natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The general requirement for carrying out ex anteevaluations is based onthe financial regulation (of December 1977 as amended by Council Regulation No2333/95 of September 1995) which stipulates (Article 2)that ‘… mobilisation of Community resources must be preceded by anevaluation to ensure that the resultant benefits are in proportion to theresources applied.’
Ennakkoarviointien tekemisen yleinen velvoite perustuu varainhoitoasetukseen (joulukuulta 1977, muutettuna syyskuussa 1995 annetullaneuvoston asetuksella (EY) N:o 2333/95), jonka 2 artiklassa säädetään,että ”ennen yhteisön varojen käyttöönottoa on suoritettava arviointi,jolla pyritään varmistamaan, että saavutettava voitto on suhteessa käyttöön otettuihin varoihin”.
This requirement was then specified in the draftdetailed rules for implementing the financial regulation (SEC(2000)1890), which stated ‘Proposals for all new programmes and actionsoccasioning expenditure from the general budget of the European Communities shall be the subject of an ex anteevaluation, which shallidentify:
Velvoitetta on myöhemmin tarkennettuvarainhoitoasetuksen soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen uudistusehdotuksessa (SEC(2000) 1890), jossa esitetään, ettäkaikista ohjelmia tai toimintoja koskevista ehdotuksista, joista aiheutuumenoja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon, tehdään ennakkoarviointi.
(g)the volume of appropriations, human resources and other administrative expenditure to be allocated with due regard to the cost-effec-tiveness principle,
Arvioinnin yhteydessä selvitetään a)toiminnan tarpeellisuus b) tavoitteet c)odotetut tulokset ja arviointiin tarvittavat mittarit d)yhteisön toimista saatava lisäarvo e)muut vaihtoehdot toiminnan toteuttamiseksi f) vastaavista hankkeista aiemmin saadut kokemukset g)toiminnan toteuttamiseen tarvittava määrärahojen, henkilöstön jamuiden hallintomenojen määrä kustannustehokkuusperiaatteen mukaisesti h)tarvittava seurantajärjestelmä.
162EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE
YLEISET BUDJETTIPERIAATTEET169
2)Legislative financial statement
2)Säädökseen liittyvä rahoitusselvitys
At the Commission, a proposal is assessed from a financial and resourcepoint of view through a financial statement, which is submitted to thebudgetary authority with expenditure proposals.
Lainsäädäntöesityksiä arvioidaan komissiossa niihin tarvittavan rahoituksen ja henkilöstön kannalta rahoitusselvityksellä, joka toimitetaanbudjettivallan käyttäjälle menoehdotusten kanssa.
The financial statement is designed to provide information on both administrative andhuman resources and operational appropriations.
Rahoitusselvitys onväline, jolla on tarkoitus välittää tietoja hallinto- ja henkilöresursseistasamoin kuin toimintamäärärahoista.
A financial statementis referred to as ‘budgetary’ when it accompanies the preliminary draftbudget.
Rahoitusselvitystä kutsutaan”talousarvioon liittyväksi”, kun se liitetään alustavaan talousarvioesitykseen.
On the other hand, it is ‘legislative’ when it accompanies legislative proposals with budgetary implications.
Se voi myös olla ”lainsäädännöllinen”, kun se liitetään lainsäädäntöesitykseen, joka vaikuttaa talousarvioon.
A legislative financial statement gives the analytical justification for theappropriations requested in two different ways.
Säädökseen liittyvässä rahoitusselvityksessä annetaan analyyttiset perustelut määrärahaesityksille tarkastelemalla säädösesitystä kahdelta erinäkökannalta.
Firstly, it demonstratesthe need for the Community action envisaged by clarifying its generalobjective and value added.
Ensinnäkin osoitetaan suunnitteilla olevan EU:n toimenpiteen tarpeellisuus tarkentamalla sen yleinen tavoite ja sen tuoma lisäarvo.
It also gives an overall description of theintervention logic of the proposal in order to justify the particularactions to be financed and their cost-effectiveness in achieving the statedobjectives.
Tällöin kuvataan myös kokonaisuudessaan ehdotuksen toimenpidelogiikka, jolla perustellaan erilaisten rahoitettavien toimien toteutus janiiden kustannustehokkuus ilmoitettujen tavoitteiden valossa.
Secondly, the financial statement provides output and costinginformation by specifying the predicted nature and volume of outputsand also establishing their unit cost.
Toiseksirahoitusselvityksessä esitetään tietoja toiminnalta odotetuista tuloksistasekä kustannusarvio tarkentamalla, millaisia tuloksia odotetaan, jamäärittelemällä tulosten määrä ja niiden yksikkökustannukset.
The purpose of this is to facilitatethe assessment of the proposed level of funding and its impact on theexpected results.
Tälläpyritään helpottamaan rahoitusehdotuksen suuruuden arviointia ja senvaikutusten arviointia suhteessa odotettuihin tuloksiin.
8.2.Budget decisions
8.2 Budjettipäätökset
In the Commission, the budgetary decision-making process starts withthe annual policy strategy (APS) decision and ends with the preliminarydraft budget (PDB).
Budjettipäätösprosessi alkaa komissiossa vuotuista toimintastrategiaakoskevan päätöksen (APS) tekemisellä ja päättyy alustavaan talousarvioesitykseen.
The role of evaluation is to support this process byproviding fact-based evidence on the performance and progress of the Community programmes.
Arvioinnin tehtävänä on tukea tätä prosessia tarjoamallatietoja EU:n ohjelmien täytäntöönpanosta ja edistymisestä.
The findings of the individual evaluations provide relevant input forthe preparation of the annual policy strategy.
Erilaisten arviointien päätelmät tarjoavat vuotuisen toimintastrategianlaatimisen kannalta hyödyllistä tietoa.
In addition, the Commission decides annually on a limited number of strategic evaluations, designed specially to prepare its APS debate.
Komissio päättää myös jokavuosi teettää joitakin strategisia arviointeja, jotka on suunniteltu erityisesti vuotuisesta toimintastrategiasta käytävän keskustelun valmistelemiseksi.
These evaluations,which cut across a number of areas, are designed to complement theresults of the evaluations carried out by operational departments.They assess the impact of a policy that uses the resources of severaldepartments.
Nämä arvioinnit, jotka kattavat usean toiminta-alan, täydentävät operatiivisten yksiköiden laatimista arvioinneista saataviatuloksia. Niissä arvioidaan sellaisten toimien vaikutuksia, joihin käytetään usean yksikön voimavaroja.
THE GENERAL PRINCIPLES GOVERNING THE COMMUNITY BUDGET163
EUROOPAN UNIONIN TOIMINNAN RAHOITUS
8.3.Implementation of the budget
8.3Talousarvion toteuttaminen
In order to provide relevant and timely information for subsequent deci-sion-making on the implementation of the expenditure programmes,evaluations (in this context, mid-term and ex postevaluation) need tobe adapted both to decision-making needs and to the life cycle andnature of each activity.
Jotta voitaisiin tarjota riittävän nopeasti tietoja, jotka helpottavatmyöhemmin päätöksentekoa rahoitusohjelmien täytäntöönpanosta, onarvioinneissa (väli- ja jälkiarvioinneissa) otettava huomioon päätöksentekoprosessin tarpeet sekä kunkin toiminnan elinkaari ja luonne.
However, as a general guideline, activities shouldbe subject to an overall evaluation at least every six years.
Yleisenä periaatteena voidaan kuitenkin pitää, että toiminnoista on tehtäväkokonaisarviointi vähintään kuuden vuoden välein.
In the case ofmultiannual programmes, at least one thorough evaluation in the lifecycle of the intervention is needed.
Monivuotisistaohjelmista on tehtävä vähintäänkin yksi perusteellinen arviointi tukitoimenpiteen elinkaaren aikana.
Mid-term evaluation carried out during programme implementationgenerally focuses on the relevance of the objectives, matters relating tothe implementing arrangements and the initial results.
Toiminnan toteuttamisen aikana tehdyssä väliarvioinnissa keskitytäänyleensä tavoitteiden asianmukaisuuteen sekä toiminnan toteuttamisjärjestelyihin ja alustaviin tuloksiin.
Since newprogrammes are often prepared long before the completion of theirpredecessors, mid-term evaluation constitutes an important source ofinformation for the planning of the next programme.
Uusia ohjelmia valmistellaan useinpitkään ennen niiden edeltäjien päättymistä, ja siksi väliarviointi tarjoaausein tärkeää tietoa seuraavan ohjelman suunnittelussa.
Ex postevaluation is typically carried out after the expiry of theprogramme, focusing mainly on its impact and cost-effectiveness.
Jälkiarviointi toteutetaan ohjelman loputtua, ja tällöin arvioidaanlähinnä ohjelman vaikutuksia ja kustannustehokkuutta.
Sinceit is usually finalised after the start of the following programme, itsresults can be used if any revisions or modifications are made for thenew programme during its life cycle.
Se saadaanusein valmiiksi vasta seuraavan ohjelman käynnistyttyä, joten sentuloksia voidaan käyttää, jos uuteen ohjelmaan tehdään jossainvaiheessa tarkistuksia tai muutoksia.
9.Changes made by the current reform to the implementation of the principles
Uudistuksen aiheuttamat muutokset periaatteiden soveltamiseen
One aspect of the current financial reform is the introduction of‘activity-based budgeting’ (ABB), which will change the way the budgetmeets the specification principle.
Yksi osa meneillään olevaa varainhoidon uudistusta on siirtyminen”toimintoperusteiseen budjetointiin”, joka muuttaa niitä yksityiskohtaisia sääntöjä, joiden mukaan talousarvio noudattaa erittelyperiaatetta.
ABB is the budgetary component of a wider ‘activity-based management’(ABM) approach, the purpose of which is to improve decision-making byintroducing a number of instruments into the process: an ‘annual policy strategy’ (APS)(1), objectives at various levels, scrutiny of resource allocation, monitoring procedures, reports and evaluations.
Toimintoperusteinen budjetointi on laajemman lähestymistavan, toimintojohtamisen, talousarvioon liittyvä osa. Toimintojohtamisen tavoitteena on parantaa päätöksentekoprosessia ottamalla sen sisällä käyttöön erilaisia välineitä: vuotuinen toimintastrategia(1), eri tasoilleasetettavat tavoitteet, resurssien kohdentamisen seuranta, valvontamenettelyt, raportointi ja arviointi.
See Chapter 10.
)Katso 10 luku.
164EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE
YLEISET BUDJETTIPERIAATTEET171
With the introduction of ABB in the Commission, the current budgetarynomenclature distinguishing administrative from operational expenditure will be replaced by a structure based on policy areas and activities.
Toimintoperusteisen budjetoinnin käyttöönotto komissiossa ilmeneesiten, että nykyinen budjettinimikkeistö, jossa erotetaan hallinto- jatoimintamenot, korvataan budjettirakenteella, joka on jaettu toimintalohkoihin ja toimintoihin.
The new structure will provide a common framework, not only forproducing the budget, but also for other aspects of ABM such asstrategic planning, setting objectives, monitoring and reporting, etc.ABB is designed to provide a conceptual framework relevant to all theseactivities and will mean that they can be presented in a more consistentfashion.
Uusi rakenne muodostaa yhteiset kehykset paitsi talousarvion laatimiselle myös muille toimintojohtamisen osa-alueille, kuten strategisellesuunnittelulle, tavoiteasettelulle, valvonnalle, raporttien laadinnalle janiin edelleen. Toimintoperusteisen budjetoinnin tarkoituksena on tarjotaasianmukainen käsitteellinen viitekehys kaikille näille toiminnoille jaauttaa esittämään ja jäsentämään ne johdonmukaisemmin.
The current budget nomenclature, divided into Part A (administrativeand staff expenditure) and Part B (operational and some quasi-admin-istrative expenditure) has made it difficult to identify precisely the totalcost of each of the EU’s policies.
Nykyinen budjettinimikkeistö, jonka A osa kattaa erikseen hallintomenot ja henkilöresurssit ja B osa kattaa toimintamenot (ja joitakinluonteeltaan lähes hallinnollisia menoja), vaikeuttaa EU:n toteuttamienpolitiikkojen kokonaiskustannusten täsmällistä määrittämistä.
Since each of these areas of expenditure is discussed and decided on separately during the budgetary procedure, resources for a given policy are not always allocated betweenthem in accordance with requirements.
Jokaisesta näistä kolmesta menojen alasta käydään erillinen keskustelu jatehdään erillinen päätös talousarviomenettelyn aikana, ja siksi varojenjakaminen näiden alojen kesken tietyn politiikan toteuttamista varten eivastaa aina tarpeita.
Moreover, the shortcomings ofthe current budgetary procedure prevent the Commission from incorporating its policy priorities into the budget at a sufficiently earlystage.
Lisäksi nykyisessä talousarviomenettelyssä onpuutteita, jotka estävät komissiota yhdistämästä poliittisia painopisteitään talousarvioon riittävän aikaisessa vaiheessa.
With ABB, the Commission’s tasks are divided into some 200 activities.These activities are classed in 30 policy areas, corresponding closely tothe directorates-general.
Toimintoperusteisessa budjetoinnissa komission toteuttamat toimet onjaettu noin 200 toimintoon. Toiminnot on ryhmitelty 30 toimintalohkoksi, jotka vastaavat läheisesti pääosastojen jaottelua.
All Commission expenditure (funding, management and administration, staff) comes under these activities, so that thetotal costs of its various operations can be identified.
Kaikki komission menot (rahoitustuet, hallinnointi ja hallinto, henkilöresurssit) onsisällytetty näihin toimintoihin, minkä ansiosta tiedetään komissiontoteuttamien eri toimien kokonaiskustannukset.
The activity-basedapproach means that all Community action will receive more consistentbudget treatment, including those which do not involve funding.
Tämä selkeyttää talousarviomenettelyä, kun kaikkia EU:n toimia, myös niitä, joihin ei annetarahoitustukea, käsitellään talousarviossa yhdenveroisesti.
A proposal to recast the financial regulation was sent to the Council andto Parliament in July 2000.
Neuvostolle ja parlamentille esitettiin heinäkuussa 2000 varainhoitoasetuksen uudistusehdotus.
It includes new provisions introducing the ABB structure.
Siinä on uusia säännöksiä, joissa otetaan käyttöön toimintoperusteisen budjetoinnin mukainen rakenne.
This structure will be applied in full once the financialregulation has been officially amended.
Tätä rakennetta aletaan soveltaa täysimääräisesti heti, kun varainhoitoasetuksenmuutos tulee virallisesti voimaan.
Meanwhile, the preliminary draft budgets for 2001 and 2002 werepresented using the ABB structure in parallel with the traditional breakdown.
Alustavat talousarvioesitykset vuosiksi 2001 ja 2002 on kuitenkin joesitetty sekä perinteisen nimikkeistön että toimintoperusteisen budjetoinnin rakenteen mukaan.
THE GENERAL PRINCIPLES GOVERNING THE COMMUNITY BUDGET165
EUROOPAN UNIONIN TOIMINNAN RAHOITUS
The use of the new structure as a guide during the budgetary procedurehas established a relationship between the definition of the Commission’s policy priorities and the allocation of resources.
Uuden rakenteen käyttäminen ohjeena talousarviomenettelyssätarkoittaa, että komissio yhdistää toisiinsa poliittisten painopisteidensämäärittelyn ja resurssien kohdentamisen.
The priority givento certain areas will be consistent with this allocation.
Tiettyjen alojen asettaminenpainopisteasemaan on yhdenmukainen resurssien kohdentamisenkanssa.
Likewise, thework programme adopted will take account of the policy objectives andavailable resources.
Myös työohjelmassa otetaan huomioon poliittiset tavoitteet jakäytettävissä olevat resurssit.
So that resources can effectively be allocated in accordance with policypriorities, the annual policy strategy (APS) for 2002 already follows the ABB structure by indicating the priorities and the resources allocated bypolicy area.
Jotta varojen myöntäminen heijastaisi poliittisia painopisteitä oikeallatavalla, vuoden 2002 vuotuisessa toimintastrategiassa noudatetaan jonyt toimintoperusteisen budjetoinnin rakennetta, ja siinä esitetäänpainopisteet ja kohdennetut resurssit toimintalohkoittain.
The policy areas used in the ABB nomenclature are:
Toimintoperusteisen budjetoinnin nimikkeistön mukaiset toimintalohkot ovat seuraavat:
Regional policy
YLEISET BUDJETTIPERIAATTEET173
Taxation and customs union
Aluepolitiikka
Education and culture
Verotus ja tulliliitto
Press and communication
Koulutus ja kulttuuri
166EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE
Lehdistö ja viestintä
Commission’ s policy coordination and legal advice
Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki
1.1.The institutional and legal aspects of the budgetaryprocedure
1.1Talousarviomenettelyn institutionaalinen ja oikeudellinenulottuvuus
The Treaty (Article 272) defines the successive stages of the budgetaryprocedure.
EY:n perustamissopimuksessa (272 artikla) määritellään talousarviomenettelyn eri vaiheet.
It establishes the respective powers of each of the two armsof the budgetary authority (European Parliament and Council) and the Commission in conducting this procedure.
Siinä vahvistetaan molempien budjettivallan käyttäjien (Euroopan parlamentti ja neuvosto) ja komission toimivalta kyseisessä menettelyssä.
Although the preliminary draft budget, produced by the Commission atthe start of the budgetary procedure, does not have the legal status (nor theprivileges, notably that of not being subject to amendment, without the Commission’s consent, other than by unanimous decision of the Council)of a legislative proposal, it nonetheless reflects the Commission’s power ofinitiative as regards the financial implications of Community policies.
Vaikka alustavalla talousarvioesityksellä, jonka komissio laatii talousarviomenettelyn alussa, ei ole säädösehdotuksen oikeudellista asemaa(eikä siihen liittyviä erioikeuksia; siihen ei päde muun muassa sääntö,jonka mukaan muuttaminen ilman komission jäsenten kollegion suostumusta on mahdollista ainoastaan neuvoston yksimielisellä päätöksellä),se on esimerkki komission aloiteoikeudesta yhteisön politiikkojen taloudellisten vaikutusten alalla.
1.2.The timetable for the budgetary procedure
1.2Talousarviomenettelyn aikataulu
Article 272 of the EC Treaty lays down a formal timetable for eachstage of the procedure; this timetable is planned in such a way that thebudget will normally be adopted by 1 January each year.
EY:n perustamissopimuksen 272 artiklassa vahvistetaan aikataulukullekin talousarviomenettelyn vaiheelle. Aikataulu on laadittu siten,
168EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE
EUROOPAN UNIONIN TOIMINNAN RAHOITUS että talousarvio voidaan vahvistaa yleensä ennen kunkin vuoden tammikuun 1. päivää.
However, with the dual aim of ensuring that the draft budget can beexamined properly and of making the best use of the time available tothe budgetary authority, a certain degree of flexibility has since beeninjected into the timetable; on the basis of a proposal made by the Commission on 19 March 1975, the budgetary authority agreed in1976 to adjust the official Treaty timetable.
Talousarvioesityksen asianmukaisen tutkimisen helpottamiseksi ja budjettivallan käyttäjän ajankäytön tehostamiseksi aikataulua on myöhemminkuitenkin joustavoitettu: budjettivallan käyttäjä suostui keväällä 1976muuttamaan perustamissopimuksessa määrättyä virallista aikatauluakomission 19. maaliskuuta 1975 tekemän ehdotuksen perusteella.
The new, pragmatic timetablebrings forward the official deadlines byproviding for documents to be unofficially transmitted to each of theinstitutions concerned before the dates set in Article 272.
Tämän uuden ”käytännön” aikataulun mukaisesti asianomaisille toimielimille toimitetaan epäviralliset asiakirjat ennen 272 artiklassa määrättyjä virallisia määräaikoja.
The letter of this article continues to be respected, but the time enjoyedin practice by the Council and Parliament during each stage of the budgetary procedure is appreciably longer.
Kyseisen artiklan sanamuotoa noudatetaan yhä, mutta määräajat, jotkaneuvostolla ja parlamentilla on käytännössä käytettävissään talousarviomenettelyn kussakin vaiheessa, ovat pidentyneet merkittävästi.
The pragmatic timetable has operated since the 1977 financial year.
Niin sanottua käytännön aikataulua on noudatettu varainhoitovuodesta1977 alkaen.
1.3.The impact of the 1988 financial reform
1.3Vuonna 1988 aloitetun varainhoitouudistuksenvaikutukset
The interinstitutional agreement concluded in 1988 and renewed in1993 brought about substantial changes to the content and the implications of the budgetary procedure.
Vuonna 1988 tehdyllä toimielinten sopimuksella ja sen vuosina 1993 ja1999 tehdyillä uudistuksilla muutettiin merkittävästi talousarviomenettelyn sisältöä ja sitä sääteleviä periaatteita.
Apart from the fact that the annual debate on the budget must now beintegrated in the financial framework defined by the financial perspec-tive(1), new procedures for cooperation between the two arms of the budgetary authority have been introduced one after the other in thebudgetary procedure to ensure greater consensus in its implementation.
Sen lisäksi, että vuosittaisen talousarviokäsittelyn on tapahduttavarahoitusnäkymissä määritellyn rahoituskehyksen puitteissa(1), talousar- viomenettelyn sujuvuutta on pyritty vahvistamaan lisäämällä vähitellenbudjettivallan käyttäjien yhteistoimintaa yksimielisyyden saavuttamisenhelpottamiseksi.
The 1999 interinstitutional agreement contains an annex (Annex III)setting out the arrangements for interinstitutional collaboration in thebudgetary sector; this consists of four trialogue meetings and twoconciliation meetings at the time of the two Council (Budgets) meetingswhich adopt the draft budget and subsequently give it its secondreading.
Vuoden 1999 toimielinten sopimuksen liitteessä III kuvataan yksityiskohtaisesti toimielinten välistä yhteistyötä talousarviota koskevissaasioissa.
The trialogue meetings are attended by the Chairman of the European Parliament’s Committee on Budgets, the President of the
Yhteistyöhön kuuluvat neljä kolmikantakokousta ja budjetti-
See Part 2 ‘The characteristics of the present financial system’.
)Katso 2 osa: ”Nykyisen rahoitusjärjestelmän erityispiirteet”.
Council (Budgets) and the Member of the Commission with responsibility for the budget.
Kolmikantakokouksiin osallistuvat Euroopan parlamentin budjettivaliokunnan puheenjohtaja, budjettineuvoston puheenjohtaja ja talousarviosta vastaava komission jäsen.
The conciliation meetings are attended by themembers of the Council (Budgets) and a European Parliament delegation, with the Commission also taking part.
Neuvottelukokouksiin osallistuvatbudjettineuvoston jäsenet ja Euroopan parlamentin valtuuskunta sekäkomission edustajat.
2.The stages in the budgetary procedure
Talousarviomenettelyn kulku
2.1.Definition of the financial framework
2.1Rahoituskehyksen määrittely
1)Updating the financial perspective(
1)Rahoitusnäkymien saattaminen ajan tasalle(1
Pursuant to the interinstitutional agreement (paragraph 15), the Commission makes technical adjustments to the financial perspectivefor the following year, in line with movements in GNP and prices.
Toimielinten sopimuksen (15 kohta) määräysten mukaisesti komissiotekee rahoitusnäkymien teknisen mukautuksen seuraavaa vuotta varten BKTL:n ja hintojen kehityksen perusteella.
Theresults are communicated to the budgetary authority, usually towardsthe end of February.
Mukautuksen tuloksistatiedotetaan budjettivallan käyttäjälle tavallisesti helmikuun lopulla.
At the same time, the Commission submits its proposals to the budgetary authority for the adjustment of the financial perspective in thelight of past implementation in accordance with paragraph 16 of theagreement.
Samanaikaisesti komissio toimittaa budjettivallan käyttäjälle ehdotuksensa rahoitusnäkymien mukaisten maksumääräyksiin käytettävienmäärärahojen kokonaismäärän mukauttamisesta sopimuksen 16kohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanoedellytysten mukaisesti.
The budgetary authority must take decisions on theseproposals before 1 May.
Budjettivallan käyttäjän on otettava kantaa ehdotuksiin ennen toukokuun 1.päivää.
In the absence of a decision, the existing financial perspective, after technical adjustment, continues to apply.
Mikäli päätöstä ei tehdä, voimassa olevien rahoitusnäkymiensoveltamista jatketaan teknisen mukautuksen jälkeen.