain, Portugal and Greece.
Ympäristöalan infrastruktuurihankkeet saivat aikaan merkittävää edistystä kyseisellä alalla Kreikassa, Espanjassa ja Portugalissa.
Here too, the EUR 114 billion allocated by the Union to these programmes with a total cost of EUR 210 billion played a considerable role.
Niissäkin unionin rahoituksella oli tärkeä asema, sillä unioni rahoitti kokonaiskustannuksiltaan 210 miljardin euron ohjelmista 114 miljardia euroa.
During the 1994–99 programming period and in the regions of Objective 1, the Structural Funds have contributed to the construction or renovation of 4 100 km of highways and 32 000 km of roads, reorganisation of 3 800 ha of industrial areas, assistance to 214 000 firms, firms,
Ohjelmakaudella 1994–1999 tavoite 1 -alueilla rakennettiin tai kunnostettiin 4 100 kilometriä valtateitä ja 32 000 kilometriä maanteitä, toteutettiin rakennemuutos yhteispinta-alaltaan 3 800 hehtaarin suuruisella teollisuusalueella, annettiin tukea 214 000 yritykselle, koulutettiin 8,15 miljoonaa ihmistä ja luotiin noin
In the areas of Objective 2 undergoing restructuring
Tavoitteen 2 rakennemuutosalueet
The average unemployment rate in the areas of Objective 2 decreased by 4 % between 1995 and 2001 by comparison with a decline of 3 % in the Europe of the Fifteen.
Tavoite 2 -alueiden keskimääräinen työttömyysaste laski neljä prosenttia vuodesta 1995 vuoteen 2001, kun se muualla 15 jäsenvaltion unionissa laski kolme prosenttia.
An intensive policy of treating urban wastelands made it possible to reconvert 115 million square metres of ground to improve the environment and arrange new productive spaces.
Kaupunkien tehokkaan joutomaiden kehittämispolitiikan ansiosta ympäristöä kohennettiin ja uusia tuotantotiloja luotiin yhteensä 115 miljoonan neliömetrin alueella.
The Structural Funds assisted more than 300 000 SMEs and contributed to the creation of 300 000 jobs.
Rakennerahastojen tuella avustettiin yli 300 000:ta pkyritystä ja luotiin 300 000 työpaikkaa.
They also provided a significant impulse to research and development, innovation, and the promotion of the information society.
Rakennerahastot edistivät merkittävästi myös tutkimus- ja kehitystyötä, innovaatiota sekä tietoyhteiskunnan leviämistä.
… and the human potential.
… ja inhimillistä pääomaa
) Documents available on the Inforegio site (http://www.europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm).
) Asiakirjat ovat saatavilla Inforegio-sivuilta osoitteesta http://www.europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm.
A result of momentum
Tuloksena dynaamisuutta