natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In short, our social policy agenda is precisely about ensuring that economic andsocial progress can go hand in hand in a world in which rapid change has becomethe norm.
Sosiaalipoliittisen toimintaohjelman tarkoituksena on siis taata, että talous- ja sosiaalipolitiikka edistyvät samaa tahtia maailmassa, jossa nopeista muutoksista ontullut arkipäivää.
It is the road map for policy and action in the employment and socialsphere for the coming years.
Se antaa suunnan työllisyys- ja sosiaalialan politiikalle ja toimilletulevina vuosina.
It is a coherent framework for new initiatives aimed ateconomic and social reforms as part of a positive strategy, which combines in asustainable way dynamism, innovation and competitiveness with more and betterjobs and social cohesion.
Se myös tarjoaa yhtenäiset puitteet uusille taloudellista ja sosiaalista uudistusta koskeville aloitteille osana positiivista strategiaa, jossa dynamiikka,innovaatiot ja kilpailukyky yhdistyvät kestävällä tavalla uusien ja parempien työpaikkojen luomiseen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden saavuttamiseen.
As this publication shows, it is already starting to bear fruit.
Kuten tämäjulkaisu osoittaa, strategia on jo alkanut kantaa hedelmää.
Odile Quintin Director-General for Employment and Social Affairs
Odile Quintin Työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosaston pääjohtaja
Getting Europe back to work The European employment strategy
Työhönpaluun edistäminen Euroopassa – Euroopan työllisyysstrategia
1) From Luxembourg to Lisbon
1) Luxemburgista Lissaboniin
By late 1997, unemployment in Europe stood at 17 million: 17 million people withtalent and initiative that were going to waste.
Vuoden 1997 lopussa Euroopassa oli 17 miljoonaa työtöntä: 17 miljoonaa ihmistä, joiden lahjat ja aloitekyky jäivät käyttämättä.
While the United States was enjoyinga sustained boom — with low inflation and record employment levels — much ofthe European Union was suffering from high joblessness, sluggish job creation andlower levels of participation.
Samaan aikaan, kun nousukausi – alhaineninflaatio ja ennätysmäisen korkea työllisyysaste – jatkui Yhdysvalloissa, valtaosassa Euroopan unionin jäsenvaltioita työttömyysaste oli erittäin korkea, uusia työpaikkojasyntyi hitaasti ja työelämässä olevien määrä väheni.
In addressing the profound damage that unemploymentdoes to the social fabric and the individual, EU leaders agreed at the Luxembourg Summit to deem joblessness a common European problem.
Työttömyyden yksilöille ja yhteiskunnalle aiheuttamien vakavien vaurioiden ratkaisemiseksi EU-maiden päämiehetpäättivät Luxemburgin huippukokouksessa käsitellä työttömyyttä koko Eurooppaakoskevana ongelmana.
To combat it, theyundertook to implement a coordinated strategy based on a common method (the Employment Title of the Amsterdam Treaty) and a common framework for action(the employment guidelines).
Ongelman ratkaisemiseksi päätettiin ottaa käyttöön yhteiseenmenettelytapaan (Amsterdamin sopimuksen työllisyyttä koskeva osasto) ja yhteiseentoimintakehykseen (työllisyyspoliittiset suuntaviivat) perustuva yhteensovitettu strategia.
Progress towards the objectives laid down in theguidelines would from then on be monitored by the European Council through anannual review of national action plans for employment.
Tästä lähtien Eurooppa-neuvosto valvoo suuntaviivoissa annettujen tavoitteidentoteutumista tarkastamalla kansalliset työllisyyttä koskevat toimintasuunnitelmat vuosittain.
The European Council agrees employment guidelinesfor the Member States on an annual basis Each Member State draws up an annual national action plan(NAP) which describes how these guidelines are being put into national practice.
Kukin jäsenvaltio laatii vuosittain kansallisen toimintasuunnitelman,joka kuvaa näidensuuntaviivojen täytäntöönpanoa kansallisella tasolla.
The Commission and the Council jointly examine NAPs and present a Joint employment reportto the European Council.The Commission also presents a new proposal to revise the employmentguidelines for the following year.
Komissio ja neuvosto tarkastelevat kansallisia toimintasuunnitelmia yhdessä ja laativat vuosittain yhteisen selvityksen Euroopan työllisyystilanteesta Eurooppa-neuvostolle.
The Council,on the basis of the conclusions by the Heads of State or Government,formallyapproves revised employment guidelinesfor the following year.The Council may also decide,by qualified majority,to issue country-specific recommenda-tionson a proposal by the Commission.
Neuvosto voi myös määräenemmistöllä komission ehdotuksesta antaa suosituksia jäsenvaltioille.
Now into its fourth year,the European employment strategy (EES) introduced threenew ways of policy-making.It follows an integrated approach to reducing unemployment and promotingjob creation:unlike traditional labourmarket policy,the EES pursues a holisticapproach consistent with sound macroeconomic and structural policy,whichalso deploys other policies (education,taxation,industrial,social and regional)in support of employment.This approach is reflected throughout the four pil-larsof the employment guidelines:
Nyt jo neljättä vuotta sovellettava Euroopan työllisyysstrategia toi politiikkojen laatimiseen kolme uutta menetelmää.Strategia noudattaa työttömyyden vähentämisessä ja työpaikkojen luonninedistämisessä yhtenäistettyä lähestymistapaa.Perinteisestä työmarkkinapolitiikasta poiketen Euroopan työllisyysstrategia perustuu kokonaisvaltaiseenlähestymistapaan,joka on johdonmukainen terveen makrotalous- ja rakennepolitiikan kanssa,jotka käyttävät hyväksi muita politiikan aloja (koulutus-,vero-,teollisuus-,sosiaali- ja aluepolitiikka) työllisyyden tukemisessa.Tämälähestymistapa heijastuu kaikissa työllisyyssuuntaviivojen neljässä pilarissa:
Luxembourg process: the four pillars of the European employment strategy
Luxemburgin prosessi: Euroopan työllisyysstrategian neljä pilaria
Employability.Ensuring the jobless have the right skills and incentives to get back into work and promoting a labour market open to all.This pillar includes two key messages of the whole strat-egy,namely the preventive approachto combat long-term unemployment and activation:moving policies towards supporting active participation.
Työllistettävyys:Varmistetaan,että työttömällä henkilöllä on työhön tarvittava ammattitaito ja kannustetaan häntä työpaikan hakemiseen.Lisäksi kehitetään kaikille avoimiatyömarkkinoita.Tähän pilariin sisältyy kaksi strategian keskeistä toimintatapaa:pitkä-aikaistyöttömyyttä ehkäisevä lähestymistapa ja aktiivisuuden lisääminenelipolitiikan kehittäminen tukemaan aktiivista osallistumista.
Guidelines under this pillar look to encourage greater entrepreneurial awareness,exploit newopportunities for job creation,and make the taxation system more job-friendly.
Yrittäjyys:On helpotettava yritysten perustamista ja yritystoiminnan harjoittamista sekätyöntekijöiden palkkaamista.Tämän pilarin suuntaviivojen avulla pyritään edistämään tietoisuutta yrittäjyydestä,hyödyntämään uusia työpaikkojen luontimahdollisuuksia ja kehittämäänverotusta siten,että se suosii työpaikkojen luomista.
Adaptability.Globalisation and rapid technological advances mean that employees and work organisation need to be flexible enough to respond to continuous structural change.Guidelinesunder this pillar promote the modernisation of work organisation and support adaptability inenterprises.They also emphasise the responsibility of the social partners in contributing to thestrategy.
Sopeutumiskyky:Globalisaatio ja teknologian nopea kehitys vaativat työntekijöiltä ja työnorganisoinnilta joustavuutta sopeutumisessa jatkuvaan rakennemuutokseen.Tämän pilarinsuuntaviivat edistävät työn organisoinnin uudistamista ja yritysten mukautumiskyvyn tuke-mista.Suuntaviivat korostavat myös osapuolten vastuuta strategian toteuttamisessa.
(1) All documents to which reference ismade here can be found on the website:http://europa.eu.int/comm/employment_social/empl & esf/ees_en.htm
1)Kaikkiin tässä yhteydessä mainittuihin
US is that far fewer women are in the labour market.This pillar aims to find ways of enabling bothwomen and men to work with equal opportunity and equal responsibility.Guidelines advocate agender mainstreaming approach,the tackling of the gender gap,and the reconciliation of work andfamily life.They also include measures to make it easier to get back into the labour market.
Yhtäläiset mahdollisuudet:Osasyy siihen,että EU:n työllisyysaste on matalampi kuin Yhdysvaltojen, on naisten pienempi määrä työmarkkinoilla.Tämän pilarin tavoitteena onetsiä keinoja,joiden avulla voidaan turvata sekä naisten että miesten yhtäläiset mahdollisuudet ja velvollisuudet työelämässä.Suuntaviivat suosivat valtavirtaistavaa lähestymistapaa,sukupuolten välisen kuilun poistamista sekä työn ja perhe-elämän yhteensovittamista.Suuntaviivat sisältävät myös toimenpiteitä,joilla helpotetaan paluuta työelämään.
A ‘management by objectives’ approach — The annual review mechanismsustains multilateral surveillance and enables priorities to be continuallyreviewed.
Tavoitejohtamisperiaate: Vuosittaiset tarkastukset tukevat monenvälistä valvontaa,ja painopisteitä voidaan tarkistaa jatkuvasti.
This is facilitated by setting targets — quantified, where possible.Examples include the proportion of unemployed due to receive a new joboffer within 12 months (6 months for youths) by 2002, or the proportion ofunemployed benefiting from ‘active measures’ such as training.
Voidaan esimerkiksi määritellä niiden työttömien osuus, joiden on määrä saada uusi työtarjous 12 kuukaudenkuluessa (kuuden kuukauden kuluessa, jos on kyse nuorista) vuoteen 2002 mennessä, tai niiden työttömien osuus, jotka hyötyvät aktiivisista toimenpiteistä, kutenkoulutuksesta.
The outcomesof policies are detailed through the annual national action plans and the Commission’s annual employment report, which are open to public scrutiny.Convergence through ‘open coordination’ — The Luxembourg process doesnot set binding rules for Member States, which remain responsible for theiremployment policies.
Politiikkojen tulokset esitellään yksityiskohtaisesti vuosittaisissakansallisissa toimintasuunnitelmissa ja komission vuosittaisessa työllisyysraportissa,jotka ovat julkisesti saatavilla.Lähentyminen avoimen koordinoinnin kautta: Luxemburgin prosessi ei aseta jäsenvaltioille sitovia sääntöjä, vaan jäsenvaltiot ovat edelleen vastuussa omastatyöllisyyspolitiikastaan.
It does, though, promote convergence through commitment to agreed objectives and through the soft pressure of the annualreview mechanism.
Prosessi edistää kuitenkin lähentymistä sovittuihin tavoitteisiin sitoutumisen ja vuosittaisen tarkastusmekanismin luoman jonkinasteisenpaineen avulla.
Other institutions (the European Parliament, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions) have asay in the adoption of the guidelines, and others with legitimate interests(social partners, regional and local actors, civil society) are increasinglyinvolved.
Myös muut toimielimet (Euroopan parlamentti, talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea) voivat vaikuttaa suuntaviivojen hyväksymiseen.Mukana on yhä enemmän myös muita asiaankuuluvia osapuolia (työmarkkinaosapuolten edustajat, alueelliset ja paikalliset toimijat, kansalaisyhteiskunta).
This method establishes a balance between European Union levelcoordination in defining common objectives and outcomes, and Member States’ responsibilities in deciding the detailed content of the action.
Tämämenetelmä luo tasapainon yhteisiä tavoitteita ja tuloksia määrittelevän unionitasonkoordinoinnin ja toimenpiteiden sisällöstä päättävien jäsenvaltioiden vastuun välille.
It is aclear division of labour and a successful way of working by the subsidiarity principle.
Tehtävänjako on siis selkeä, ja se on toteutettu toissijaisuusperiaatteenmukaisesti.
Facts and figures (
Tietoja (
-The employment situation in the EU has steadily improved over the last couple of years,reflect-ing the positive overall economic climate and progress in labourmarket reform.-Long-standing problems,such as high unemployment and low participation in employment,arebeing effectively addressed.Unemploymentfell to an average of 9.2 % in 1999 and was down to 7.6 % for the EU-15 by
EU:n työllisyystilanne on parantunut tasaisesti viime vuosina,mikä kuvastaa yleisesti myönteistä talousilmapiiriä ja työmarkkinoiden uudistamisessa tapahtunutta kehitystä.
May 2001.Youth unemployment,at 8.5 % of the 15–24 age group in 2000,is now at its lowest ina decade.However,while starting to decline after 1997,long-term unemployment remained aproblem for 4.2 % of the labour force in 1999.
Kolmen vuoden aikana (1997–2000) luotiin neljä miljoonaa uutta työpaikkaa,lähinnä palve-lualoilla.Unionin työllisyysaste nousi 61,3 prosentista 63,3 prosenttiin vuosien 1998 ja 2000välisenä aikana.
Four million new jobs were created in the three years,1997–2000,mainly in services.The employment rate in the EU increased to 63.3 % in 2000 from 61.3 % in 1998.Womenwere the main beneficiaries of employment growth.However,their employment rate of52.5 % is still a stubborn 18.5 % lower than the figure for men.Labour-market participation of older workersover 55 years of age stands now at 37 %;a verylow level in view of the increasing tightness of the labour market in some Member States.
Ikääntyneiden työntekijöiden (yli 55-vuotiaiden) työmarkkinoille osallistumisaste on nyt 37 prosenttia,joka on erittäin matala suhteessa työmarkkinatilanteen kiristymiseen eräissäjäsenvaltioissa.
With 4 million jobs created since 1997,the EU's employment rate rose to 63.3%in 2000,putting Europe on track to hitits 70% target by 2010.
Vuodesta 1997 lähtien on luotu neljä miljoonaa työpaikkaa,ja EU:n työllisyysastekohosi 63,3 prosenttiin vuonna 2000.Näin Euroopassa voidaan saavuttaa tavoitteeksi asetettu 70 prosentintyöllisyysaste vuoteen 2010 mennessä.
Unemployment rate (%)
Työttömyysaste (prosentteina)
(2) Figures taken mainly from the ‘Jointemployment report,2000’— two parts: http://europa.eu.int/comm/employment _social/empl & esf/empl2000/jer2000_1_ en.pdf and http://europa.eu.int/comm/employment _social/empl & esf/empl2000/jer2000_2_ en.pdf The very latest figures are available inthe ‘Joint employment report,2001’.
(2)Luvut perustuvat pääosin vuotta 2000 koskevan yhteisen työllisyysraportintietoihin.Kaksiosainen raportti on saatavilla Internetistä osoitteista http://europa.eu.int/comm/employment_ social/empl & esf/empl2000/jer2000_1_ en.pdf ja http://europa.eu.int/comm/employment_ social/empl & esf/empl2000/jer2000_2_ en.pdf. Viimeisimmät luvut sisältyvät vuoden2001 yhteiseen työllisyysraporttiin.
2) From Lisbon to Stockholm
2) Lissabonista Tukholmaan
The 2000 mid-term review of the EES highlighted both its successes and someweaknesses.
Euroopan työllisyysstrategian vuonna 2000 laaditussa väliarvioinnissa tuotiin esiinsekä strategian avulla saavutetut tulokset että joitakin sen puutteita.
The Lisbon European Council in March 2000 hailed it as a model fordecision-making in other policy areas such as social inclusion (see Section 8).However, it was felt the strategy needed to be directed towards the longer-termchallenges such as labour shortages and skills gaps, identified by Lisbon.
Maaliskuussa2000 Lissabonissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto asetti strategian malliksi muitapolitiikan aloja, esimerkiksi sosiaalista osallisuutta, koskevalle päätöksenteolle (katso8. jakso). Neuvoston mielestä strategian avulla olisi kuitenkin pyrittävä ratkaisemaan Lissabonissa määritellyt pitkän aikavälin haasteet, esimerkiksi työvoimapula jaammattitaitojen kysynnän ja tarjonnan välinen epäsuhta.
Full employment.Since employment participation is too low to guaranteethe sustainability of social security systems and economic growth,employment rates should be increased, particularly by higher participation ofwomen and older workers.
Täystyöllisyys. Koska työllisyysaste on liian matala, jotta voitaisiin taata sosiaaliturvajärjestelmien säilyminen ja talouskasvu, työllisyysastetta olisinostettava erityisesti lisäämällä naisten ja ikääntyneiden työntekijöiden osallistumista työelämään.
Employment rate targets
Työllisyysastetavoitteet
Men71 %
Miehet71 %
Older workers37 %
Ikääntyneet työntekijät37 %
Women52 %57 %60 %
Naiset52 %57 %60 %
Targets for 2005 and for older workers set at Stockholm;targets for 2010 and women setat Lisbon.
Vuoden 2005 osalta ja ikääntyneiden työntekijöiden osalta tavoitteet on asetettu Tukholmassa, ja vuoden 2010 sekä naisten osalta tavoitteet on asetettu Lissabonissa.
Skill shortages.Increasingly, skills gaps and labour shortages are emergingin Member States’ labour markets, and this calls for more coherent strategieson lifelong learning and underlines the need to increase labour mobility in Europe by developing new European labour markets (see Section 3).
Ammattitaitojen kysynnän ja tarjonnan välinen epäsuhta.Ammattitaitojen kysynnän ja tarjonnan välinen epäsuhta ja työvoimapula ovatyhä yleisempiä jäsenvaltioiden työmarkkinoilla. Tämä ilmiö edellyttää entistäjohdonmukaisempia elinikäisen oppimisen strategioita ja korostaa tarvettalisätä työvoiman liikkuvuutta Euroopassa luomalla uudenlaiset eurooppalaisettyömarkkinat (katso 3. jakso).
Quality of workis now rising up the agenda, in line with Lisbon’s stated goalof generating ‘more and better jobs’.
Työn laatu nousee asialistalle Lissabonissa asetetun tavoitteen – uusien jaentistä parempien työpaikkojen luomisen – mukaisesti.
New possibilities for higher-profilesocial partner involvement have been opened up with the introduction of aspecific ‘social partners’ process’ within the Luxembourg strategy.
Työmarkkinaosapuolten osallistumismahdollisuudet lisääntyivät, kun Luxemburginstrategiaan sisällytettiin erityinen työmarkkinaosapuolten osallistumisen varmistamista koskeva kohta.
3) The role of the European Social Fund (ESF)(3)
3) Euroopan sosiaalirahaston (ESR) rooli (
For over 40 years, the ESF has invested, in partnership with the Member States, inprogrammes to develop people’s skills and their potential for work.
Yli 40 vuoden ajan ESR on investoinut yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ohjelmiin, joiden avulla kehitetään ihmisten ammattitaitoa ja voimavaroja.
(http://europa.eu.int/comm/employment_social/empl & esf/com894/com894_en.pdf) Article 6 of the European Social Fund regulation allows the European Commission to promote andfinance pilot projects to test out new ideas and approaches on specific aspects of employment pol-icy.The idea is to develop innovative ideas and approaches that can influence and improve theoperation of the mainstream ESF,the principal financial instrument to support the European Employment Strategy.In 2001 and 2002,the Commission is promoting Article 6 projects on thethemes of ‘Adaptation to the new economy within the framework of the social dialogue’ and ‘Localemployment strategies and innovation’.The second theme reflects the growing importance of territorial or local strategic approaches toemployment as a way to bring the EES and the national action plans closer to local players.Indeed,the 2001 employment guidelines state that ‘all actors at the regional and local levels,including thesocial partners,must be mobilised to implement the European employment strategy’.To this end,Member States should take into account,where appropriate,in their overall employment policy,theregional development dimension and encourage local and regional authorities to develop strategiesfor employment (Guideline 11).
(http://europa.eu.int/comm/employment_social/empl & esf/com894/com894_fi.pdf) Euroopan sosiaalirahastosta annetun asetuksen 6 artiklan mukaan Euroopan komissio voiedistää ja rahoittaa pilottihankkeita,joiden avulla kokeillaan työllisyyspolitiikan tiettyihin osaalueisiin liittyvien uusien ajatusten ja lähestymistapojen toimivuutta.Päämääränä on kehittääinnovatiivisia ajatuksia ja lähestymistapoja,jotka voivat vaikuttaa ESR:n pääohjelmien toimintaan ja parantaa sitä.ESR on Euroopan työllisyysstrategian ensisijainen rahoitusväline.Vuosina2001 ja 2002 komissio edistää seuraavia 6 artiklan mukaisia hankkeita:”Mukautuminen uuteentalouteen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun yhteydessä” ja ”Paikalliset työllisyysstrategiatja innovaatiotoiminta”.
(3) Further information on the ESF canbe found on the Interet at:http://europa.eu.int/comm/employ-ment_social/esf2000/index.htm
)Lisätietoja ESR:sta on Internetissä osoitteessa http://europa.eu.int/comm/employment _social/esf2000/index.htm.
In the current round of Structural Fund programmes running until 2006, the ESF willdevote EUR 60 billion of EU funds to support the EES.
Tänä aikana rahasto on kehittynyt muuttuvien tarpeiden mukaan. Se on nyt EU:n tärkein rahoitusväline unionin strategisen työllisyyspolitiikan toteuttamisessa.
As much as 60 % of the fundswill go towards promoting employability — including an investment of around EUR11 billion for social inclusion.
Tämänhetkisissä rakennerahastojen ohjelmissa, jotka jatkuvat vuoteen 2006, ESR käyttää60 miljardia euroa EU:n määrärahoja Euroopan työllisyysstrategian tukemiseen.
Support for entrepreneurship will account for over EUR 8 billion.
Jopa60 prosenttia määrärahoista käytetään työllistettävyyden edistämiseen.
A further EUR 11 billion will finance investments in the adaptability ofthe European labour force.
Tuesta ohjataan noin 11 miljardin euron investoinnit sosiaalisen osallisuuden edistämiseen.Yrittäjyyden tukemiseen käytetään yli kahdeksan miljardia euroa.
The budget for specific operations to support genderequality will account for around EUR 4 billion.
Lisäksi rahoitetaan11 miljardilla eurolla eurooppalaisen työvoiman joustavuuden lisäämiseen tähtääviäinvestointeja.
However, the clear commitment togender mainstreaming across all areas of ESF programming will significantly enhancethis level of support for equal opportunities.
Koskavaltavirtaistamiseen on sitouduttu selkeästi kaikissa ESR:n ohjelmalohkoissa, yhtäläisten mahdollisuuksien tuki tällä tasolla parantuu merkittävästi.
Negotiations over current ESF programmes have shown Member States’commitment to allocate Community funding in line with employment policiesestablished under the Luxembourg process, and the ESF is firmly geared tosupporting the EES.
Nykyisiä ESR:n ohjelmia koskevat neuvottelut ovat osoittaneet, että jäsenvaltiotovat sitoutuneet käyttämään yhteisön rahoitusta Luxemburgin prosessissa vahvistettujen työllisyyspolitiikkojen mukaisesti. ESR tukee päättäväisesti Euroopantyöllisyysstrategiaa.
It aims to improve the effectiveness and responsiveness oflabour-market policies and puts a strong emphasis on facilitating job creation.
Sen päämääränä on parantaa työmarkkinapolitiikan tehokkuuttaja joustavuutta, ja työpaikkojen luonnin tukemista korostetaan erityisesti.
Themost clear-cut example of ESF support for the EES is the priority given to preventiveaction within ESF programmes.
Selkeinesimerkki siitä, miten ESR tukee Euroopan työllisyysstrategiaa, on ehkäiseville toimenpiteille ESR:n ohjelmissa annettu ensisijainen asema.
Programmes agreed between the Commission and Member States are a good basisfor developing a strong and clear link between the ESF and the EES. Over the yearsto come, it will be important to build on this good start to ensure that the ESF isequal to the challenges that lie ahead in supporting the European employmentstrategy and commitments made at the Lisbon European Council.
Ohjelmat, joista komissio ja jäsenvaltiot ovat sopineet, ovat hyvä perusta ESR:n ja Euroopan työllisyysstrategian välisen siteen vahvistamiselle ja selkiyttämiselle.Tulevien vuosien aikana toimintaa on tärkeää rakentaa tältä pohjalta ja varmistaa,että ESR kykenee vastaamaan haasteisiin, jotka liittyvät Euroopan työllisyysstrategianja Lissabonin Eurooppa-neuvostossa tehtyjen sitoumusten tukemiseen.
Planned ESF expenditure on Objectives 1 and 3 by pillar (2000 - 2006)
ESR:n suunnitellut tavoitteisiin 1 ja 3 liittyvät menot pilareittain (2000–2006)
Employability Entrepreneurship
Työllistettävyys Yrittäjyys
Adaptability Equal Opportunitites
Sopeutumiskyky Yhtäläiset mahdollisuudet
G er man
Itävalta
Netherlands
Yhdisty n
KIN Trade House
KIN HandelsHus -kauppapaikka
Promoter:National partners:Partners:
Kansalliset kumppanit:
Beneficiaries: Description:
Kumppanit: