natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At-risk-of-poverty rates (%) among people living in households where … of the working age people are in employment, 1999
Niiden henkilöiden köyhyysriski (%), jotka elävät kotitalouksissa, joissa elävistä työikäisistä ... työelämään, 1999
… none …… some -but not all- …… all …
57,0 22,0 7,0 kukaan ei osallistu jotkut – mutta eivät kaikki – osallistuvat kaikki osallistuvat
Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB, version December 2002.
Lähde: Eurostat – Euroopan yhteisöjen kotitaloustiedustelu – ECHP-UDB-versio joulukuulta 2002
Graph 34Population in jobless households, 2002
Kuvio 34Työttömissä kotitalouksissa asuva väestö, 2002
Graph 35At-risk-of-poverty rates among people living in households where … of the workingpersons are in employment, 1999
Kuvio 35Niiden henkilöiden köyhyysriski, jotka elävät kotitalouksissa, joissa elävistä työikäisistä ... työelämään vuonna 1999
0-65 years0-60 years nonesome but not allall
0–65-vuotiaat 0–60-vuotiaat kukaan ei osallistu jotkut – mutta eivät kaikki – osallistuvat kaikki osallistuvat
Eurostat - European Union Labour Force Survey
Lähde: Eurostat – Työmarkkinapoliittinen tietokanta
Eurostat - European Community Household Panel UDB, version December 2002
Lähde: Eurostat – Euroopan yhteisöjen kotitaloustiedustelu – ECHP-UDB-versio joulukuulta 2002
Women and men in decision making
Naisten ja miesten osallistuminen päätöksentekoon
Percentage of seats occupied by women in the European Parliament, election June 1999
Naisten osuus Euroopan parlamentissa kesäkuun 1999 vaalien jälkeen
Percentage of women in the national governments, spring 2001
Naisten osuus kansallisissa hallituksissa keväällä 2001
Source: European database - Women in decision making
Lähde: Eurooppalainen tietokanta – Naisten osallistuminen päätöksentekoon
Graph 37Percentage of women in the national governments, spring 2001
Kuvio 37Naisten osuus kansallisissa hallituksissa keväällä 2001
Graph 36Percentage of seats occupied by women in Parliaments, 2001
Kuvio 36Naisten osuus kansanedustuslaitoksissa vuonna 2001
National Parliament/Lower House European Parliament
Kansanedustuslaitos/alahuone Euroopan parlamentti
Employment of women and men
Naisten ja miesten työllisyys
Between 1996 and 2001, the EU employment rate for men rose by almost 3 points.
Miesten työllisyysaste kohosi EU:ssa vuosina 1996–2001 lähes 3 prosenttiyksikköä.
Over the same period, the rate for women however rose by almost 5 points, thereby narrowing the gap between the sexes.
Naisten työllisyysaste kohosi kuitenkin samanaaikana 5 prosenttiyksikköä, mikä pienensi sukupuolten välistä eroa työllisyyden alalla.
Nevertheless, the rate for men (73.0%) remains considerably higher than that of women (54.9%).
Miesten työllisyysaste (73,0 %) on kuitenkinedelleen paljon korkeampi kuin naisten (54,9 %).
Female employment rates are highest in the three Nordic countries, the United Kingdom and the Netherlands.
Naisten työllisyysaste on korkein Pohjoismaissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassaja Alankomaissa.
Source: Eurostat - QLFD (Quarterly Labour Force Data)
Lähde: Neljännesvuosittaiset työvoimatiedot
Graph 39Percentage of persons in employment working part-time, by sex, 2001
Kuvio 39Osa-aikatyötä tekevien henkilöiden osuus sukupuolen mukaan, 2001
Graph 38Female employment rates (15-64 years), 1996 and 2001
Kuvio 38Naisten työllisyysaste (15–64-vuotiaat), 1996 ja 2001
Source:Eurostat - QLFD (Quarterly Labour Force Data)
Lähde: Neljännesvuosittaiset työvoimatiedot
EU-wide, the average gross hourly earnings of women in 1999 were estimated at 16% less than the gross hourly earnings of men.The smallest differences are found in Portugal, Italy, Belgium and France, the biggest in the United Kingdom and Ireland.
Arvioiden mukaan naisten keskimääräinen tuntiansio (brutto) oli EU:ssa vuonna 1999 noin 16 prosenttia vähemmän kuin miestenkeskimääräinen tuntiansio (brutto). Niiden välinen ero on pienin Portugalissa, Italiassa, Belgiassa ja Ranskassa ja suurin Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa.
At EUlevel the difference remains the same as in 1998, 1997 and 1996.
EU:n tasolla ero on pysynyt samana kuin vuosina 1998, 1997 ja 1996.
To reduce gender pay differences both direct pay-related discrimination and indirect discrimination related to labour market participation, occupational choice and career progression have to beaddressed.
Sukupuolten välisen palkkaeron kaventamiseksi on puututtava sekä suoraan palkanmaksuun kohdistuvaan syrjintään että työmarkkinoille osallistumiseen, ammatinvalintaan ja uralla etenemiseen liittyvään epäsuoraan syrjintään.
Gender pay gap in unadjusted form (Average gross hourly earnings of females as % of average gross hourly earnings of males.
Naisten ja miesten mukauttamaton palkkaero (Naisten keskimääräisen tuntiansion (brutto) prosenttiosuus miesten keskimääräisestä tuntiansiosta (brutto).
The population consists of all paid employees aged 16-64 that are 'at work 15+ hours per week'.)
Perusjoukko koostuu kaikista 16–64-vuotiaista palkatuista työntekijöistä, jotka työskentelevät vähintään 15 tuntia viikossa.
Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB version December 2002 (except F: National Labour Force Survey, NL and S: Earnings Surveys.)
Lähde: Eurostat – Euroopan yhteisöjen kotitaloustiedustelu – EHCP-UDB-versio joulukuulta 2002 (Poikkeukset: Ranska: Kansallinen työvoimatutkimus; Alankomaat ja Ruotsi:Ansiorakennetutkimukset.)
Graph 40Gender pay gap in unadjusted form 1998 and 1999
Kuvio 40Naisten ja miesten mukauttamaton palkkaero , 1998 ja 1999
1999 and 2000
(kokoaikaiset työntekijät, EY:n tilastollisen toimialaluokituksen (Nace Rev. 1) pääluokat C–K), 1999 ja 2000
EU 15BDKDELEFIRLILNLSource: Eurostat - Harmonised statistics on earnings
Lähde: Eurostat – Palkkatuloja koskevat yhdenmukaistetut tilastot
Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB version December2002 (except F: National Labour Force Survey, NL and S: Earnings Surveys.)
Lähde: Eurostat – Euroopan yhteisöjen kotitaloustiedustelu – EHCP-UDB-versiojoulukuulta 2002 (Poikkeukset: Ranska: Kansallinen työvoimatutkimus;Alankomaat ja Ruotsi: Ansiorakennetutkimukset.
Life and health expectancies
Elinajanodote ja terveen elinajan odote
Life expectancy continues to rise and now it's more than 81 years for women and 75 for men.
Elinajanodote pitenee ja on nyt naisilla 81 ja miehillä 75 vuotta.
Life expectancy at birth. 2000
Elinajanodote syntyessä, 2000
Note: D. EL: 1999.Source: Eurostat - Demographic statistics
Huom.: Tanska ja Kreikka: vuoden 1999 tiedot.Lähde: Eurostat – Väestötilastot
Healthy life years (Disability-free life expectancy at birth), 1996
Terve elinaika (elinajanodote ilman toimintarajoitteisuutta, syntyessä), 1996
Source: Eurostat - Mortality Statistics and European Community Household Panel
Lähde: Eurostat – Kuolleisuustilastot ja Euroopan yhteisöjen kotitaloustiedustelu
Male Female
Miehet Naise
Cancer Circulatory diseases
Muut syyt Tapaturmat ja myrkytykset
Other External causes of injury and poisoning
Syöpä Sydän- ja verisuonisairaudet
Source: Eurostat - Mortality Statistics
Lähde: Eurostat – Kuolleisuustilastot
Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB, version December 2001
Lähde: Eurostat – Euroopan yhteisöjen kotitaloustiedustelu – ECHP-UDB-versio joulukuulta 2001
In 2000, around 4.0% of EU workers were victims of a working accident resulting in more than three days' absence, 6.3% includingaccidents with no absence from work or an absence up to 3 days. From 1994, the number of accidents at work with more than threedays' absence decreased by 11% (the value of the index 1998 = 100 was 99 in 2000 and 111 in 1994).
Vuonna 2000 noin 4,0 prosenttia työntekijöistä joutui EU:ssa sellaisen työtapaturman uhriksi, joka vaati yli kolmen päivän poissaolon työpaikalta,ja 6,3 prosenttia joutui sellaisen työtapaturman uhriksi, joka vaati korkeintaan kolmen päivän poissaolon tai ei vaatinut poissaoloa lainkaan.Vuodesta 1994 lähtien yli kolmen päivän poissaolon vaatineiden työtapaturmien lukumäärä väheni 11 prosenttia (indeksiarvo: vuonna 1998 = 100,vuonna 2000 = 99 ja vuonna 1994 = 111).
During 1998-99 5.4% ofemployees per year suffered from work-related health problems.
Vuosina 1998 ja 1999 5,4 prosenttia työntekijöistä kärsi työhön liittyvistä terveysongelmista.
A total of around 510 million working days were lost in 1999 as aresult of accidents at work (160 million days lost) and work-related health problems (350 million days lost).
Vuonna 1999menetettiin noin 510 miljoonaa työpäivää työtapaturmien (160 miljoonaa menetettyä työpäivää) ja työhön liittyvien terveysongelmien (350 miljoonaa menetettyä työpäivää) johdosta.
Road transport fatalitieshave fallen by around 46% since 1970 but there were still around 40 000 deaths on EU roads recorded in 2001.
Tieliikennekuolemat ovat vähentyneet noin 46 prosenttia vuodesta 1970, mutta vielä vuonna 2001 tieliikenteessä menehtyi EU:ssa noin 40 000 ihmistä.
EU-15BDKDELEFIRLILNLSerious accidents at work (Index of the number of serious accidents at work per 100 thousand persons in employment (1998=100)),2000
EU-15BDKDELEFIRLVakavat työtapaturmat (esiintyvyyteen 100 000:ta työntekijää kohti perustuva indeksi, 1998 = 100), 2000
Fatal accidents at work(Index of the number of fatal accidents at work per 100 thousand persons in employment (1998=100)), 2000
Kuolemaan johtaneet työtapaturmat (esiintyvyyteen 100 000:ta työntekijää kohti perustuva indeksi, 1998 = 100), 2000
Source: Eurostat - European Statistics on Accidents at Work (ESAW)
Lähde: Eurostat – Euroopan työtapaturmatilastot Work (ESAW)
Graph 45Number of road traffic deaths per million population, 2001
Kuvio 45Tieliikennekuolemien lukumäärä miljoonaa henkeä kohti, 2001
Graph 44Accidents at work by type of activity, EU-15, 2000 per 100 000 employed persons
100 000:ta työntekijää kohti
Agriculture. hunting and forestry
Maatalous, riistatalous ja metsätalous
Transport. storage and communication
Kuljetus, varastointi ja tietoliikenne
Source: Eurostat - European Statistics on Accidents at Work (ESAW)
Lähde: Eurostat – Euroopan työtapaturmatilastot (ESAW)
Source: CARE (Community Road Accident Database) and Eurostat - Demographic Statistics.Notes: B, I and UK: 2000 data from national sources.All 2001 data are estimates.
Lähde: CARE (tieliikenneonnettomuuksia koskeva yhteisön tietokanta) ja Eurostat –Väestötilastot.Huom.: Belgia, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta: v. 2000 tiedot kansallisistalähteistä.Kaikki v. 2001 tiedot ovat arvioita.
The figure may be from another year (latest available) or may have some other limitation.
°= Luku voi olla eri vuodelta (viimeisimmät tiedot), tai sitä voi koskea jokin muu rajoitus.
Reading note for each key indicator see page 36
Avainindikaattorien lukuohjeet ovat sivulla 36
Key social indicators per acceding State and candidate country
Sosiaaliset avainindikaattorit kustakin liittyvästä valtioista/hakijamaasta
Unit Year
Yksikkö Vuosi
11t Long-term unemployment rate - total % 2001 3.2 12.6 11mLong-term unemployment rate - males% 2001 2.8 13.2 11f Long-term unemployment rate -females%20013.911.912Social protection expenditure as a percentage of GDP%200027.3:13Old age and survivors benefits as a percentage of total social benefits%200046.4:14Public expenditure in active LMP as a percentage of GDP%20000.681:15Inequality of income distribution Ratio 1999 4.6* 3.6
Kohderyhmien ”Vanhuus” ja ”Leski ja muut edunsaajat” prosenttiosuuskaikista sosiaalietuuksista%200046,4:::14 Aktiivisiin työmarkkinatoimiin käytettyjen julkisten varojen osuus BKT:stä%20000,681:::Tulonjaon epätaspaino
Reading note for each key indicators
Avainindikaattorien lukuohjeet
EU-wide, the number of persons aged 65 and over corresponded to 24.3% of what is considered to be the working age population (15-64 years) in 2001.
65 vuotta täyttäneitten määrä vuonna 2001 oli 24,3 % EU:n työikäisestä väestöstä (15–64-vuotiaista).
The net migration rate for the EU in 2001 was 3.1 per 1000 inhabitants.
EU:n nettomuuttoaste vuonna 2001 oli 3,1 tuhatta asukasta kohti.
In 2001, 19.4% of 1824 year-olds in the EU had left the education system without completing a qualification beyond lower secondary schooling.
18–24-vuotiaista 19,4 % lopetti EU:ssa vuonna 2001 koulun alemman keskiasteen jälkeisiä opintoja suorittamatta.
EU-wide, 8.4% of the population aged 25-64 had participated in education/training in the 4 weeks prior to the survey in 2001.
Koko EU:ssa 8,4 % 25–64-vuotiaista osallistui vuonna 2001 yleissivistävään tai ammatilliseen koulutukseen (kyselyä edeltäneiden neljän viikon aikana).
64.0% of the EU population aged 15-64 were in employment in 2001.
64,0 % koko EU:n 15–64-vuotiaista oli vuonna 2001 työssä.
38.6% of the EU population aged 55-64 were in employment in 2001.
8at38,6 % koko EU:n 55–64-vuotiaista oli vuonna 2001 työssä.
In 2001, the effective average exit age from the labour market was 59,9 years.
8bt Todellinen työmarkkinoilta poistumisikä oli 59,9 vuotta vuonna 2001.
7.4% of the EU labour force (those at work and those seeking work) were unemployed in 2001.
7,4 % koko EU:n työvoimasta (työssäkäyvistä ja työnhakijoista) oli vuonna 2001 työttömänä.
7.3% of the EU population aged 15-24 were unemployed in 2001.
7,3 % koko EU:n 15–24-vuotiaista oli vuonna 2001 työttömänä.
3.2% of the EU labour force (those at work and those seeking work) had been unemployed for at least one year in 2001.
11t3,2 % EU:n työvoimasta (työssäkäyvistä ja työnhakijoista) oli vuonna 2001 ollut työttömänä vähintään vuoden.
In 2000, EU social protection expenditure represented 27.3% of Gross Domestic Product (GDP).
EU:ssa sosiaaliturvan menot olivat 27,3 % bruttokansantuotteesta vuonna 2000.
EU-wide, oldage and survivors benefits make up the largest item of social protection expenditure (46.4% of total benefits in 2000).
Kohderyhmille ”Vanhuus” ja ”Leski ja muut edunsaajat” maksetut etuudet muodostavat suurimman osuuden sosiaaliturvan menoista EU:ssa(46,4 % kokonaisetuuksista vuonna 2000).
In 2000, EU public expenditure on active Labour Market Policy measures represented 0.681% of Gross Domestic Product (GDP).
Vuonna 2000 EU:ssa aktiivisiin työmarkkinatoimiin käytetyt julkiset varat olivat 0,681 % bruttokansantuotteesta.
As an average in EU Member States in 1999, the top (highest income) 20% of a Member State's population received 4.6 times as much of the Member State's total income as the bottom (poorest) 20% of the Member State's population.
Vuonna 1999 väkiluvulla painotettuna keskiarvona EU:n jäsenvaltioissa suurituloisin 20 prosenttia väestöstä sai 4,6 kertaa niin suuren osuudenkokonaistuloista kuin pienituloisin 20 prosenttia.
EU-wide before social transfers, 24% of the population would have been living below the poverty line in 1999.
16a Ottamatta huomioon sosiaalisia tulonsiirtoja 24 % EU:n väestöstä olisi elänyt köyhyysrajan alapuolella vuonna 1999.
EU-wide after social transfers, 15% of the population were actually living below the poverty line in 1999.
16b Sosiaaliset tulonsiirrot huomioon ottaen 15 % EU:n väestöstä eli tosiasiassa köyhyysrajan alapuolella vuonna 1999.
EU-wide in 2002, 12.1% of population aged 0-65 years were living in households with no member in employment (excluding persons in households where all members are aged less than 18 years, or 1824 years and in education, or 65 years and more and not working).
17a EU:ssa 12,1 % 0–65-vuotiaista asui vuonna 2002 kotitalouksissa, joissa kukaan ei osallistunut työelämään (poislukien ihmiset niistä kotitalouksista, joiden kaikki jäsenet ovat alle 18-vuotiaita, tai 18–24-vuotiaita ja koulutuksessa, tai vähintään 65-vuotiaita eivätkä enää työskentele).
EU-wide, 23% of the seats in the national Parliaments (or Lower House) were occupied by women in 2001.
Koko EU:ssa naisten osuus kansallisissa kansanedustuslaitoksissa tai alahuoneissa oli 23 % vuonna 2001.
73.0% / 54.9 % of the EU male / female population aged 15-64 were in employment in 2001.
19 EU:n kaikista 15–64-vuotiaista miehistä 73,0 % ja naisista 54,9 % oli vuonna 2001 työssä.
EU-wide, the average gross hourly earnings of women were 84% of the average gross hourly earnings of men in 1999.
Koko EU:ssa naisten keskimääräinen tuntiansio (brutto) oli 84 % miesten keskimääräisestiä tuntiansiosta (brutto) vuonna 1999.
The population consists of all paid employees aged 16-64 that are 'at work 15+ hours per week'.
Perusjoukko koostuu kaikista 16–64-vuotiaista palkatuista työntekijöistä, jotka työskentelevät vähintään 15 tuntia viikossa.
The average life expectancy at birth of a male / female citizen in the EU was 75.3 / 81.4 years in 2000.
21a Vuonna 2000 miesten keskimääräinen elinajanodote syntyessä oli EU:ssa 75,3 vuotta ja naisten 81,4 vuotta.
On average, a male / female citizen in the EU should live to 63 / 66 without disability (1996 data).
21b Miespuolinen EU-kansalainen voi odottaa elävänsä ilman toimintarajoitetta keskimäärin 63-vuotiaaksi ja naispuolinen keskimäärin 66-vuotiaaksi (vuoden 1996 tiedot).
EU-wide there occurred 1 % less serious working accidents (resulting in more than three days' absence) per 100 000 persons in employment in 2000 than in 1998.
22atKoko EU:ssa sattui vuonna 2000 vakavia (yli kolmen päivän poissaolon vaatineita) työtapaturmia 100 000 työntekijää kohti 1 % vähemmän kuin vuonna 1998.
EU-wide there occurred 21 % less fatal working accidents per 100 000 persons in employment in 2000 than in 1998.
22b Koko EU:ssa sattui vuonna 2000 kuolemaan johtaneita työtapaturmia 100 000 työntekijää kohti 21 % vähemmän kuin vuonna 1998.
Languages spoken:IT
Asiointikielet: IT
Languages spoken:IT
Asiointikielet:DE, EN
Statistics Norway Library and Information Centre Eurostat Data Shop Kongens gate 6Boks 8131 Dep.N-0033 Oslo Tel. (47) 21 09 46 42/43Fax (47) 21 09 45 04E-mail: Datashop@ssb.no
Statistics Norway Library and Information Centre Eurostat Data Shop Kongens gate 6Boks 8131 Dep.N-0033 Oslo Puhelin: (47) 21 09 46 42/43Faksi: (47) 21 09 45 04Sähköposti: Datashop@ssb.no
Eurostat Data Shop Office for National Statistics Room 1.015Cardiff Road Newport South Wales NP10 8XGUKTel: (44) 1633 813369Fax: (44) 1633 813333E-mail: eurostat.datashop@ons.gov.uk
HAVER ANALYTICSEurostat Data Shop60 East 42nd Street Suite 3310New York, NY 10165Puhelin: (1-212) 986 93 00Faksi: (1-212) 986 69 81Sähköposti: eurodata@haver.com
The social situation in the Europea Union – In brief
Sosiaalinen tilanne Euroopan unionissa – Tiivistetty esitys
An initiative of the European Union
Euroopan unionin aloite
New powers to combat discrimination
Uusia Voimia syrjinnän torjumiseen
Foreword to inform people of their new rights and obligations and to raise awareness of diversity and discrimination issues, more generally.
Säännöissä edellytetään myös tehokkaiden ja varoittavien seuraamusten käyttöön ottamista.
The new rules must be incorporated into nationallaw by the Member States by the end of 2003,although Member States may request an additional period of up to three years to bring their legalsystems into line to deal with disability and agediscrimination.
muussa jokapäiväisessä elämässään kohtaamatesteet voimme hyödyntää täysimääräisesti Euroopan parhaita voimavaroja – sen kansalaisia.Tavoitteenamme on valjastaa jokaisen omat mahdollisuudet heidän omaksi edukseen sekäyhteiskunnan ja talouden eduksi ja tehdä Euroopan unionista parempi paikka elää ja työskennelllä kaikille.
Anna Diamantopoulou,European Commissioner for Employment and Social Affairs am delighted to be able to say that new rightsto fair treatment in the workplace and beyond
len iloinen voidessani kertoa, että uudetoikeudet oikeudenmukaiseen kohteluun
I are coming into force across the European Union.
Anna Diamantopoulou Työllisyys- ja sosiaaliasioista vastaava Euroopan komission jäsen
I am confident that by tackling theobstacles facing people at work and in other areas of daily life, we can make full use of Europe'sgreatest asset – its people.
Kansalaisjärjestöt tai ammattiliitot voivat tukeasyrjinnän uhreja.
Our goal is to harnesseverybody's potential for their own benefit, forthe benefit of society and the economy, and tomake the European Union a better place to liveand work for everybody.
Jäsenvaltioiden on myös nimetttävä rasismi uhreja tukeva tasa-arvoelin.
The rules provide legally enforceable rights for allpeople in all EU countries.
O työpaikalla ja muuallakin tulevat voimaan kaikkialla Euroopan unionissa.
They provide protection against direct and indirect discrimination, aswell as harassment.
Vuonna 2000 annetussa yhteisön lainsäädännnössä kielletään uskontoon ja vakaumukseen,vammaisuuteen, ikään ja seksuaaliseen suuntautuneisuuteen perustuva syrjintä työllistämisessä jakoulutuksessa.
They require Member Statesto ensure that people who feel that they havebeen discriminated against have access to lawcourts, tribunals or other administrative procedures. The rules also provide that dissuasive andeffective sanctions must be put in place.
Siinä kielletään lisäksi etniseenalkuperään perustuva syrjintä työllistämisen lisäksi myös koulutuksen, sosiaaliturvan ja terveydenhuollon alalla sekä hyödykkeiden ja palvelujensaatavuuteen, myös asumiseen, liittyvä syrjintä.
Victims of discrimination may be supported by an NGO or trade union.
Jäsenvaltioiden on sisällytettävä uudet säännötkansalliseen lainsäädäntöönsä vuoden 2003loppuun mennessä.
Member States must alsodesignate an Equality Body to assist victims ofracial discrimination.
Jäsenvaltiot voivat kuitenkinpyytää enintään kolmen vuoden lisäaikaa saatttaakseen oikeusjärjestyksensä ajan tasalle vammmaisuuteen ja ikään perustuvan syrjinnän osalta.
European legislation adopted in 2000 prohibitsdiscrimination in employment and training on thegrounds of religion and belief, disability, age andsexual orientation.
Näiden lainsäädännöllisten muutosten tukemiseksi Euroopan unioni on myös käynnistänyt syrjinnän ja sen perimmäisten syiden torjumistakoskevan yhteisön toimintaohjelman lisätäkseentietoisuutta ongelmasta sekä sen ratkaisemiseksikaikkialla unionissa toteutettavista toimenpiteistä.
It also prohibits discriminationon the grounds of race or ethnic origin, inemployment and areas beyond such as, education, social security, healthcare and access togoods and services, including housing.
Osana toimintaohjelmaa olen käynnistänyt Euroopanlaajuisen kampanjan, jossa tiedotetaan kansalaisille heidän uusista oikeuksistaan ja velvoittteistaan ja lisätään tietoisuutta monimuotoisuudesta ja syrjinnästä yleisesti.
Anna Diamantopoulou,European Commissioner for Employment and Social Affairs
Työllisyys- ja sosiaaliasioista vastaava Euroopan komisssion jäsen
To support these legal changes, the European Union has also launched an Action Programme tocombat discrimination and its underlying causes,to raise awareness of the problem and of themeasures being taken across the Union to tackleit.
Säännöt antavat laillisesti täytäntöönpanokelpoiset oikeudet kaikille ihmisille kaikissa EU:n jäsenvaltioissa.
The Programme, which runs until 2006, finances studies aimed at improving our understandingof discrimination and at assessing the effectiveness of measures to promote equal treatment.
Ne antavat suojan välitöntä ja välillistäsyrjintää sekä häirintää vastaan. Säännöt velvoitt-
Itfinances networks of people and organisationsfrom across the EU to share information, especially about good practice.
Uuden lainsäädännön ja toimintaohjelman pääasiallisena tavoitteena on torjua ja ehkäistä syrjintää.
As part of the Action Programme, I have launched an EU-wide campaign
Uskon, että poistamalla ihmisten työssä ja
> > The Union is founded on the principles of liberty,democracy,respect for human rights and fundamental freedoms … principleswhich are common to the Member States. < < Article 6(1) Treaty on European Union
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 1 kohta.
The new legislation prohibits discriminationin employment and training on the groundsof racial or ethnic origin, sexual orientation,religion or belief, age and disability.
Uudessa lainsäädännössä kielletään etniseenalkuperään, seksuaaliseen suuntautumiseen,uskontoon ja vakaumukseen sekä ikään javammaisuuteen perustuva syrjintä työllistämisessä ja koulutuksessa.