natgillin/translations-raw huggingface dataset:
* Self-motivated adult education * Self-motivated vocational adult education * General adult education and liberal education * Adult education at institutions of higher education * Apprenticeship training * Inservice training * Employment training * Other career and employment services
* Omaehtoinen aikuiskoulutus * Omaehtoinen ammatillinen aikuiskoulutus * Yleissivistävä aikuiskoulutus ja vapaa sivistystyö * Korkeakoulujen aikuiskoulutus * Oppisopimuskoulutus * Henkilöstökoulutus * Työvoimapoliittinen aikuiskoulutus * Muut työvoimapalvelut
SELF-MOTIVATED ADULT EDUCATION
OMAEHTOINEN AIKUISKOULUTUS
1) Self-motivated vocational training
1) Omaehtoinen ammatillinen aikuiskoulutus
3.3.3.2 The purpose of self-motivated vocational training is to give adults an opportunity to develop their occupational skills.
3.3.3.2 Omaehtoinen ammatillinen aikuiskoulutus antaa kansalaisille mahdollisuuden kehittää itseään ammatillisesti.
It consists of basic vocational training leading to a certificate,, further training and supplementary training.
Koulutus on tutkintoon johtavaa ammatillista peruskoulutusta, jatkolinjakoulutusta tai täydennyskoulutusta.
Most of the training is organized through educational institutions, to which students apply directly on their own initiative.
Koulutus järjestetään pääasiassa oppilaitoksissa, ja opiskelijat hakeutuvat niihin suoraan.
Participation is encouraged through study grants and release for study.
Koulutukseen hakeutumista tuetaan opintotuki-ja opintovapaajärjestelmillä.
3.3.3.3 Participation in self-motivated vocational training has increased considerably.
3.3.3.3 Omaehtoiseen ammatilliseen aikuiskoulutukseen osallistuminen on kasvanut voi makkaasti.
During 1989-1994, the numbers in basic vocational education and continuing vocational education increased almost fourfold.
Perus- ja jatkolinjakoulutuksen opiskelijamäärä on lähes nelinkertaistunut vuosina 1989 - 1994 (kuvio 30).
Six-month continuing training courses have been particularly popular.
Erityisesti puoli vuotta kestäville jatkolinjoille osallistuminen on lisääntynyt.
The increased level of participation is due above all to the increased supply of education and the improved availability of financial aid for adult students.
Kasvu on johtunut ennen muuta koulutustarjonnan lisääntymisestä sekä toisaalta aikuisten opintotuen parantumisesta.
Year Basic vocational education leading to certificate
Vuosi Tutkintoon johtava ammatillinen peruskoulutus
The increase in self-motivated vocational training has been most dramatic in the technology, and administration and commerce sectors.
3.3.3.4 Omaehtoinen ammatillinen aikuiskoulutus on kasvanut jyrkimmin tekniikan sekä kaupan ja hallinnon koulutuslohkoilla (kuvio 31).
Students in self-motivated vocational training [basic and continuing vocational education] organized by vocational institutions by sector of education, 1992 and 1995
Ammatillisten oppilaitosten järjestämän omaehtoisen ammatillisen aikuiskoulutuksen (peruskoulutus ja jatkolinjat) opiskelijamäärät koulutuslohkoittain vuosina 1992 ja 1995
Renewable natural resources sector Technology and transport sector Administration and commerce sector Hotel, catering and home economics sector Social and health care sector Culture sector Humanist and teaching sector Others Total
Luonnonvara-ala Tekniikka ja liikenne Hallinto ja kauppa Ravitsemis- ja talousala Terveys-ja sosiaaliala Kulttuuriala Humanistinen ja opetusala Muu koulutus Yhteensä
SOURCE STATISTICS FINLAND, NATIONAL BOARD OF EDUCATION
LÄHDE TILASTOKESKUS/OPETUSHALLITUS
3.3.3.5 Counted in teaching hours, the bulk of self-motivated vocational training consists of long training leading to a certificate and continuing vocational education.
3.3.3.5 Omaehtoisesta ammatillisesta aikuiskoulutuksesta on opetustunneissa laskettuna suurin osa pitkäkestoista (tutkintoon johtava koulutus ja jatkolinjakoulutus).
However, the numbers participating in short training (supplementary training) are higher than in long training: each year almost 200,000 adults have taken part in short supplementary training in vocational institutions.
Lyhytkestoiseen koulutukseen (täydennyskoulutus) sen sijaan osallistuu enemmän opiskelijoita kuin pitkäkestoiseen koulutukseen. Lyhytkestoiseen täydennyskoulutukseen on ammatillisissa oppilaitoksissa osallistunut vuosittain lähes 200 000 aikuista.
In addition, vocational institutions received special government funding in 1992-1993 to organize six-month training courses in languages, entrepreneurship, computer technology and internationalism for people with basic vocational qualifications.
Lisäksi oppilaitokset ovat järjestäneet valtion erityisrahoituksen avulla ammatillisen peruskoulutuksen suorittaneille puoli vuotta kestäviä kieli-, yrittäjyys, tietotekniikka-ja kansainvälisyyskoulutusjaksoja vuosina 1992 - 1993.
In 1993 the majority (23,000) of the new student places were for courses in entrepreneurship.
Vuonna 1993 koulutusjaksojen aloituspaikoista (23 000) oli suurin osa yrittäjäkoulutusta.
2) General adult education and liberal education
2) Yleissivistävä aikuiskoulutus ja vapaa sivistystyö
3.3.3.6 General adult education is provided through adult upper secondary schools (accounting for the bulk of certificateoriented studies) and organizations of liberal education.
3.3.3.6 Yleissivistävän aikuiskoulutuksen toimintamuotoihin kuuluvat aikuislukiot ja vapaa sivistystyö.
Adult upper secondary schools provide an opportunity for adults who are gainfully employed to complete the comprehensive school and upper secondary school syllabus.
Tutkintotavoitteista on lähinnä aikuislukioiden toiminta. Aikuislukioissa voivat työssä käyvät aikuiset opiskella peruskoulun ja lukion oppimääriä.
In recent years the number of adult upper secondary students has been increasing, while the number of adults studying to complete the comprehensive school syllabus has declined — a logical consequence of rising levels of education.
Viime vuosina lukion oppimäärää suorittavien osuus on kasvanut, kun taas peruskoulun oppimäärää suorittavien määrä on laskenut, mikä johtuu yleisen koulutustason noususta. susta.
3.3.3.7 Organizations providing liberal education are adult education centres, folk high schools, study centres maintained by civic organizations, sports institutes and summer universities.
3.3.3.7 Vapaan sivistystyön organisaatiomuotoja ovat kansalaisopistot, kansanopistot, opin tokeskukset ja niitä ylläpitävät järjestöt, liikunnan koulutuskeskukset sekä kesäyliopistot. opistot.
3.3.3.8 Liberal education gives adults the opportunity to enhance their general education and to acquire various learning and civic skills as well as the practical knowledge and skills they need in everyday life.
3.3.3.8 Vapaan sivistystyön toimintamuodoissa aikuiset voivat parantaa yleissivistystään ja hankkia erilaisia opiskelu- ja kansalaisvalmiuksia sekä elämässä tarvittavia käytännön tietoja ja taitoja.
One of the aims of liberal education is to encourage people to take part in organizational activities in society.
Sen keskeisiin tehtäviin kuuluu myös opettaa ihmisiä toimimaan järjestöissä ja erilaisissa yhteiskunnallisissa luottamustehtävissä, kuten työpaikkojen luottamushenkilöinä.
Courses are arranged, in shop-steward training, for example. A large portion of training is related to civil society and voluntary work.
Merkittävä osa opiskelusisällöistä on kansalaisyhteiskuntaan ja vapaaehtoistyöhön liittyviä.
Unemployment and internationalization have presented new challenges to liberal education.
Työttömyys ja kansainvälistyminen ovat asettaneet uusia tehtäviä vapaalle sivistystyölle.
This in turn has inspired increased citizen activity around, for instance, issues related to the EU.
Tämä on lisännyt myös kansalaisaktiivisuutta esimerkiksi EU:hun liittyvissä ja muissa kansainvälisissä kysymyksissä.
3) Adult education at institutions of higher education
3) Korkeakoulujen aikuiskoulutus
Programmes offered by institutions of higher education are open to both adults and the young.
3.3.3.9 Korkeakoulututkintoja voivat suorittaa nuoret ja aikuiset samoin perustein.
About one-fifth of all new entrants to regular higher education are over 25.
Tavanomaiset korkeakouluopinnot aloittavista noin viidennes on yli 25-vuotiaita.
The adult population can additionally take part in higher level supplementary training and open university education.
Lisäksi aikuisväestöllä on mahdollisuus osallistua täydennyskoulutukseen ja avoimeen korkeakouluopetukseen.
3.3.3.10 Open universities provide an opportunity for adults to pursue university-level studies irrespective of their age or basic education.
3.3.3.10 Avoimessa yliopisto-opetuksessa aikuiset voivat ilman ikä- ja pohjakoulutusvaatimuksia osallistua korkeakoulujen perusopetuksen mukaiseen opetukseen.
Examinations in the open university are considered equal to university examinations and credits earned can be integrated into a university degree.
Suoritukset vastaavat perusopetuksen suorituksia ja ne voidaan hyväksyä osaksi korkeakoulututkintoa.
Participation in open university instruction has been on the increase in recent years: in 1994 a total of 70,000 people were involved, at the same time as over 100,000 students were studying to complete their first degree in universities and other institutions of higher education.
Avoimesta korkeakouluopetuksesta on tullut yhä suositumpaa: vuonna 1994 siihen osallistui 70 000 henkilöä, kun korkeakoulujen perustutkintoa suoritti samaan aikaan runsas 100 000 henkeä.
3.3.3.11 In 1994 open university instruction leading to a certificate was mainly organized through summer universities and institutions of liberal education, but recently universities have been providing more and more courses themselves.
3.3.3.11 Korkeakoulujen tutkintovaatimusten mukaista avointa yliopisto-opetusta järjestettiin vuonna 1994 pääasiassa kesäyliopistoissa ja vapaan sivistystyön oppilaitoksissa, vaikka korkeakoulujen itse järjestämä opetus on viime vuosina lisääntynyt.
With the exception of the Academy of Fine Arts, all institutions of higher education provide open university instruction.
Avointa korkeakouluopetusta järjestetään kaikissa korkeakouluissa Kuvataideakatemiaa lukuun ottamatta.
Instruction offered by open universities is mainly concentrated in the arts and pedagogic subjects, although recently more and more courses have become available in the technical, commercial and scientific branches as well.
Avoimen yliopisto-opetuksen tarjonta on keskittynyt humanistisille ja kasvatustieteellisille aloille.
So far most of the courses available have been basic, lower-level studies, but the proportion of subject studies is increasing.
Viime vuosina opetustarjonta on kuitenkin laajentunut teknisille, kaupallisille ja luonnontieteellisille koulutusaloille.
Comparatively few adults cross over from open university to certificateoriented university studies.
3.3.3.13 Aikuisten siirtyminen avoimesta yliopisto-opetuksesta normaaliin tutkintotavoitteiseen korkeakouluopiskeluun on ollut suhteellisen vähäistä.
APPRENTICESHIP TRAINING
OPPISOPIMUSKOULUTUS
3.3.3.14 Apprenticeship training leads to the same vocational qualifications as the training provided by vocational institutions.
3.3.3.14 Oppisopimuskoulutus johtaa samoihin ammatillisiin tutkintoihin kuin ammatillisissa oppilaitoksissa järjestettävä koulutus.
Apprenticeship training is intended for both young people and adults, and it also provides the opportunity for additional vocational education.
Oppisopimuskoulutus on tarkoitettu sekä nuorille että aikuisille ja se tarjoaa myös mahdollisuudet ammatilliseen lisäkoulutukseen.
Apprentices can aim for either basic vocational qualifications or postsecondary qualifications (with the exception of postsecondary qualifications in social and health care).
Valittavana on nuorten ja aikuisten perustutkinnot ja opistoasteen tutkinnot lukuun ottamatta sosiaali- ja terveysalan opistoasteen tutkintoja.
Further vocational qualifications can also be completed (see para 3.3.2).
Lisäksi opiskelija voi suorittaa ammattitutkintoja (vrt. kohta 3.3.2)
3.3.3.15 Basic vocational education and training through apprenticeship takes between one and four years to complete.
3.3.3.15 Ammatillisen peruskoulutuksen kesto oppisopimuskulutuksessa vaihtelee yhdestä neljään vuoteen.
The emphasis is very much on practical training: apprentices spend anything between 70 and 90 % of their time training on the job in companies, offices, institutions or organizations.
Oppisopimuskoulutus on työvaltainen opiskelumuoto. Työpaikkaopiske-lua yrityksissä, virastoissa, laitoksissa tai järjestöissä on noin 70 - 90 % opiskeluajasta.
The remainder is spent on theoretical studies at school.
Muu aika käytetään oppilaitoksissa suoritettaviin teoreettisiin opintoihin.
Apprenticeship training is based on an employment contract between the employer and apprentice.
Oppisopimus on samalla työsopimus.
The state provides financial compensation and support to both parties.
Opiskelija ja työnantaja saavat taloudellista korvausta julkisista varoista.
3.3.3.16 In Finland apprenticeship training through apprentieship is comparatively rare.
3.3.3.16 Suomessa oppisopimuskoulutuksen määrä on ollut eräisiin muihin maihin verrattuna vähäistä.
During 1991-1993 the number of students in apprenticeship training doubled to 10,000.
Opiskelijamäärä kaksinkertaistui 10 000 opiskelijaan vuosina 1991 -1993.
However, in 1994 the figure dropped, largely because of the scarcity of jobs available.
Vuonna 1994 määrä kuitenkin laski. Tämä johtui paljolti työpaikkojen vähäisyydestä.
In 1995-96 the numbers have been rising again.
Määrä on vuosina 1995 - 1996 ollut jälleen nousussa.
Out of the 6,100 new students who started apprenticeship training in 1994, 10 % were young people and 90 % adults.
Vuonna 1994 oppisopimuskoulutuksen aloittaneista uusista opiskelijoista (yht. 6 100) oli 10 % nuoria ja 90 % aikuisia.
One-third (36 %) of the new students were in additional vocational education, twothirds (64 %) in basic vocational education and training.
Uusista opiskelijoista oli ammatillisessa lisäkoulutuksessa 36 % ja ammatillisessa peruskoulutuksessa 64 %.
In the present situation of high unemployment, apprenticeship training has become an increasingly attractive option, making it easier for both young people and adults to get started and find permanent employment. Apprenticeship training has also been supported by regional development projects financed by the EU's structural funds.
3.3.3.17 Nykyisessä vaikeassa työllisyystilanteessa oppisopimuskoulutuksen vetovoimaa on lisännyt EU-rakennerahastojen alueelliset kehittämishankkeet sekä toisaalta se, että oppisopimuksen avulla sen piirissä olevat nuoret ja aikuiset ovat verrattain helposti työllistyneet kiinnittymällä suoraan yritysten palvelukseen.
3.3.3.18 Apprenticeship training has been developed by the education and labour authorities on the basis of the following model.
3.3.3.18 Opetus- ja työhallinto ovat kehittäneet oppisopimuskoulutusta seuraavan mallin mukaisesti (kuvio 32):
Apprenticeship training
Oppisopimuskoulutuksen kulku
Basic requirements for apprenticeship training with
Oppisopimuksen aloittamisen edellytykset
* suitable job * employee and student both interested in this kind of training * signing of an apprenticeship agreement * compilation of a personal study programme the help of a training supervisor
* sopiva työpaikka * koulutuksesta kiinnostunut työnantaja ja työntekijä tai työnhakija * oppisopimuksen tekeminen ja henkilökohtaisen opiskeluohjelman laatiminen koulutustarkastajan avulla
Learning the job
Työn oppiminen
* through supervisor and colleagues on the job
*kouluttajan ja työyhteisön avulla työpaikalla tietopu oppimisen yhdistäminen
Theoretical learning *through teacher usually at the educational institution
*opettajan avulla yleensä oppilaitoksessa
Professional competence and theoretical learning * through training inspector, teacher, supervisor and colleagues
* koulutustarkastajan, opettaja" kouluttaj ja työyhteis avulla.
IN-SERVICE TRAINING
HENKILÖSTÖKOULUTUS
3.3.3.19 Inservice training consists mainly of short-term supplementary training either on the job or outside the workplace.
3.3.3.19 Henkilöstökoulutus on luonteeltaan lyhytkestoista täydennyskoulutusta.
Employees taking part will receive compensation or normal wages for the time spent in training.
Rahoituksesta vastaa työnantaja, joka myös maksaa koulutukseen osallistuville palkkaa tai korvaa menetetyn vapaa-ajan.
In recent years branches in industry have been investing 23 % of their payroll costs in inservice training.
Teollisuuden alat ovat viime vuosina sijoittaneet henkilöstökoulutukseen 2 - 3 % henkilöstön palkkakuluista.
3.3.3.20 Inservice training is the most common form of adult education in terms of numbers participating.
3.3.3.20 Henkilöstökoulutus on osallistujamäärältään laajin aikuiskoulutuksen muoto.
An increasing proportion of wage earners have been engaged in inservice training, although the number of training days per participant has slightly decreased since the onset of the recession in the early 1990s.
Suhteellisesti yhä suurempi osa palkansaajista on tullut henkilöstökoulutuksesta osalliseksi (taulukko 33), vaikka koulutuspäivien määrä osallistujaa kohti on taloudellisen nousukauden jälkeen hienoisesti pienentynyt.
Total 1 979 000
Yhteensä 1 979 000
Total 2 067 000
Yhteensä 2 067 000
Total 2 102 000
Yhteensä 2 102 000
Total 2 073 000
Yhteensä 2 073 000
Total 1 890 000
Yhteensä 1 890 000
Total 1 650 000
Yhteensä 1 650 000
Total 1 709 000
Yhteensä 1 709 000
Wage earners total
Palkansaajia yhteensä
Total number of training days
Koulutus- päiviä yhteensä
Year Wage earners talcing part in inservice training (as % of wage earners)
Koulutus päiviä osallistujaa kohti
3.3.3.21 The number of women in inservice training slightly exceeds the number of men, but training for men has lasted longer. In 1993, men spent an average of 7.9 days in inservice training; the figure for women was 4.8 days.
Naiset ovat osallistuneet henkilöstökoulutukseen jonkin verran enemmän kuin miehet, mutta miesten saama koulutus on pidempikestoisempaa kuin naisten; esimerkiksi vuonna 1993 henkilöstökoulutus kesti siihen osallistuneilla miehillä keskimäärin 7,9 päivää mutta naisilla vain 4,8 päivää.
3.3.3.22 Participation in inservice training is highest among people aged 35-44 with a higher education and engaged in white-collar jobs in the public sector.
Henkilöstökoulutukseen osallistuminen on kasautunut siten, että sitä käyttävät eniten 35 - 44 -vuotiaat, korkea-asteen koulutuksen saaneet julkisen sektorin toimihenkilöt.
These people also spend much longer periods of time in training than other employees, for whom the average is four days a year.
He osallistuvat koulutukseen myös huomattavasti pidemmän ajan kuin muut työntekijät, jotka käyttävät siihen noin neljä päivää vuodessa.
According to surveys conducted by employer organizations, Finnish companies have been stepping up their investment in training their personnel.
Teollisuuden järjestöjen selvitysten mukaan yritysten panostus henkilöstön ammatilliseen kehittämiseen on lisääntynyt.
In all companies at least half of the white-collar personnel attend at least one training course during the year.
Kaikissa yrityksissä ainakin puolet toimihenkilöistä osallistuu johonkin koulutukseen.
In every other company the proportion is equally high for blue-collar workers.
Joka toisessa yrityksessä myös työntekijöistä koulutetaan näin suuri osa.
Increasingly, training is taking place within companies.
Henkilöstön kouluttaminen on siirtynyt entistä
3.3.3.24 The recession in the early 1990s has to some extent cut back on investment in inservice training.
3.3.3.24 1990luvun taloudellinen taantuma on jossain määrin vähentänyt henkilöstökoulutusta.
Another factor that has caused some difficulty is the shortage of stand-ins and competent in-house training staff.
Henkilöstökoulutuksen toteuttamista on vaikeuttanut myös sijaistyöntekijöiden ja yrityksen oman koulutushenkilöstön puute.
Small companies in particular have found it difficult to release staff resources for training purposes.
Varsinkin pienyritysten on ollut vaikea irrottaa henkilöstöään koulutukseen.
3.3.3.25 Companies implement and support inservice training by the following arrangements: 1. by paying for outside inservice training and organizing company-specific training for their personnel; 2. by maintaining institutions for specialized training; 3. by arranging apprenticeship training (see 3.3.3.14 above); 4. by financing part of the costs of employment training (joint purchases) (see paras 3.3.3.29 to 3.3.3.38 below); 5. by offering trainee jobs to young and adult students from vocational institutions; 6. by financing part of the self-motivated training of their employees, granting paid release for study and meeting part of the study costs; and 7. by granting release for self-motivated training.
3.3.3.25 Yritykset toteuttavat ja tukevat henkilöstökoulutusta seuraavilla tavoilla: - Kustantamalla henkilöstökoulutuksen ja järjestämällä yrityskohtaista koulutusta henkilöstölle - Ylläpitämällä ammatillisia erikoisoppilaitoksia - Järjestämällä oppisopimuskoulutusta (ks. 3.3.3.14) - Rahoittamalla osan työvoimapoliittisen koulutuksen kustannuksista (yhteishankinnat) - Tarjoamalla harjoittelupaikkoja ammatillisissa oppilaitoksissa opiskeleville nuorille ja aikuisille - Rahoittamalla osan henkilöstönsä omaehtoisesta opiskelusta myöntämällä palkallista vapaata sekä maksamalla koulutuskustannuksia - Myöntämällä opintovapaata henkilöstön omaehtoista opiskelua varten.
In the future the system of vocational skill certificates and language examinations will be integrated more closely into inservice training.
Tulevaisuudessa ammatti- ja kielitutkintojen järjestelmää pyritään hyödyntämään henkilöstökoulutuksen osana.
As the level of basic education of young people is rising, it is expected that the emphasis will shift from basic towards more advanced vocational education and training.
Painopiste siirtynee myöhemmin ammatillisesta peruskoulutuksesta työvoiman täydennyskoulutukseen, koska nuorten peruskoulutustaso on jo noussut.
3.3.3.27 Personnel training is also provided through major independent training organizations that are run by industry and business and specialize in certain fields of human resource development.
3.3.3.27 Elinkeinoelämää lähellä toimii laajuudeltaan suurehkoja tiettyihin erityisaloihin erikoistuneita henkilöstön kehittämisen koulutusorganisaatioita.
In addition, there are specialized vocational institutes owned by employers that offer training corresponding to the needs of particular companies.
Lisäksi on olemassa teollisuuden ja liikealan ammatillisia erikoisoppilaitoksia, jotka ovat erikoistuneet oman yrityksensä henkilöstön kouluttamiseen.
3.3.3.28 In accordance with the government's employment programme for 1996-1999, surveys will be conducted in the near future to establish how the responsibilities for inservice training and development should be organized: by way of legislation (as in France), by revising the act on co-determination, or by upgrading the training allowance and redundancy grant system within collective agreements.
3.3.3.28 Hallituksen työllisyysohjelman 1996 - 1999 perusteella selvitetään lähivuosina henkilöstön kouluttamis- ja kehittämisvelvollisuuden järjestäminen joko Ranskan tapaan lainsäädännöllä, yhteistoimintalakia täydentäen, tai työehtosopimuksin, niihin liittyvää koulutus-ja erorahajärjestelmää kehittäen.
EMPLOYMENT
TYÖVOIMAPOLIITTINEN AIKUISKOULUTUS
The purpose of employment training is to combat unemployment by providing training to the adult population.
Työvoimapoliittinen aikuiskoulutus eli työvoi­makoulutus kohdistuu pääasiassa työttömiin.
The main target group is represented by the unemployed, but training is also offered to those at risk of losing their jobs as well as groups outside the active labour force.
Jonkin verran sitä tarjotaan myös työttömyysuhan alaisille ja työmarkkinoilta syrjäytymässä oleville.
In recent years the unemployed have represented an increasing proportion of those entering employment training.
Työvoimakou­lutuksen aloittaneista työttömien osuus on kasvanut jatkuvasti viime vuosina.