natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Questions about European environmental policies should besent to:European Commission Environment DG Information Centre BU9 0/11B-1049 Brussels E-mail: envinfo@cec.eu.int
Euroopan unionin ympäristöpoliittisia toimenpiteitä koskeviakysymyksiä voi lähettää osoitteeseen Euroopan komissio Ympäristöasioiden pääosasto Informaatiokeskus (BU9 0/11)B-1049 Bruxelles/Brussel Sähköposti: envinfo@cec.eu.int
Climate change — what is it all about?
Ilmastonmuutos Mikä se on?
European Commission Directorate-General for the Environment
Euroopan komissio Ympäristöasioiden pääosasto
Freephone number:00 800 6 7 8 9 10 11
Yhteinen maksuton palvelunumero (*):00 800 6 7 8 9 10 11
Photo credits: Digital Vison Ltd, page 6; E. Johansson, page 12 (top); European Community, page 19; European Community, Directorate-General Environment, Mike St. Maur Sheil, page 17;European Community, Directorate-General Research, page 14;Hans Oerter (EPICA), page 10; International Institute for Sustainable Development (IISD), Earth Negotiations Bulletin, Leila Mead, page 13; PhotoDisc, cover and pages 3, 7, 8, 12 (bottom);Jack Stein Grove, page 9.
© Kuvien tekijänoikeudet Digital Vision Ltd, sivu 6E. Johansson, sivu 12 (ylhäällä)Euroopan komissio, sivu 19Euroopan komissio, ympäristöasioiden pääosasto, Mike St. Maur Sheil, sivu 17Euroopan komissio, tutkimuksen pääosasto, sivu 14Hans Oerter (EPICA), sivu 10International Institute for Sustainable Development (IISD), Earth Negotiations Bulletin, Leila Mead, sivu 13Jack Stein Grove, sivu 9 PhotoDisc, kansi ja sivut 3, 7, 8, 12 (alhaalla).
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2005
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 2006
Printed on white recycled and chlorine-free paper
PAINETTU UUSIOPAPERILLE, JOLLE ON MYÖNNETTY EU:N YMPÄRISTÖMERKKI
Climate change — what is it all about?
Ilmastonmuutos – Mistä siinä on kyse?
What causes climate change?
Mistä ilmastonmuutos johtuu?
The greenhouse effect The greenhouse gases we produce
Kasvihuoneilmiö Ihmisen tuottamat kasvihuonekaasut
Evidence of climate change
Merkkejä ilmaston muuttumisesta
Climate change and its effects How climate scientists work
Ilmastonmuutos ja sen vaikutukset Miten ilmastotutkijat työskentelevät?
What needs to be done to curb climate change?
Mitä päättäjät tekevät asian hyväksi?
The UN Framework Convention on Climate Change The Kyoto Protocol
Ilmastonmuutosta koskeva YK:n puitesopimus Kioton pöytäkirja
What the EU is doing What businesses are doing What you can do
Mitä yritykset tekevät? Mitä sinä voit tehdä?
Looking to the future
Katse tulevaisuuteen
Useful websites on climate change
Hyödyllisiä ilmastonmuutoslinkkejä
Climate change — what is it all about?
Ilmastonmuutos – Mistä siinä on kysymys?
Climate change is happening, and its impact on all of us is growing.
Ilmasto on muuttumassa, ja muutos vaikuttaa elämäämme yhä enemmän.
Have you noticed storms and floods becoming more frequent around your area, or on television?
Oletko pannut merkille kotiseudullasi tai televisiossa, että myrskyt ja tulvat ovat yleistyneet?
Does it seem to be warmer in the winter, with less snow and more rain?
Vaikuttaako sinusta, että talvet ovat entistä leudompia, lumisateet ovat vähentyneet ja vesisateet lisääntyneet?
Do you feel that spring is coming a little earlier each year, with flowers blooming or birds arriving before you expect them?
Tuntuuko siltä kuin kevät tulisi vuosi vuodelta hiukan aikaisemmin, ja kukat alkaisivat kukkia ja muuttolinnut palaisivat ennen kuin arvaatkaan?
These are all signs of accelerating climate change — or global warming, as it is sometimes known.
Nuo ovat merkkejä kiihtyvästä ilmastonmuutoksesta, toisin sanottuna maapallon lämpenemisestä.
If we don’t take action to stop it, it is going to damage the world we live in, and alter the ways of life we now take for granted.
Ellemme toimi ilmastonmuutoksen pysäyttämiseksi, se voi vahingoittaa maapalloamme ja muuttaa elintapoja, joihin olemme tottuneet.
The climate is changing because of the way people live these days, especially in richer, economically developed countries — and that includes the European Union.
Ilmasto muuttuu ihmisten nykyisten elintapojen vuoksi. Tämä pätee etenkin vauraimpiin, taloudellisesti kehittyneimpiin maihin, joihin Euroopan unionin maat lukeutuvat.
The power plants that create energy to provide us with electricity and to heat our homes, the cars and planes that we use, the factories that produce the goods we buy, agriculture to grow our food — all these play a part in changing the climate.
Sähköä ja lämpöä koteihin tuottavat voimalat, autot ja lentokoneet, tehtaat, jotka tuottavat meille tavaroita, ja maatalous, joka tuottaa meille ruokaa, vaikuttavat kaikki ilmaston muuttumiseen.
The greenhouse effect
Kasvihuoneilmiö
Our atmosphere acts as a transparent, protective covering around the Earth.
Ilmakehä toimii läpinäkyvänä, suojaavana kerroksena maapallon ympärillä.
It lets in sunlight and retains heat.
Se läpäisee auringonvalon ja sitoo lämpöä sisälleen.
Without it, the sun’s heat would immediately rebound off the Earth’s surface and go back into space.
Ilman ilmakehää auringonlämpö heijastuisi välittömästi maapallon pinnalta takaisin avaruuteen.
In that case, it would be some 30° Celsius colder on Earth — everything would freeze.
Tällöin maapallolla olisi noin 30 astetta nykyistä kylmempää ja kaikki jäätyisi.
The atmosphere therefore acts a bit like the glass walls of a greenhouse.
Ilmakehä toimii siis samoin kuin kasvihuoneen lasiseinät.
This is why people talk about the ‘greenhouse effect’.
Tämän vuoksi puhutaan kasvihuoneilmiöstä.
Responsible for this effect are the ‘greenhouse gases’ in the atmosphere, which trap heat.
Ilmiö johtuu ilmakehässä olevista kasvihuonekaasuista, jotka estävät kaikkea lämpöä karkaamasta.
Most of the greenhouse gases occur naturally.
Aurinkoenergia läpäisee ilmakehän.
However, since the industrial revolution in the 18th century, human society too has been producing greenhouse gases — in ever-increasing amounts.
Monet kasvihuonekaasut ovat peräisin luonnollisista lähteistä.
As a result, their concentrations in the atmosphere are now higher than at any time in the past 420 000 years.
1700-luvun teollisesta vallankumouksesta lähtien myös ihmiskunta on tuottanut näitä kaasuja, ja kasvihuonekaasujen pitoisuudet ilmakehässä ovat nyt suuremmat kuin koskaan aikaisemmin viimeisten 420 000 vuoden aikana.
They make the greenhouse effect stronger.
Kaasut voimistavat kasvihuoneilmiötä.
This means rising temperatures on Earth — climate change.
Seurauksena on lämpötilan kohoaminen kaikkialla maapallolla eli ilmastonmuutos.
Source: Government of C
ituksen ilmastonmuutosta käsittelevä Internet-sivu Lähde: Kanadan hall
The greenhouse gases we produce
Ihmisen tuottamat kasvihuonekaasut
The principal greenhouse gas generated by human activities is carbon dioxide.
Tärkein ihmisen toiminnasta syntyvä kasvihuonekaasu on hiilidioksidi.
It accounts for some 75 % of all the ‘greenhouse gas emissions’ in the world.
Se muodostaa noin 75 prosenttia kaikista kasvihuonekaasujen päästöistä.
This term describes all the releases of greenhouse gases into the atmosphere as part of the smoke, the steam and the fumes from exhaust pipes, chimneys, fires and other sources.
Päästöillä tarkoitetaan kaikkea kasvihuonekaasujen vapautumista ilmakehään savun, höyryn ja pakokaasun mukana savupiipuista, avotulista ja muista lähteistä.
Carbon dioxide is mainly released when fossil fuels, such as coal, oil and natural gas, are burnt.
Hiilidioksidia vapautuu pääasiassa poltettaessa fossiilisia polttoaineita, kuten hiiltä, öljyä tai maakaasua.
And fossil fuels are still the most used energy source.
Fossiiliset polttoaineet ovat edelleen yleisin energianlähde.
We burn them to produce electricity and heat, and we use them as fuel for our cars, ships and planes.
Niitä poltetaan sähkön ja lämmön tuottamiseksi ja käytetään autojen, laivojen ja lentokoneiden polttoaineina.
Most of us know carbon dioxide (CO) from soda drinks — the bubbles in carbonated drinks and beer are actually CO bubbles.
Hiilidioksidi (CO) on tuttu myös juomalasista: virvoitusjuomissa ja oluessa kuplii hiilidioksidi.
It also plays an important role in breathing: we take in oxygen and breathe out carbon dioxide, while trees and plants absorb CO to produce oxygen.
Hiilidioksidi liittyy myös hengittämiseen: sisään hengittäessämme vedämme keuhkoihin happea ja ulos hengitämme hiilidioksidia. Puut ja kasvit puolestaan imevät itseensä hiilidioksidia ja tuottavat happea.
This is why the world’s forests are so important.
Tämän vuoksi maailman metsät ovat tärkeitä.
They help soak up some of the excess CO that we are producing.
Ne nielevät osan ihmisen tuottamasta hiilidioksidista.
However, deforestation — the logging, clearing and burning of forests — is taking place on every continent.
Metsien hävittäminen hakkaamalla, raivaamalla ja polttamalla kuitenkin jatkuu kaikilla mantereilla.
Other greenhouse gases released by human activities are methane and nitrous oxide.
Muita ihmisen toiminnasta syntyviä kasvihuonekaasuja ovat metaani ja typpioksiduuli.
They are part of the invisible fumes from waste landfills, cattle breeding, rice cultivation and certain agricultural fertilisation methods.
Niitä on näkymättömissä kaasuissa, jotka ovat peräisin kaatopaikoilta, karjankasvatuksesta, riisinviljelyksestä ja tietyistä maatalouden lannoitusmenetelmistä.
We also artificially manufacture some greenhouse gases, the so-called fluorinated gases.
Lisäksi valmistetaan keinotekoisia kasvihuonekaasuja, ns.
They are used in refrigeration and air conditioning systems, but find their way into the atmosphere due to leakages and if the appliances are not properly treated when they become waste.
Niitä käytetään jäähdytys- ja ilmastointijärjestelmissä, joista niitä päätyy ilmakehään vuotojen kautta ja jos laitteita ei käsitellä oikein niiden käytöstä poistamisen jälkeen.
GRID Arendal ramme (UNEP) & r o g vironment P Source: United Nations En
hjelma (UNEP) ansakuntien ympäristöo
Climate change has already begun.
Ilmastonmuutos on jo alkanut.
Over the last century, the average global temperature has increased by 0.6° Celsius, while the average temperature in Europe has increased by almost 1° Celsius.
Viime vuosisadalla keskilämpötila maapallolla nousi 0,6 celsiusastetta, ja Euroopan keskilämpötila kohosi miltei yhden kokonaisen celsiusasteen.
Globally, the five hottest years ‘on record’ (since around 1860 when we designed instruments that can measure temperatures fairly accurately) have been, in this order:
Maailmanlaajuisesti viisi lämpimintä vuotta (noin vuoden 1860 jälkeen, josta lähtien käytetyillä laitteilla on pystytty mittaamaan lämpötiloja suhteellisen tarkasti) ovat olleet (esitetyssä järjestyksessä):
These temperature increases may not seem much.
Nämä lämpötilojen nousut eivät välttämättä näytä dramaattisilta.
But one need only remember that during the last Ice Age, which ended 11 500 years ago, the average global temperature was just 5° Celsius lower than today.
Kannattaa kuitenkin muistaa, että viimeisimmän, 11 500 vuotta sitten päättyneen jääkauden aikana maapallon keskilämpötila oli vain viisi astetta alhaisempi kuin nykyään.
Yet polar ice covered much of Europe.
Silti napajää peitti suuren osan Eurooppaa.
A few degrees make a lot of difference for our climate.
Muutaman asteen erolla on suuri merkitys ilmastolle.
0 The current change in climate is already having an impact in Europe and around the globe (see next page).
Käynnissä oleva ilmastonmuutos vaikuttaa jo Eurooppaan ja koko maapalloon (ks. seuraava sivu).
In the longer term, it could even trigger catastrophic events, such as rapidly rising sea levels and floods, big storms, and food and water shortages in some parts of the world.
Pitkällä aikavälillä se saattaa jopa aiheuttaa katastrofeja, kuten merenpinnan nopean kohoamisen, tulvia, rajuja myrskyjä sekä elintarvike- ja vesipulaa joillain alueilla.
Climate change will affect all countries, but developing countries are the most vulnerable.
Ilmastonmuutos vaikuttaa tulevaisuudessa kaikkiin maihin, mutta vaikutukset ovat kaikkein rajuimpia kehitysmaissa.
They often depend on climate-sensitive activities such as agriculture and do not have much money to adapt to the consequences of climate change.
Kehitysmaat ovat yleensä riippuvaisia ilmastosidonnaisista elinkeinoista kuten maanviljelyksestä, eikä niillä ole rahaa sopeutua ilmastonmuutokseen.
Climate change and its effects
Ilmastonmuutos ja sen vaikutukset
The area of sea covered by the Arctic ice at the North Pole has shrunk by 10 % in recent decades, and the thickness of the ice above the water by about 40 %.
Pohjoisen napa-alueen merijäätikkö on kutistunut 10 prosenttia viime vuosikymmeninä ja veden yläpuolinen jääkerros on ohentunut 40 prosenttia.
On the other side of the world, the ice sheet above the Antarctic continent has become unstable.
Toisella puolella maailmaa Antarktiksella mantereen peittävä jääkerros on muuttunut epävakaaksi.
• Climate change causes extreme weather events, such as storms, floods, droughts and heat waves.
• Ilmastonmuutos aiheuttaa äärimmäisiä sääilmiöitä, kuten myrskyjä, tulvia, kuivia kausia ja helleaaltoja.
In the last decade, there were three times more weather-related natural catastrophes — mostly floods and windstorms — in the world than in the 1960s.
Viime vuosikymmenellä maailmassa esiintyi kolme kertaa enemmän säähän liittyviä luonnonkatastrofeja, enimmäkseen tulvia ja hirmumyrskyjä, kuin 1960-luvulla.
These disasters not only create a lot of damage, they also drive up insurance costs.
Sen lisäksi, että katastrofit aiheuttavat paljon vahinkoa, ne myös lisäävät vakuutuskustannuksia.
• Glaciers are retreating.
• Vuoristojäätiköt vetäytyvät.
It is likely that 75 % of the glaciers in the Swiss Alps will disappear by 2050.
On todennäköistä, että 75 prosenttia Sveitsin Alppien jäätiköistä häviää vuoteen 2050 mennessä.
Managers of the Andermatt ski resort in Switzerland are now planning to cover the Gurschen glacier, a popular skiing area, with a huge insulating plastic sheet during the summer to stop it from melting and sliding.
Andermattin hiihtokeskuksen johto Sveitsissä suunnittelee peittävänsä Gurschenin jäätikön, suositun laskettelualueen, kesän ajaksi suurella eristävällä muovilla estääkseen sitä sulamasta ja pienentymästä.
• Water is already scarce in many regions of the world.
• Monilla alueilla maailmassa vettä on jo nyt niukasti.
Almost a fifth of the world population, 1.2 billion people, do not have access to clean drinking water.
Miltei viidesosalla maailman väestöstä – 1,2 miljardilla ihmisellä – ei ole puhdasta juomavettä.
If global temperatures increase by 2.5° Celsius above pre-industrial levels, an additional 2.4 to 3.1 billion people worldwide are likely to suffer from water scarcity.
Jos maapallon lämpötila kohoaa 2,5 celsiusastetta esiteollisen ajan tasosta, vielä 2,4–3,1 miljardia ihmistä lisää joutuu todennäköisesti kärsimään vesipulasta.
• A 2.5° Celsius temperature rise would also leave 50 million people at risk of hunger, in addition to the 850 million people suffering from chronic hunger today.
• 2,5 celsiusasteen nousu altistaisi 50 miljoonaa uutta ihmistä nälänhädälle niiden 850 miljoonan lisäksi, jotka jo nyt näkevät jatkuvasti nälkää.
In Europe, the growing season lengthened by ten days between 1962 and 1995.
Euroopassa kasvukausi piteni 10 päivää vuosina 1962–1995.
While this has been beneficial for agriculture in northern Europe, even there yields will start declining once temperatures rise beyond 2° Celsius above pre-industrial levels.
Vaikka Pohjois-Euroopan maatalous on hyötynyt tästä kehityksestä, sadot alkavat täälläkin pienentyä, kun lämpötila on yli kaksi celsiusastetta korkeampi kuin ennen teollistumista.
• As the ice caps melt, sea levels rise.
• Kun napajäätiköt sulavat, merenpinta nousee.
They have already gone up by 10–25 centimetres over the last century (depending on the measurement) and are projected to rise further by up to 88 centimetres by 2100.
Viime vuosisadan kuluessa merenpinta kohosi mittaustavasta riippuen 10–25 senttimetriä, ja nousun arvioidaan jatkuvan jopa 88 senttimetriin vuoteen 2100 mennessä.
This would flood low-lying islands and coastal areas, such as the Maldives, the Nile Delta in Egypt, and Bangladesh.
Jos näin käy, matalatsaaret ja rannikkoalueet, kuten Malediivit, Niilinsuisto Egyptissä ja Bangladesh, joutuvatveden valtaan.
In Europe, some 70 million coastal dwellers would be at risk.
Euroopassakin noin 70 miljoonaa rannikoiden asukasta olisi vaaravyöhykkeellä.
Even further away from the coast, sea water would penetrate and contaminate agricultural soil and freshwater supplies.
Merivettä tunkeutuisi jopa rannikkoaluetta kauemmaksi pilaten maanviljelysmaata ja makean veden varoja.
• Tropical diseases like malaria might spread because the area where the climate conditions are suitable for the malaria-carrying mosquito will expand.
• Malaria ja muut trooppiset taudit voivat levitä, kun yhä laajemmilla alueilla on malariaa levittävälle hyttyselle suotuisa ilmasto.
A 2° Celsius temperature increase could put 210 million more people at risk.
Lämpötilan nouseminen kahdella celsiusasteella altistaisi malarialle 210 miljoonaa ihmistä lisää.
• If the huge Greenland ice sheet melts, which might happen over the next few centuries, sea levels could rise by as much as seven metres.
• Jos Grönlannin valtava jäätikkö sulaa, mikä saattaa tapahtua muutaman seuraavan vuosisadan kuluessa, merenpinta voi nousta jopa seitsemän metriä.
• In the long term, widespread climate change could trigger regional conflicts, famines and movements of refugees as food, water and energy resources become scarce.
• Pitkällä aikavälillä merkittävä ilmastonmuutos voi laukaista alueellisia konflikteja, nälänhätiä ja pakolaisvirtoja ruoka-, vesi- ja energiavarantojen käydessä niukoiksi.
• From around 2070 onwards, Europe could experience a heatwave like in 2003 every second year.
• Noin vuodesta 2070 eteenpäin Eurooppa kokee vuoden 2003 kaltaisen helleaallon ehkä joka toinen vuosi.
The scorching summer of 2003 contributed to the premature deaths of 20 000 Europeans, set off largescale forest fires in southern Europe and caused agricultural losses of more than EUR 10 billion.
Vuoden 2003 paahtava kesä johti 20 000 ihmisen ennenaikaiseen kuolemaan Euroopassa, laajoihin metsäpaloihin Etelä-Euroopassa ja yli 10 miljardin euron menetyksiin maataloudelle.
• Another worst-case scenario would be the shutdown of the Gulf Stream that carries warm water northwards in the Atlantic — a storyline used in the 2003 movie The Day After Tomorrow.
• Toinen kauhuskenaario on, että Atlantilla pohjoiseen lämmintä vettä kuljettava Golfvirta pysähtyisi. Tätä ajatuskuviota käytettiin vuonna 2003 valmistuneessa katastrofielokuvassa The Day After Tomorrow.
While this is unlikely to happen during this century, scientists agree that it would annul the warming trend in northern Europe and result in much colder weather there ().
Vaikka on epätodennäköistä, että näin tapahtuisi tällä vuosisadalla, tutkijat ovat yhtä mieltä siitä, että Golfvirran pysähtyminen keskeyttäisi lämpenemiskehityksen Pohjois-Euroopassa ja johtaisi täällä ilmaston kylmenemiseen ().
• Many animals and plants will not be able to cope with changed temperatures, or to move to regions where the climate is suitable for them.
• Useat eläimet ja kasvit eivät sopeudu lämpötilojen muutoksiin eivätkä kykene siirtymään alueille, joiden ilmasto on niille sopiva.
One alarming study finds that climate change could lead to the extinction of a third of the Earth’s species by 2050.
Erään hälyttävän tutkimuksen mukaan ilmastonmuutos voi johtaa siihen, että kolmannes maapallon lajeista häviää vuoteen 2050 mennessä.
Cold weather mammals and birds like polar bears, seals, walruses and penguins are especially vulnerable.
Varsinkin kylmän ilmanalan nisäkkäät ja linnut kuten jääkarhut, hylkeet, merileijonat ja pingviinit ovat vaarassa.
In the Amazon forest, scientists have noted that bigger, faster-growing trees that absorb more COst are flourishing at the expense of others.
Tutkijat ovat huomanneet, että Amazonin sademetsissä muita suuremmat ja nopeakasvuisemmat puut, jotka sitovat itseensä enemmän hiilidioksidia, menestyvät muun kasvullisuuden kustannuksella.
() This and many more interesting facts and figures are from the European Environment Agency report ‘Impacts of Europe’s changing climate’, August 2004, available at: http://reports.eea.eu.int/climate_report_2_2004/en, and the European Commission’s background paper‘Winning the battle against climate change’, February 2005, to be found at: http://www.europa.eu.int/comm/environment/climat/pdf/ staff_work_paper_sec_2005_180_3.pdf
() Tämä ja monia muita mielenkiintoisia asia- ja numerotietoja esitetään Euroopan ympäristökeskuksen Euroopan muuttuvaa ilmastoa käsittelevässä kertomuksesta Impacts of Europe’s changing climate (elokuu 2004), joka on nähtävissä osoitteessa http://reports.eea.eu.int/climate_report_2_2004/en (ei saatavana suomeksi), sekä ilmastonmuutoksen torjumista esittelevästä Euroopan komission taustaselvityksestä Winning the battle against climate change (helmikuu 2005) osoitteessa http://www.europa.eu.int/comm/ environment/climat/pdf/staff_work_paper_sec_2005_180_3.pdf (ei saatavana suomeksi).
How climate scientists work
Miten ilmastotutkijat työskentelevät?
Modern climate science is all about studying the past and accurately observing and interpreting what is happening now.
Nykyaikaisessa ilmastontutkimuksessa tutkitaan menneisyyttä ja havainnoidaan ja tulkitaan nykyisyyttä.
Scientists use a surprising array of sources to find out about past conditions.
Tutkijat käyttävät mitä ihmeellisimpiä keinoja selvittääkseen aiemmin vallinneita olosuhteita.
For example, they drill through the top of the ice caps at the poles down to the bedrock and extract ice cylinders known as ice cores.
He esimerkiksi poraavat reikiä napajäätiköiden läpi niiden alla olevaan kallioperään asti ja irrottavat pitkiä sylinterinmuotoisia jäänäytteitä.
In the Antarctic, a team of European researchers recently removed ice cores from a depth of more than 3 km, which have not been touched by light or air in more than 900 000 years ()!
Antarktiksella eurooppalainen tutkijaryhmä kairasi hiljattain jääkerrostumanäytteitä yli kolmen kilometrin syvyydestä, jonne ei ole päässyt valoa eikä ilmaa yli 900 000 vuoteen (1).
The physical properties of the ice and the air contained in small bubbles tell the researchers what the climate and atmosphere were like at that time.
Jään ja siinä olevien pienten kuplien sisällä olevan ilman fysikaaliset ominaisuudet kertovat tutkijoille, millaisia ilmasto ja ilmakehä olivat siihen aikaan.
Other sources that provide clues about the past are the rings in trees and corals from ancient times, stalagmites, and old pollen, seeds and leaves.
Muita johtolankoja menneisyyden selvittämiseksi tarjoavat puiden vuosirenkaat, ikivanhat korallit ja tippukivet sekä vanha siitepöly, siemenet ja lehdet.
Based on these studies, we know that ice ages have alternated with warmer periods, and that temperatures on Earth have moved up and down between about 9° and 22° Celsius (current average global temperature is 15° Celsius).
Näiden tutkimusten perustella tiedämme, että jääkaudet ovat vaihdelleet lämpimämpien jaksojen kanssa ja että lämpötila maapallolla on vaihdellut 9:n ja 22 celsiusasteen välillä (maapallon tämänhetkinen keskimääräinen lämpötila on 15 astetta).
These fluctuations were due to natural causes, such as variations in the Earth’s orbit around the sun and in the Earth’s axis, changes in the sun’s activity and volcanic eruptions.
Vaihtelut ovat johtuneet luonnollisista syistä, kuten muutoksista maapallon kiertoradassa, maapallon akselin siirtymisestä, vaihtelusta auringon aktiivisuudessa ja tulivuorten purkauksista.
For the past 8 000 years, the climate has been fairly stable, with small changes of less than 1° Celsius per century.
Viimeisten 8 000 vuoden ajan ilmasto on ollut suhteellisen vakaa ja keskilämpötila on vaihdellut alle yhden celsiusasteen vuosisadassa.
These stable conditions have enabled society and ecosystems as we know them today to develop.
Vakaan ilmaston ansiosta nyky-yhteiskunta ja nykyiset ekosysteemit ovat päässeet kehittymään.