natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Butthe scientific consensus is that the world’s average temperature could rise by as much as 6°Cabovetoday’s levels in the course of this century, if no further action is taken.
Tiedemaailmassa on kuitenkin yksimielisyyttä siitä, että ilman lisätoimia maai lman keskilämpötila voisi nousta vielä tällä vuosisadalla kuusikin astetta nykyisestä.
There was a 70%increase in emissions of greenhouse gases worldwide between 1970 and2004.
Vuosien 1970 ja 2004 välillä kasvihuonekaasupäästöt aailmassa 70 prosenttia.
In the energy supplysector,the increase was 145%.The growthfrom transport was120%and from industry 65%.There was a 40%increase from the reduced capacity of foreststo ‘trap’ carbon dioxide emissions, and as a result of changes in land use.
Energiantuotannossa lisäys oli 145 prosenttia, liikenteen päästöt kasvoivat 12
The international forum responsible for assessing the scientific evidence of climate change andits impacts is the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), set up in 1988.
1988 perustettu hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli IPCC.
The panel,ajoint initiative of the United Nations Environment Programme and the World Meteorological Organization, assesses the scientific, technical and socioeconomic information relevant forunderstanding the risk of man-made climate change.
Paneeli perustettii n YK:n ympä- ristöohjelman ja Maailman ilmatieteellisen järjestön yhteisestä aloitteesta arvioimaan tieteellistä, teknistä ja sosioekonomista tietoa, ista joka johtuvan voi auttaa ilmastonmuutoksen riskiä.
The drafting of its assessments involveshundreds of leading experts from around the world.
Sen arviointien laatimiseen osallistuu satoja johtavi a asiantuntijoita eri puolilta maailmaa.
Since 1990, the IPCC has produced fourassessment reports, the most recent in 2007.
Sitten vuoden 1990 IPCC on laatinut neljä arviointi raporttia, joista viimeisin jul- kaistiin vuonna 2007.
Its confidence that greenhouse gases are to blamefor the changein the climatehas been steadily growing with each report.
Paneelin usko siihen, että ilmastonmuutoksen syynä ovat kasvihuonekaasut, on vahvistunut raportti raportilta.
mep-2nov07.qxd 11/15/07 3:17 PM Page 8
Ilmastonmuutosta va leikkaavat päästöjään
Combating climate change
0,2 prosenttia.
For the sakeof future generations to cut their collective emissions by30%by 2020, annual economicgrowth would be trimmed by lessthan 0.2%.
- m e r kittävästi – elintasoamme meidän ei
Combating climate change is likely tomean significant adjustments to ourlifestyles but that does not mean sacrificing our standard of living.
Se olisi halpa hinta siitä, kuitenkaan tarvitse uhrata. Elintapojen tonmuutoksen mahdolliset muutokset sopivat saumattomasti yh- kavälin kustannukset vältettäisiin.
Thechanges are perfectly compatible withthe EU priorities of jobs and growth,and with sustainable development.
Eikä teen EU:n työllisyys- ja kasvuprioriteet- mukaan ole vielä laskettu tien samoin kuin kestävän kehityksen tyjä, joita on luvassa siitä, että ilman- k a n s s a .
This would be a small price to pay toavoid the potential long-term costs ofclimate change; moreover, it does nottake into account the value of otherbenefits such as reduced air pollution, security of energy supply at predictable prices and improved competitiveness through innovation.
Toimien kustannukset jäävät hyvin että kilpailukyky paranee pieniksi, ja joka tapauksessa ne tu- ansiosta.
Inpractice, the economic costs of emission reduction are likely to be morethan offset by these benefits.
Nämä hyödyt ovat selvästikin levat paljon halvemmiksi kuin i l m a s - suuremmat kuin päästöjen tonmuutoksen aiheuttamat vahingot misestä syntyvät taloudelliset siinä tapauksessa, ettemme tee mitään.
Without action now,skiing holidays couldbecome a thing of thepast for future generations.
Jos toimiin ei ryhdytä nyt, hiihtolomat ovat tuleville sukupolville menneen talven lumia.
Greenhouse gas emissions per person in the EU countries, 1990 and 2005
Kasvihuonekaasupäästöt henkeä kohti EU-maissa 1990 ja 2005
Emissions in tonnes of CO2
-ekvivalenttitonneina
mep-2nov07.qxd 11/15/07 3:17 PM Page 10
Ilmastonmuutosta va
Combating climate change
Rakennetaan saavutusten varaan
Building on our achievements oped world as a whole of reducing itsgreenhouse gas emissions by an average of 5.2%between 1990 and2012.
EU ei aloita ilmastonmuutoksen le tavoitteeksi tor- vähentää jumista tyhjästä.
The EU is not starting from scratch intackling climate change.
1990 energiat e h o k k u u t - ja 2012 välillä.
The EU hasbeen progressively strengthening itsmeasures to increase energy efficiency, limit emissions from factoriesand cars, and encourage energy savings for a number of years.
15 jäsenmaata ja autojen menivät päästöjä sekä kannustetaan energian- demmälle ja sitoutuivat vähentämään säästöön.
Rules onrecycling and restricting the use oflandfill sites are also contributing toreducing the amount of carbon emitted by the EU, known as its carbonfootprint.
Myös kierrätysmääräykset ja yhteispäästöjään kahdeksalla kaatopaikkojen käytön tilla. rajoittaminen
The seventh framework programme on research and technologydevelopment is the latest in a seriesof EU research programmes to putincreasing emphasis on the environment, clean and low carbon energy,and climatechange.
-toteuttamaan kehittämisen seitsemäs töleikkaukset puiteohjelma mahdollisimman on EU:n tuorein tutkimusohjelma, jossa kustannuksin ja joilla rohkaistaan teke- yhä enemmän painotetaan ympäristöä, mään investointeja puhtaan puhdasta, vähän hiiltä käyttävää ener- projekteihin kehitysmaissa ja siirtymä- giaa ja ilmastonmuutosta.
Above all, the EU is already well intoaprogramme designed to reduceemissions by 8%by 2012.
EU on jo saanut hyvään vauhtiin ohjel-
The EU hascommitted tothis target under the socalled Kyoto Protocol to the United Nations Framework Convention on Climate Change.
Vaikka Yhdysvallat ja Australia man, jolla päästöjä olekaan pyritään ratifioineet v ä h e n t ä - pöytäkirjaa mään kahdeksalla prosentilla vuoteen kä siten virallisesti
The Kyoto Protocol
2012 mennessä.
Even though the United States and Australia have not ratified the protocol and are therefore not formallycontributing to the objective, the EUhas gone ahead with concrete measures to achieve its emission targets,whichtakeeachmember state’slevelof economic and industrialdevelopment into account.
Yhdistyneiden Kansakuntien ilmaston- taan huomioon kunkin jäsenmaan ta- muutospuitesopimukseen. loudellisen ja teollisen kehityksen taso.
Mostcountries that have joined the EUsince 2004 haveindividual targetsnegotiated under the Kyoto Protocolwhen theywerestill outside the EU.
Useimmat EU:hun sitten vuoden 2004
mep-2nov07.qxd 11/15/07 3:17 PM Page 11
EU on onnistunut murtamaan yhtey-
Meeting the targets
Tavoitteiden toteuttaminen den talouskasvun ja kasvihuonekaasu-
The EU has succeeded in breakingthe link between economic growth and greenhouse gas emissions.
Euroopan ilmastonmuutosohjelma päästöjen väliltä. Vaikka talous kasvoi
Whilethe EU economy grew between 1990 and 2005, the overall emissions of its 27 members fell by 7.9%.
1990–2005, EU:n 27 ta saavuttamaan Kioton pöytäkirjan jäsenmaan päästöt vähenivät kaik- mukaiset päästötavoitteensa.
For the15 ‘older’ member states (EU-15),thedrop in emissions was 1.5%.
Tämän kiaan 7,9 prosenttia. EU:n viidentoista
The programme to help the EU and itsmember states meet their emissiontargets under the Kyoto Protocoliscalled the European climate changeprogramme (ECCP).
”vanhemman” jäsenmaan (EU15) pääs- jelman yhteydessä on tähän mennessä töt putosivat 1,5 prosenttia.
Managed by the European Commission, the ECCP hasled so far to the development ofsome 40 European-level policiesandmeasures to reduce greenhouse gasemissions.
Kehitys saatu aikaan noin 40 EU:n tason stra- on lupaavaa, mutta EU15-maiden on tegiaa ja toimenpidettä, joilla pyritään tehostettava toimiaan, jotta tavoite vä- vähentämään kasvihuonekaasupääs
These complement theactions being taken by individual EU countries at home.
Toimenpiteet täydentävät yksit- vuoteen 2012 mennessä voi toteutua.
The EU-levelmeasures include energy standardsfor buildings and laws to restrict theuse of certain industrial gases withaveryhigh global warming effect.By far the most important policydeveloped under the ECCP is the EUtrading scheme for greenhouse gasemissions (see box on page 12).
- kehitystä ku tasolla on sovittu esimerkiksi r a k e n - vaavat arviot osoittavat, että tavoite nusten energiavaatimuksista sekä lain- on saavutettavissa, kunhan kaikki EU- säädännöstä, jolla rajoitetaan eräiden maat todella toteuttavat kaikki suun- sellaisten teollisuuskaasujen käyttöä, nitellut toimet.
Wind turbines beinginstalled will become anincreasingly commonsight in the future.
Tuulivoimalatyömaa on tulevaisuudessa yhä tavallisempi näky.
An innovative mechanism
Uudenlainen järjestely
The cornerstone of the EU’s strategy for fighting climate change is the EU emission trading scheme (EU ETS), launched in January 2005.
EU:n ilmastonmuutosstrategian kulmakivenä on tammikuussa 2005 käyttöön o tettu päästökauppa- järjestelmä.
It was the first international trading system for CO2emissions and has become the main driver behind the rapid expansion in carbon trading around the world.
Unionin järjestelmä oli ensimmäinen kansainvälinen hi ilidioksidipäästöjen kauppajär- jestelmä, ja siitä on tullut tärkein taustatekijä hiilikaupan nopealle laajen tumiselle eri puolilla maa- ilmaa.
Emission trading helps to ensure that emission cuts are achieved at least cost.
Päästökauppa auttaa pitämään päästöleikkausten kustannukset mahdollisimm an pieninä.
The EU ETS currently covers around 10 500 installations in the energy and industrial sectors which are collectively responsible for close to half the EU’s emissions of CO2.By putting a coston the carbon emissions of these installations, the scheme creates a permanent incentive for participating companies to minimise emissions as far as possible.
EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluu nykyisin noin 10 500 ener gia-alan ja teollisuuden laitosta, joiden osuus EU:n hiilidioksidipäästöistä mässä näiden on laitosten lähes päästöille asetetaan hinta ja luodaan siten pysyvä kannustin sille, että osallistuj ayritykset pitävät päästönsä mahdollisimman pieninä.
Under this scheme, the national authorities in each EU country allocate a certain number ofemission allowances to each installation.
Järjestelmä toimii niin, että kunkin EU-maan virano maiset antavat kullekin laitokselle päästökiin- tiön. Kiintiöiden kokonaismäärälle asetetaan katto.
The ‘cap’, or limit, on the total number of allowancescreates the scarcity needed for the market to function.
Kiintiöitä on siis saatavana vain rajoitettu määrä, ja tällaista niukkuutta markkinat stönsä tarvitsevat kiintiötään toimiakseen.
Companies that keep their emissionsbelowthe level of their allowances can sell the allowances they do not need.
pienempänä, se voi myydä tarpeettomaksi jäävän osuuden kiintiöstään.
Those facing difficulty in keeping to their allowances must either take measures to reduce their own emissions(for example, by investing in more efficient technology or using less carbon-intensive energysources), or buy the extra allowances needed on the market — effectively paying another company for reducing emissions on their behalf.
Jos yrityksen taas on vaikea pysyä kiintiössään, sen on joko ryhdyttävä vähentämään omia pä ästöjään (esimerkiksi investoimalla tehokkaampaan teknologiaan tai käyttämällä vähähiilisiä energialähteitä) tai ostettava lisäkiintiöi- tä markkinoilta. Jälkimmäisessä tapauksessa ostaja itse asiassa maksaa toiselle yritykselle siitä, että se vähentää päästöjä ostajan puolesta.
This is organised under the Kyoto Protocol’s cleandevelopment mechanism (CDM) and joint implementation (JI) instrument.
EU:n ulkopuolisten yritykset voivat maiden päästönvähennysprojekteista syntyviä päästöhyvityksiä.
Installations in the energy and industrial sectors are not the sole culprits adding to the level of
Hyvitysten kysyntä on voimakas kannustin investoinneille sellaisiin ideoihin, joilla vähenne- tään päästöjä muissa maissa.
Consequently, the European Commission has proposed extending the EU ETS from 2011 to include the rapidly growing emissions from aviation.
Siksi Euroopan komissio äästökauppajärjestelmää onkin ehdottanut, laajennetaan vuodesta 2011 niin, että kasvavat mukaan otetaan päästöt.
In addition, a review of the scheme currentlyunder waymaylead tomore sectors and gases being covered.
Mukaan voidaan ottaa muitakin sektoreita ja kaasuja, jos järjestelmän m eneillään oleva uudelleentarkastelu antaa siihen aihetta.
mep-2nov07.qxd 11/15/07 3:17 PM Page 13
Energiapolitiikan panos
The contribution of energy policy
Kasvihuonekaasupäästöt ovat pääosin
More efficient powerand gas markets
Tehokkaammat sähkö- ja peräisin energian
Greenhouse gas emissions comelargelyfrom energy use and production.
- käytöstä ja tuo kaasu m a r k k i n a t tannosta, joten energiapolitiikka on ratkaisevassa asemassa,
Energy policy is therefore crucialto meeting climate change targets.Acting jointly on energy is not new.The EU has had a single policy framework for energy for many years.
Kuluttajien jos ilmaston- valinnoilla on todellista muutostavoitteet mielitään vaikutusta saavuttaa.
A joint EU response to an energy crisis is notnew either.
energian käytöstä ja tuo-
The EU has, for example, acoordinated policy on strategicreserves of oil and petroleum productsas the result of a supply crisis in theearly 1970s.
- ei oleviin kasvihuo ole uusi asia: EU:n nekaasupäästöihin.
The choices we make as consumershave a real impact on greenhousegas emissions from energy use andproduction.
toiminta energia-Likipitäen kaikki alalla on jo vuosia kuluttajat EU:ssa pystyvät nykyään va- perustunut yksiin poliittisiin puitteisiin.
Virtually all EU consumers are now free to buy their gasor power from any supplier, includingsome which specialise in renewableenergy.
litsemaan vapaasti kaasun- tai sähkön-
Efficient markets are makingenergy more affordable and helpingremove barriers to achieving lowergreenhouse gas emissions.
Uutta eivät ole myöskään EU:n yhteiset toimittajansa, toimet ener- vaikkapa sellaisen, joka giakriisin suhteen.
At thesame time they help EU industryretain its competitive edge.
Esimerkki tästä on strategisia raakaöljy-
However,there is still room for improvement toensurethat everyone gets a fair deal,that new companies in the field arenot placed at a disadvantage, andthat power and gas flow freely across EU borders.
Tehokkaasti ja öljytuoteva toimivat markkinat laske- rastoja koskeva koordinoitu vat energian hintaa ja auttavat poista- politiikka, joka omaksuttiin 1970-luvun alun öljy- maan esteitä kasvihuonekaasupäästö- kriisin seurauksena. jen vähentämiseltä.
Cross-border trade isvital in making markets as competitive as possible.
Ne myös auttavat EU:n teollisuutta säilyttämään kilpai-
This policywill provide energy supplies that arecompetitive, sustainable and secure,and integrated with good environmental practice which will reduce and other green- emissions of CO2house gases.
Vielä on kuitenkin paranta- ilmastonmuutoksen misen seurauksista varaa, jotta ovat kaikkia kohdellaan tulleet yhä vakavammiksi, tasapuolisesti, on todettu, jotta alalle tulevat että EU tarvitsee det yritykset eivät joudu muita heikom- kiireesti yhtenäisen ilmasto- ja energiapolitiikan, paan asemaan johon ja jotta sähkö ja kaa- kootaan erinäisiä su erillisiä virtaavat osa-alueita.
The keyelements of the EU’s energypolicy in delivering these targets areas follows:
Ympäristöystävällistä on olennaisessa
In d i
halutaan
mep-2nov07.qxd 11/15/07 3:17 PM Page 14
M o n i p u ol ist a m i n e n kuin koko maailman resurssit.
Combating climate change
riippuvaisuus tuonnista kasvaa, minkä
Diversification is becoming increasingly dependent on imports, and therefore increasingly vulnerable to supply and priceshocks.
Toimitusvarmuuden parantamisessa vuoksi unioni on yhä pahemmin on kyse siitä, ettei olla riippuvaisia tiina saatavuus- ja hintavaihteluille.
Dependence on imported oilcould rise to 93%and on importedgas to 84%by 2030, if energy consumption is not checked and the fuelmix changed.
Riippuvuus tuontiöljystä saattaa nous- tamasta EU:n ulkopuolisesta t u o t t a ja - ta 93 prosenttiin ja riippuvuus tuonti- maasta.
At present, the EU getsabout 50%of the gas it consumesfrom just three sources — Russia,Norway and Algeria.
Tällä hetkellä EU hankkii noin 50 pro- ta. Lisäksi on sovittava varastojen y h - senttia kuluttamastaan teiskäytöstä kriisitilanteissa, koska eri kolmesta lähteestä: Venäjältä, Norjasta
The overall level of the EU’s reliance on importedenergy was 52.3%in 2005.
vuus oli vuonna 2005 kokonaisuutena 52,3 prosenttia.
Greater security of supply is about notrelying on one form of energy or on ahandful of supplier countries outsidethe EU.
EU:ssa kulutettavasta energiasta noin
Some 80%of the energy the EU consumes is from fossil fuels — oil, natural gas and coal — all of them major sources of CO2emissions.
80 prosenttia on peräisin
Technologyis helping reduce those emissions, and ‘clean’ coal technology should beoperational within the next decade orso.
Jotta energiankulutuksessa fossiilisista polttoaineista – öljystä, lisätä itse maakaasusta tuotetun energian ja hiilestä –, jotka on lisättävä uusiutuviin energialähtei- kaikki ovat mer- kittäviä hiilidioksidipäästöjen siin, kuten tuuli-, lähteitä.
Nevertheless, fossil fuel is a finiteresource, whichwill have been significantly depleted by the middle of thiscentury.
Teknologia tarjoaa apua päästöjen vä- maan sekä biomassaan, hentämiseen, ja puhdasta hiiliteknolo- vähähiilisten tai
Reducing the use of fossilfuels thus contributes to improvingthe EU’s energy security as well ashelping tolimit climatechange.
- hiilettömien giaa päästäneen soveltamaan käytän- logioiden käyttöä, koska nössä noin kymmenen vuoden kuluessa.
Some EUcountries will also use nuclear poweras part of their energy mix.
Vähentämällä fossii- myös ydinvoima.
For theforeseeable future this will comefrom nuclear fission since nuclearfusion technology is not likelytobecome available before the secondhalf of this century.
Lähitulevaisuudessa listen polttoaineiden käyttöä paranne- ydinvoima perustuu ydinfissioon, koska taan EU:n energiantoimitusvarmuutta fuusioteknologiaa ei todennäköisesti ja samalla hillitään ilmastonmuutosta.
Energy consumption by fuel type, 2005
Energiankulutus polttoainetyypeittäin 2005
Belgium Bulgaria Czech Republic Denmark Germany Estonia Ireland Greece Spain France Italy Cyprus Latvia Lithuania Luxembourg Hungary Malta Netherlands Austria Poland Portugal Romania Slovenia Slovakia Finland Sweden United Kingdom All 27 EU countries
Belgia Bulgaria Tšekki Tanska Saksa Viro Irlanti Kreikka Espanja Ranska Italia Kypros Latvia Liettua Luxemburg Unkari Malta Alankomaat Itävalta Puola Portugali Romania Slovenia Slovakia Suomi Ruotsi Yhd. kuningaskunta Kaikki 27 EU-maata
mep-2nov07.qxd 11/15/07 3:17 PM Page 16
Ilmastonmuutosta va s bi o r C
Combating climate change s rb i o C
© teet uusiutuvista lähteistä
If wedo not use energymore wisely, the glacierswill continue tomelt.
Pitkälle tähtäävä uusiutuvan sähkölle ja biopolttoaineiden osuudelle energian politiikka liikenteessä tarkoituksena
An ambitious renewableenergy policy gets for renewable electricity andbiofuels in transport to boost thelevel of renewable energy in the EUcountries.
EU on 1990-luvulta lähtien kehittänyt siutuvan energian osuutta ja edistänyt uusiutuvan energian käyt-
In addition, the privatesector was encouraged to make thenecessary investments.
Yksityistä sektoria rohkaistiin tekemään töä ja tuotantoa. Uusiutuvaa energiaa tarvittavat investoinnit.
Itdiversifies the use of energy sourcesand contributes to securing theenergysupply.
edistämällä pyritään korvaamaan fos- siilisten polttoaineiden käyttö.
In 2007, EU leaders agreed on taking an even tougher stance byestab-lishing binding national targets onachieving 20%of our energy fromrenewable sources by 2020.
Vuonna 2007 EU-maiden puolistaa eri energialähteiden pivat vieläkin käyttöä tiukemmista ja edesauttaa energian
Thisincluded a new binding target oftaking 10% of our transport fuelfrom biofuels by 2020.
Sen ympärille teet, joilla uusiutuvista lähteistä tuote- kehittyy uutta teollisuutta ja uutta teknologiaa.tun energian osuus nostetaan 20 prosenttiin vuoteen 2020 mennes-
The use ofrenewable energy will rise dramatically as a result.
EU-maat sopivat aluksi sä. Sitovana suuntaa tavoitteena a n - tavasta tavoitteesta, muassa, että vuoteen 2020 mennessä jonka mukaan vuoteen 2010 mennessä kymmenen prosenttia liikenteessä kulu-
EU countries firstagreed on anindicative target for supplying 12%of energy from renewable sources by2010.
12 prosent- tia energiasta hankitaan tettavasta polttoaineesta on biopoltto- uusiutuvista energialähteistä.
How the use of renewable energy sources is expected to grow in the EU
Vuorovesi ja aallot
Energy output in TeraWatt-hours per year
Kaikki luvut vuodesta 2004 eteenpäin ovat ennusteita.
Source: EC from the ground (geothermal sources)is also expected to increase, as well asthe use of solar energy.
Biomassan (puun), biokaasun ja biojät- telmiä.
The biggestgrowth in electricity production willmost likely come from wind generation through more and increasinglyefficient wind turbines.
Myös maalämmön (geotermisen teen käyttö esimerkiksi voimalaitoksis- lämmön) ja aurinkoenergian käytön sa lisääntyy.
So will co-generation,where steam generated in electricityproduction is not wasted but used, forinstance, in district heating systems.Greater use will also be made ofbiomass boilers in buildings, particu-larlywhen replacing oil or electricwater heating systems. Drawing heat ameans of reducing its CO2emissions.
Rakennuksissa käytetään entistä enem- odotetaan kasvavan liikenteessä, jol- män biomassaan perustuvia lämminve- loin ne tarjoavat tälle nopeasti kas- sivaraajia etenkin korvattaessa öljy- tai vavalle toimialalle keinon vähentää sähkökäyttöisiä -vedenlämmitysjärjes h i i l i di o k s i di p ä ä s t ö j ä .
Anew role for agriculture
Maatalouden uusi rooli
Biofuels from agricultural crops are currently the only available large-scale substitute for petroland diesel fuel in transport.
Viljelykasveista saatavat biopolttoaineet vissä ovat tällä oleva vaihtoehto liikenteessä käytettävälle bensiinille ja dieselille.
Encouraging the use of biofuels helps to cut emissions and meansawider choice of fuel supplies.
Biopo lttoaineiden käytön lisäämi- nen helpottaa päästöjen vähentämistä ja laajentaa polttoainevalikoimaa.
Biofuels can be produced from a range of crops grown in the EU, including wheat and oilseeds.
Niitä v oidaan valmistaa erinäisistä EU:ssa viljellyistä kasveista, kuten vehnästä ja öljykasveista.
Biofuels can also be produced from other crops, such assugar cane, and be imported from third countries.
Biop olttoaineita saadaan muistakin kasveista, kuten sokeriruo’osta, ja niitä voidaan tuoda unionin ulkopuolisista maista.
The EU has sufficient agricultural potential for the production of biofuels.
Lähitulevaisuudessa bi o p biopolttoaineita valmistetaan huomattavasti useammista orgaanisesta jätteestä eikä siis pelkästään sellaisista kasveista, joita käytetään elintarv ike- ja rehu- tuotantoon.
In the near future,biofuels will be produced from a much wider range of agricultural and forest products andorganic wastes, rather than purely from crops that are also used for producing food and feed.Whether produced in the EU or not, we must ensure that the production of biofuels is sustainable, i.e. it does not lead todeforestation or loss of biodiversity, or undermine food production.
Valmistettiinpa biopolttoaineet EU:ssa tai muualla, aina on varmistettava, että tuotanto on kestävän kehityksen mukaista. Se ei siis saa aiheuttaa metsien hävittämistä taikka h eikentää biologista monimuotoisuutta eikä horjuttaa elintarviketuotantoa.
The easiestwaytoincrease the security of supplyand help the climate isto reduce demand for energy.
vähentää energian kysyntää.
Thismeans using energy more efficientlyso that less is wasted.
Energiaa on käytettävä tehokkaammin,
This can bedone through energy-saving techno-logyor by changing our behaviour, oracombination of both.
Tavoite voi tuntua vaikealta saavuttaa, jotta sitä menisi vähemmän hukkaan.