natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Within strand B, the priorities for actionfocus on drawing up regional development strategies at transnational level, including cooperation between towns orurban areas and rural areas, promoting effective and sustainable transport systems, together with better access to theinformation society and the protection of the environment and natural resources.
Rakennerahastot täydentävät kansallista tai yksityistä rahoitusta, jottalaajojen, monenlaisia paikallisia, alueellisia ja kansallisia toimenpiteitä kattavien ohjelmien toteuttaminen olisi mahdollista.Rahastojen tukitoimia yhdistellään tarpeen mukaan. Rahastot ovat
Managing Authority:any public or private authority or body at national, regional or local level designated by the Member State, to manage the Structural Funds’ interventions.
•Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR). Rahastosta tuetaan infrastruktuurien luomista, tuottoisia ja työpaikkoja luoviainvestointeja, paikallisia kehittämishankkeita ja pk-yrityksiä heikommassa asemassa olevilla alueilla.•Euroopan sosiaalirahasto (ESR).
NUTS (Nomenclature of Territorial Units for Statistical Purposes): Nomenclature established by the Statistical Office ofthe European Communities (Eurostat) in order to have a single and coherent territorial distribution plan.
Rahastosta tuetaan koulutustoimia ja työhönoton tukijärjestelmiä ja edistetään työttömienja heikommassa asemassa olevien väestönosien sosiaalista ja ammatillista osallisuutta.•Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto (EMOTR).
The currentnomenclature subdivides the countries of the European Union into 78 NUTS 1 territories (the German Länder, the Regions in Belgium, etc.), 210 NUTS 2 territories (the Autonomous Communities in Spain, the French regions, the Italian regions, the Austrian Länder, etc.) and 1093 NUTS 3 territories, which are smaller areas.
Ohjausosastosta rahoitetaan maaseudun kehittämistoimia jamaanviljelijöiden tukitoimia kehityksestä jälkeen jääneillä alueilla (tavoite 1) sekä LEADER+-aloitetta koko unionissa.Tukiosastosta tuetaan samoja toimia muualla kuin tavoitteen 1 alueilla, sekä tiettyjä erityistoimia koko unionissa.•Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline (KOR).
In the regional development programmes,Objective 1 of the Structural Funds primarily covers NUTS 2 territories and Objective 2 covers NUTS 3 territories.
Rahastosta tuetaan alan rakenteiden mukauttamista ja nykyaikaistamista.
Priority Objectives of the Structural Funds: Objectives to which the Structural Funds devote most (94%) of their resources,which amount to a total of Euro 195 billion between 2000 and 2006 (for EU 15 in 1999 prices).
Rakennerahastojen ensisijaiset tavoitteet: tavoitteet, joihin käytetään suurin osa (94 prosenttia) rakennerahastojen varoistaeli vuosina 2000–2006 yhteensä 195 miljardia euroa (15 jäsenvaltion EU:ssa vuoden 1999 hintoina).
•Objective 1 (territorial): aid to help regions whose development is lagging behind to catch up by providing them with thebasic infrastructures they are lacking and by supporting investments in firms to boost economic activities.
•Tavoite 1 (alueellinen): kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden tukeminen luomalla niihin puuttuviaperusinfrastruktuureita ja rahoittamalla investointeja yrityksiin, jotta taloudellinen toiminta elpyisi.
It has beenestimated that some 60% of Structural and Cohesion Funds are spent in urban areas and Objective 1.•Objective 2 (territorial): aid for areas having difficulties with economic and social conversion (urban, industrial, rural orfisheries-dependant areas).
Arviolta 60prosenttiarakenne- ja koheesiorahastojen varoista käytetään kaupunkialueisiin ja tavoite 1 -alueisiin. •Tavoite 2 (alueellinen): taloudellisissa ja yhteiskunnallisissa rakenteellisissa vaikeuksissa olevien alueiden tukeminen(kaupunkialueet, teollisuusalueet, maaseutualueet tai kalastuksesta riippuvaiset alueet).
Objective 2 has a dedicated urban strand: of the 18% of the EU population covered by Objective 2, roughly 2 % (ie a population of just over 7 million) fall within this strand.
Tavoite 2 -ohjelmassa on erillinenkaupunkeja koskeva lohko: tavoite 2 -alueilla asuvasta väestöstä, joka on 18prosenttia EU:n väestöstä, suunnilleen2prosenttia (eli vain hieman yli 7miljoonaa ihmistä) kuuluu kyseiseen ohjelmalohkoon.
Most of the industrial strand of Objective 2 goes to tackle the reconversion problems of urban areas.•Objective 3 (thematic): measures to modernise training systems and to promote employment.
Tavoite 2 -ohjelmanteollisuusalueita koskevan lohkon varoista suurin osa käytetään kaupunkialueiden rakennemuutosongelmien käsittelyyn. •Tavoite 3 (temaattinen): toimenpiteitä koulutusjärjestelmien nykyaikaistamiseksi ja työllisyyden edistämiseksi.
Objective 3 covers the entire Union except for the Objective 1 regions where these measures are included in the catch-up programmes.
Tavoite 3kattaa koko unionin lukuun ottamatta sellaisia tavoitteen 1 alueita, joilla nämä toimenpiteet kuuluvat kehityksenedistämisohjelmiin.
Programming:principle of action of the Structural Funds aimed at the elaboration of multi-annual developmentprogrammes.
Kaupunkien kumppanina rahaliiton kannalta tämä merkitsee sitä, että luotu oikeusperusta on tehnyt yhteisön toimista keskeisen tekijän yleisessäpoliittisessa kehityksessä vuodesta 1988 lähtien.
The programming follows a multiphase decision-making process based on partnership and ending with thetake-over of the programmes by the holders of public or private projects.
Maastrichtin sopimuksella lisättiin sosiaalisen ja taloudellisenyhteenkuuluvuuden politiikka Euroopan yhteisön perustamissopimukseen.
Structural Funds: the main four financial instruments providing aid for the Union’s “structural” actions, meaning thoseaimed at narrowing the economic and social gaps.
Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuuskuvaa Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja alueiden välistä yhteisvastuuta.
The Structural Funds are complementary to national or private fundingand are used to implement large-scale programmes, which cover a very broad range of local, regional or national actions.They combine their interventions depending on the needs. The Funds are the following:
Se edistää tasapainoista, kestävää kehitystä,alueiden ja maiden välisten rakenteellisten erojen kaventamista sekä yksilöiden tasavertaisten mahdollisuuksien edistämistä.Käytännössä se toteutuu erilaisten rahoitustoimien ja erityisesti rakennerahastojen avulla.
•European Regional Development Fund (ERDF): it supports the building of infrastructures, productive and job-creatinginvestments, local development projects and aid for small and medium-sized enterprises in disadvantaged regions.
Komission on esitettävä jokakolmas vuosi kertomus, joka käsittelee taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden alalla saavutettua kehitystä ja sitä,miten sitä on toteutettu perustamissopimuksessa esitetyin eri keinoin.
•European Social Fund (ESF): it supports training actions and employment schemes and promotes the social andoccupational inclusion of unemployed people and less-favoured groups.
Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuudentulevaisuus oli yksi komission 15. heinäkuuta 1997 esittämässä Agenda 2000:ssa käsitellyistä suurista haasteista, erityisestirahoitukseen kohdistuvien vaikutustensa vuoksi.
•European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF): the “Guidance” section supports rural development andassistance measures for farmers in regions lagging behind in development (Objective 1) and supports the LEADER+Initiative throughout the Union.
Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus oli vuosina 1994–1999yhteisön talousarvion toiseksi suurin momentti (noin 35 prosenttia talousarvion määrärahoista).
•Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG): it supports the adaptation and modernisation of the sector’s facilities.
Taloudellisen ja sosiaalisenyhteenkuuluvuuden merkitys vahvistettiin myös kauden 2000–2006 rahoitusnäkymissä.
Sustainable development:concept based on the choice of balanced economic growth which takes account of therequirements of employment and social inclusion, the needs of firms, the health and welfare of all and environmentalprotection.
Eurooppa-neuvosto päättijoulukuussa 2002 Kööpenhaminassa myöntää noin 41 miljardin euron suuruisen lisätalousarvion kaudeksi 2004–2006, jos EU:hun liittyy 10 uutta jäsenvaltiota.
The Structural Funds’ interventions have to reflect upon the principle of sustainable development.
Siitä 21miljardia euroa osoitetaan rakenne- ja koheesiorahastoille.
Town twinning: since the end of the Second World War, town twinning has grown into a movement linking municipalitiesin several European countries to a dense and organised network of citizens.
Vuoden 2006jälkeistä yhteisön koheesiopolitiikkaa on tarkistettava vuoden 2004 laajentumisen valossa ja ottaen huomioon mahdollisenerojen kaksinkertaistumisen 25jäsenvaltion EU:ssa.
The European Commission has been awardingfunding to town twinning activities since 1989, the main aim of which is to reinforce existing links between towns and toencourage new twinning initiatives through the award of carefully targeted subsidies.
Keskusteluja Euroopan, kansallisen ja alueellisen tason toimijoidenkeskuudessa on käyty vuodesta 2001 alkaen.
The focus is in particular on thecreation of twinning links in regions where this type of activity is not yet widespread, as well as in the accession countries. http://europa.eu.int/comm/dgs/education_culture/towntwin/index_en.html
Kolmas koheesiota käsittelevä kertomus, joka julkaistaan ennen vuoden 2003loppua, sisältää uudistusehdotuksia.
Territorial Employment Pacts:agreements between public and private local partners to implement at an appropriateterritorial level new methods to use all resources (financial, administrative, human, technical) that can help create jobs andcontribute to economic and social development.
Tasavertaiset mahdollisuudet:Yhteisön perussopimuksissa asetetun tasavertaisten mahdollisuuksien yleisen periaatteen kaksiolennaista aluetta ovat kansalaisuuteen perustuvan syrjinnän kieltäminen ja miesten ja naisten samapalkkaisuus.
The experience of the 89 Pacts implemented in the Union between 1994and 1999 has served as a basis to encourage a better use of the Structural Funds.
Periaatettaon tarkoitus soveltaa kaikilla yhteisön politiikan aloilla erityisesti ”sukupuolinäkökulman valtavirtaistamisen” kautta.Sukupuolinäkökulman valtavirtaistamisen avulla taataan, että rakennerahastoista rahoitetuissa toimenpiteissä jatoiminnoissa otetaan huomioon niiden vaikutukset naisten ja miesten tilanteisiin.
URBACT: a programme financed between 2002 and 2006 under the URBAN II Community Initiative aiming at exchange ofexperience between some 200 European towns and cities.
URBACT: URBAN II -yhteisöaloitteesta vuosina 2002–2006 rahoitettu ohjelma, jonka tavoitteena on mahdollistaatietojenvaihto noin 200 eurooppalaisen kaupungin välillä.
A total of Euro 24.76 million is available, of which Euro 15.9million will come from the Community and Euro 8.86 million from the Member States.
Siihen käytetään yhteensä 24,76 miljoonaa euroa, josta 15,9miljoonaa euroa saadaan Euroopan unionilta ja 8,86 miljoonaa euroa jäsenvaltioilta.
The French Ministère délégué à la villeet à la rénovation urbainehas been designated as the managing authority.
Ranskan Ministère délégué à la ville età la rénovation urbaine(ministeriö, jonka vastuualueena ovat kaupungit ja kaupunkisaneeraus) on nimitettyhallintoviranomaiseksi.
A monitoring committee set up by the Member States and the Commission will also act as a steering committee, selecting the projects to be implemented.
Jäsenvaltioiden ja komission asettama seurantakomitea toimii myös ohjauskomiteana, joka valitseetoteutettavat hankkeet.
Furtherinformation can be found at this site: http://www.urbact.org
Lisätietoja: http://www.urbact.org Urban Audit: Euroopan komission vuonna 1998 käynnistämän Urban Audit -tutkimuksen tarkoituksena on tehdä arvioyksittäisten EU:n kaupunkien tilasta ja tarjota EU:n kaupunkeja koskevaa vertailukelpoista tietoa.
URBAN Community Initiative:Since the end of the 1980s the EU has developed specific approaches and programmes forcities, the most visible being the URBAN Community Initiative.
URBAN-yhteisöaloite:EU on 1980-luvun lopusta lähtien kehittänyt erityisiä lähestymistapoja ja ohjelmia kaupunkeja varten.Niistä näkyvin on URBAN-yhteisöaloite.
Between 1994 and 1999 the URBAN I initiative financedprogrammes in 118 urban areas with a total of Euro 900 million of Community assistance.
URBAN I -aloitteesta rahoitettiin vuosina 1994–1999 ohjelmia 118 kaupunkialueella,joille maksettiin yhteensä 900miljoonaa euroa yhteisön tukea.
3.2 million people lived in thesupported areas and projects focused on rehabilitation of infrastructure, job creation, combating social exclusion andupgrading of the environment.
Tukialueilla asuu 3,2 miljoonaa ihmistä, ja hankkeetkohdistuivat infrastruktuurin kunnostamiseen, työpaikkojen luomiseen, sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen ja ympäristönkohentamiseen.
Between 2000 and 2006, the URBAN II Community Initiative represents an added value forinnovative strategies for cities.
Kauden 2000–2006 URBAN II -yhteisöaloite tarjoaa lisäarvoa kaupunkeja koskeville innovatiivisillestrategioille.
An total of Euro 730 million is planned to be invested in sustainable economic and socialregeneration in 70 urban areas throughout Europe.
70 eurooppalaisen kaupunkialueen kestävään taloudelliseen ja sosiaaliseen uudistamiseen on tarkoitus käyttääyhteensä 730miljoonaa euroa.
URBAN II will be accompanied by a network of EU cities (URBACT)aiming to exchange experience and best practice.
URBAN II:n rinnalla toteutetaan EU:n kaupunkien verkosto (Urbact), jonka tarkoituksena onmahdollistaa kokemusten ja hyvien käytäntöjen jakaminen.
Urban Audit: Launched by the European Commission in 1998, the Urban Audit aims to enable an assessment of the state ofindividual EU cities and to provide access to comparative information from EU cities.
Yhteisöaloitteet: ohjelmia, jotka täydentävät rakennerahastojen tukitoimia tietyillä ongelma-aloilla.
The indicators used for 58 cities of the Urban Audit cover 5 fields: socioeconomic aspects, participation in civic life, education and training, environment andculture and leisure.
Komissio laatiiyhteisöaloitteet ja jäsenvaltiot huolehtivat niiden koordinoinnista ja toteuttamisesta.
A second Urban Audit was launched in 2002 covering over 180 cities. http://europa.eu.int/comm/regional_policy/urban2/urban/audit/src/intro.html
Niiden osuus rakennerahastojentalousarviosta on 5,35prosenttia.
Urban Pilot Projects (UPP): Between 1989 and 1999 Euro 368 million helped to support 59 Urban Pilot Projects, financedunder the innovative actions scheme of the European Regional Development Fund.
•LEADER+tukee maaseutualueiden kestävään kehitykseen tähtääviä yhdennettyjä kokeellisia strategioita, joita laativat jatoteuttavat paikalliset kumppanit (EMOTR:n ohjausosaston rahoittama). •EQUALpyrkii torjumaan työmarkkinoilla ilmenevään epätasa-arvoon ja syrjintään johtavia tekijöitä (ESR:n rahoittama).
These projects promoted urbaninnovation and experimentation and produced encouraging results, particularly as regards participative and integratedapproaches to urban regeneration.
•yksinkertaisempi hallinto sen ansiosta, että ne rahoitetaan vain yhdestä rahastosta•kumppanuussuhteiden korostaminen•kokemustenvaihdon verkostot.
Urban policy: European Union urban policy has been laid down in several documents, inter alia the in the Commission Communications “Towards an Urban Agenda in the European Union” (1997) and “Urban Sustainable Development in the EU:a Framework for Action” (COM(98) 605 final).
Ystävyyskaupunkitoiminta:Ystävyyskaupunkitoiminta on toisen maailmansodan jälkeen kasvanut liikkeeksi, joka yhdistääuseiden Euroopan maiden kunnat tiiviiksi ja organisoituneeksi kansalaisten verkostoksi.
These documents mainly focus on four policy aims: strengthening economicprosperity and employment in towns and cities; promoting equality, social inclusion and regeneration in urban areas;protecting and improving the urban environment: towards local and global sustainability; contributing to good urbangovernance and local empowerment.
Euroopan komissio on myöntänytystävyyskaupunkitoiminnalle vuodesta 1989 lähtien taloudellista tukea, jonka tavoitteena on ensisijaisesti vahvistaakaupunkien välisiä nykyisiä siteitä ja rohkaista uusiin ystävyyskaupunkialoitteisiin myöntämällä huolellisesti kohdennettuatukea.
Unity, solidarity, diversity for Europe, its people and its territory
Euroopan yhtenäisyys kansojen solidaarisuus alueiden monimuotoisuus
Second report on Economic and Social Cohesion
Toinen taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevä kertomus
Ugh the Eur past Server
Euroopan komissio
(http://europa.eu.int) and on the Inforegio Web site
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä Internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu.int) ja Inforegio-sivujen (http://inforegio.cec.eu.int) kautta.
© European Communities, 2001 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged
© Euroopan yhteisöt, 2001
This, the second report on economic and social cohesion in the European Union, pulls together a large amount of information, which is the product of considerable work carried out by the European Commission services on developments and prospects.
Tähän toiseen taloudellista ja sosiaalista koheesiota Euroopan unionissa käsittelevään kertomukseen on koottu suuri määrä komission yksiköiden keräämää tietoa koheesiotilanteen kehityksestä ja näkymistä. Toivomme kollegoiden!
With my colleagues, Anna Diamantopoulou and Franz Fischler, I hope that you will find it useful.
Anna Diamantopouloun ja Franz Fischlerin kanssa, että nämä tiedot ovat lukijoille hyödyllisiä. dyllisiä.
The first report on cohesion, published by the Commission in 1996, laid the basis for a thorough reform of EU regional policy.
Ensimmäisessä koheesiokertomuksessa, jonka komissio julkaisi vuonna 1996, luotiin perusteet EU:n aluepolitiikan laajalle uudistukselle.
This was then formalised in Agenda 2000 and entered into force last year.
Ne muokattiin viralliseen muotoonsa Agenda 2000 -asiakirjassa, joka tuli voimaan viime vuonna.
The aim of this second report is no less important.
Toinen kertomus on vähintään yhtä merkittävä.
It represents the very first analysis of the situation in the present Member States and regions in relation to economic and social cohesion and how this can be expected to change after enlargement.
Siinä esitetään ensimmäinen selvitys taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevasta tilanteesta nykyisissä jäsen valtioissa ja niiden alueilla sekä arviot tilanteen muuttumisesta laajentumisen jälkeen. keen.
It also represents a solid basis for discussing the form which regional policy will take in an enlarged Union.
Lisäksi kertomus tarjoaa hyvän perustan keskustelulle aluepolitiikan tulevaisuudesta laajentuneessa unionissa.
The need for regional policy will not disappear with enlargement.
Tarve aluepolitiikan harjoittamiseen ei suinkaan häviä laajentumisen myötä.
On the contrary, given the resultant widening of social and economic disparities, there will be additional justification for EU intervention, based on the same principles and with the same ambition for both the existing and future Member States.
Päinvastoin samoihin periaatteisiin perustuvia EU:n tukitoimia on toteutettava yhtä kunnianhimoisesti niin vanhoissa kuin uusissa jä senvaltioissa, koska sosiaaliset ja taloudelliset erot suurenevat entisestään.
At this stage, the report does not, of course, attempt to draw any firm conclusions on the shape of cohesion policy after 2006.
Kertomuksessa ei tässä vaiheessa tietenkään pyritä esittämään lopullisia johtopäätöksiä koheesiopolitiikan toteutuksesta vuoden 2006 jälkeen, vaan tavoitteena on aloittaa keskustelu ja ottaa esiin selkeitä ja yksityiskohtaisia ehdotuksia ja vaihtoehtoja pohdintoja varten.
Instead, its aim is to open a debate and to suggest clear and detailed proposals and options which need to be considered.
Kertomuksessa vahvistetaan ne aiheet, joita Euroopan komissio pitää ensisijaisina solidaarisuudesta ja koheesiosta laajentuneessa EU:ssa käytävässä laajassa keskustelussa.
The report also sets out the European Commission's priorities to be addressed in this major discussion of solidarity and cohesion in an enlarged Union.
Ensinnäkin, että koheesiopolitiikan uskottavuus säilyy, kun sillä on käytössään en nennäkemättömiin haasteisiin vastaamiseen tarvittavat keinot.
In launching it, we have three principles: first, that cohesion policy retains credibility with the appropriate means at its disposal for tackling the unprecedented scale of the challenges which it will face; secondly, that it becomes more visible, that it brings home to citizens in the larger Union the meaning of cohesion while meeting their expectations, directly or indirectly.
Toiseksi, että koheesiopolitiikka on tehtävä näkyvämmäksi, jotta laajentuneen unionin kansalaiset ymmärtävät koheesion merkityksen ja jotta se vastaa kansalaisten odotuksia joko suoraan tai välillisesti.
Foreword thirdly, that the policy is pursued with a clearer vision than in the past of the diversity of the different parts of Europe and their different needs.
Kolmanneksi, että politiikassa otetaan entistä paremmin huomioon Euroopan eri osien erilaisuus ja erilaiset tarpeet.
To assemble 500 million people in a united Europe - but not a uniform Europe -represents a tremendous opportunity.
Euroopan 500 miljoonan ihmisen tuominen yhteen yhtenäisessä - mutta ei yhden mukaisessa - Euroopassa tarjoaa valtavan mahdollisuuden.
Europe must, however, equip itself with a policy capable of maintaining cohesion in this context and of bringing genuine added value to the resolution of the most serious problems.
On kuitenkin varmistettava, että EU pystyy politiikallaan säilyttämään koheesion tässä tilanteessa ja luomaan todellista lisäarvoa vaikeimpien ongelmien ratkaisuissa.
To achieve this, cohesion policy needs not only a new dimension but also a new direction.
Tästä syystä ko heesiopolitiikka tarvitsee paitsi uusia ulottuvuuksia myös uuden linjauksen.
This report is intended to provide a practical and objective contribution to launching a wide-ranging debate on this subject.
Tämän kertomuksen tavoitteena on tarjota käytännöllinen ja objektiivinen alkusysäys aiheesta käytävälle monialaiselle keskustelulle.
Introduction vii
Johdanto vii
Summary and conclusions xi xxvi xxxix
Yhteenveto ja päätelmät
Summary Conclusions and recommendations 10 Questions for public debate on the future of cohesion policy
Yhteenveto xi Päätelmät ja suositukset xxvi 10 kysymystä koheesiopolitiikan tulevaisuudesta käytävän keskustelun pohjaksi . . xxxix
Part I - Situation and trends
I osa - Nykytilanne ja kehityssuuntaukset
Economic cohesion Social cohesion Territorial cohesion: towards a more balanced development Factors determining real convergence
Taloudellinen koheesio Sosiaalinen koheesio Alueellinen koheesio: kohti tasapainoisempaa kehitystä Todellista yhdentymistä määräävät tekijät
Part II - Contribution of Community policies to cohesion
II osa - Yhteisön politiikkojen vaikutus taloudelliseen ja sosiaaliseen koheesioon
Economic and Monetary Union (EMU) Internal market Competition policy The Common Agricultural Policy: price and market policies Employment, human resource development and cohesion Environment policy Research and Development policy Transport policy Energy policy
Talous-ja rahaunioni (EMU) Sisämarkkinat Kilpailupolitiikka Yhteinen maatalouspolitiikka: hinta-ja markkinapolitiikkaa Työllisyys, inhimillisten voimavarojen kehittäminen ja koheesio Ympäristöpolitiikka Tutkimusja kehittämispolitiikka Liikennepolitiikka Energiapolitiikka
11.10 Enterprise policy 11.11 The Common Fisheries Policy
11.10 Yrityspolitiikka 11.11 Yhteinen kalastuspolitiikka
Part III — The EU Budget and the contribution of structural policies to economic and social cohesion
III osa - Taloudellisen ja sosiaalisen koheesiopolitiikan tulokset
List of tables, graphs and maps
Taulukkoluettelo, kaaviot, kartat
The Statistical Annex to this report will be published as a separate document.
Raportin tilastoliite julkaistaan erillisenä dokumenttina.