natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Furthermore, this project is considered best practice because of the way it integrates several concerns in its marketing activities.
Tämä hanke edustaa hyvää käytäntöä myös siksi, että markkinointitoimissa yhdennetään useita näkökohtia: pitäneet yhteisiä myyntikojuja toreilla ja järjestäneet hankkeeseen osallistuvat tilat kiertävän pyöräilyreitin.
Each activity is the responsibility of one member of the group.
Jokainen toimi on yhden ryhmän jäsenen vastuulla.
The principle outputs are:
Tärkeimmät tulokset ovat seuraavat:
• The environment is taken into account through the way organic food is produced and biodegradable packaging is also used. • Cultural events have been organised, such as the ‘Cactusfestival, Feest in het park’ (‘Festival in the park’) and other exhibitions. • A cooperation agreement with the regional tourist office helps with promotional activities.
•Ympäristö otetaan huomioon luomutuotteiden tuotantotavassa, ja pakkaukset ovat luonnossa hajoavia.•Kulttuuritapahtumia, kuten ”Cactusfestival – Feest in het park” (puistojuhla), ja näyttelyitä on järjestetty.•Alueellisen matkailutoimiston kanssa tehty yhteistyösopimus helpottaa myynninedistämistoimia.
• a common branding (logo) for the regional organic products; • a website (www.biobrugsommeland.be);• billboards to be used at fairs, markets and other publicity events; • promotional material such as leaflets and a calendar;• collective purchasing of ecological packaging.
•yhteinen brändi (logo) alueen luomutuotteille•verkkosivusto (http://www.biobrugsommeland.be)•messuilla, markkinoilla ja muissa yleisötapahtumissa esitettävät mainostaulut•markkinointimateriaali, kuten lehtiset ja kalenteri •ekologisten pakkausten yhteishankinta.
The overall result is that organic agriculture and local organic products aremuch better known in the region.
Kokonaistuloksena luomuviljely ja paikalliset luomutuotteet tunnetaan alueella paljon paremmin kuin ennen.
There is increased cooperation between biological farmers and horticulturalists and more farmers are using ecological packaging.
Luomuviljelijöiden ja puutarhaviljelijöiden välinen yhteistyö on lisääntynyt, ja entistä useampi viljelijä käyttää ekologisia pakkauksia.
Local farmers had already begun cooperating to promote their organic products before the start of Leader+.
Paikalliset maanviljelijät olivat alkaneet tehdä yhteistyötä luomutuotteidensa myynnin edistämiseksi jo ennen kuin Leader+ käynnistyi.
As their ideas would help realise the development strategy of agricultural diversification and environmental sustainability, the group received Leader+ funding in order tomake their ideas a reality.
Ryhmälle myönnettiin Leader+rahoitusta ideoiden toteuttamiseen, sillä ideat tukivat kehittämisstrategiana ollutta maatalouden monipuolistamista ja ympäristön kestävyyttä.
Biological farmers and horticulturalists from the LAG’s territory have formed a cooperative to promote the sale of regional organic products.
Suurimpia ongelmia aiheuttivat rahoitussopimuksen tekeminen viljelijöiden ja paikallisen toimintaryhmän välillä hankkeen kustannusten kattamiseksi sekä henkilöresurssien koordinointi, erityisesti vastuiden jakaminen.
In addition to regular meetings to exchange good practice, the farmers have undertaken several joint marketing strategies, such as the production
Rahoituksesta tehtiin sopimus, jota voidaan soveltaa muissakin yhteyksissä, ja hyvin toimivassa ryhmässä on selkeästi jaetut vastuut.
The main problems included establishing a financial agreement between the farmers and the LAG to cover the project costs and coordinating human resources, especially the distribution of responsibilities.
Paikallisen toimintaryhmän luomuviljelijät ja puutarhaviljelijät ovat perustaneet osuuskunnan edistämään alueen luomutuotteiden myyntiä.
An agreement regarding the finances was found that could be transferred to other contexts and the group now functions well together with responsibilities clearly defined.
Hyvien käytäntöjen vaihtamiseksi pidettyjen säännöllisten tapaamisten lisäksi maanviljelijät ovat toteuttaneet useita yhteisiä markkinointistrategioita. He ovat muun muassa tuottaneet yhteisen kalenterin kaikista hankkeeseen osallistuneista maanviljelijöistä,
Name of the LAG: Brugse Ommeland
Paikallisen toimintaryhmän nimi: Brugse Ommeland
Contact person: Kristof Verhoest Address: Tillegemstraat 81, B-8200 Sint-Michiels
Yhteyshenkilö: Kristof Verhoest Osoite: Tillegemstraat 81, 8200 Sint-Michiels, BELGIË
Leader+ was the only formof finance available for the innovative ideas of the farmers.
Leader+ oli ainoa rahoitusmuoto, jota maanviljelijöiden innovatiivisten ideoiden toteuttamiseen oli saatavilla.
The fact that no formal organisation hadbeen set up hadbeen a barrier to applying for other sources of funding.
Se, ettei virallista organisaatiota ollut vahvistettu, esti rahoituksen hakemisen muista lähteistä.
The project started in September 2005 and will continue until the end of June 2008.
Hanke alkoi syyskuussa 2005 ja päättyi kesäkuun 2008 lopussa.
E-mail: Kristof.verhoest@west-vlaanderen.be Website: www.west-vlaanderen.be/leader
Sähköposti: Kristof.verhoest@west-vlaanderen.be Verkkosivusto: http://www.west-vlaanderen.be/leader
More than 50%of the EUR 39 400 budgetwas financed by the farmers themselves (EUR 24 400), with the remainder consisting of equal contributions from the EAGGF and national funds (EUR 75 00 from each).
Maanviljelijät rahoittivat 39 400 euron talousarviosta itse yli 50 prosenttia (24 400 euroa), ja loppuosa rahoitettiin puoliksi EMOTR:n varoilla ja puoliksi kansallisilla varoilla (7 500 euroa kummaltakin).
Illustrations provided by the Brugse Ommeland LAG.
Kuvat: paikallinen toimintaryhmä Brugse Ommeland
Ranum Efterskole (Towards a new development)
Ranum Efterskole (Kohti uutta kehitystä)
C Population: 62 347 inhabitants
●●Asukasluku: 62 347 asukasta
C Population density: 41 inhabitants / k m two
●●Asukastiheys: 41 asukasta/km
C Number of municipalities: 7
●●Kuntien määrä: 7
The LAG territory consists of seven typically rural municipalities withmany small villages and large areas of open land.
Paikallisen toimintaryhmän alue koostuu seitsemästä tyypillisestä maaseutukunnasta, joissa on paljon pieniä kyliä ja suuria avomaa-alueita.
It is relatively isolated, being located in the northern part of Jutland and far removed frommajor transport routes and towns.
Se on melko eristyksissä Jyllannin pohjoisosassa ja kaukana pääteistä ja suurkaupungeista.
Its population density is low compared with other parts of Denmark, which are generally high compared with the rest of Europe.
Alueen väestötiheys on alhainen verrattuna muihin Tanskan osiin, joissa väestötiheys on yleensä korkea muuhun Eurooppaan nähden.
Income and employment levels are also low, especially in the service sector.
Myös tulotaso ja työllisyysaste ovat alhaiset, erityisesti palvelualalla.
Taking into account the structural weaknesses of the territory, the LAG’s development strategy has been to improve quality of life by mobilising voluntary forces and social capital in the area into a joint effort for the development of a dynamic community.
Alueen rakenteelliset heikkoudet huomioon ottaen paikallisen toimintaryhmän kehittämisstrategiana on ollut elämänlaadun parantaminen kokoamalla alueella vapaaehtoisvoimia ja sosiaalista pääomaa dynaamisen yhteiskunnan kehittämiseksi yhteistuumin.
It shows how even a small village is able to mobilise the necessary human and professional capacity to run this type of activity.
Hanke syntyi Ranumin kylän asukkaiden ja yhdistysten lukuisien tapaamisten ja työryhmien tuloksena.
The LAG was also a crucial member of the partnership, with its manager assisting and advising the project from the beginning.
Aloite kehittyi näin ollen vankasti alhaalta ylös, ja sillä vastattiin kylän asukkaiden ilmoittamiin todellisiin ja oletettuihin haasteisiin.
The initiative was therefore firmly bottom-up in its origins, responding to the real and perceived challenges faced by the village, according to its own residents.
Paikallisella toimintaryhmällä oli lisäksi tärkeä rooli kumppanuudessa, ja sen johtaja avusti ja neuvoi hankkeessa alusta lähtien.
Furthermore, the same groups became responsible for implementing the project, including the school management, which is a good example of a working partnership.
Lisäksi samat ryhmät vastasivat hankkeen toteutuksesta, myös koulun johtamisesta, mikä on hyvä esimerkki
Finally, this project was selected as goodpractice because it has created a school that will continue after the end of the Leader+ programme, giving the village and surrounding area a more sustainable future in the long term.
Lopuksi hanke valittiin hyväksi käytännöksi, koska siinä on perustettu koulu, jonka toiminta jatkuu Leader+-oh-jelman jälkeen ja siten turvaa kylän ja sen ympäristön kestävän tulevaisuuden pitkällä aikavälillä.
The village of Ranum had hosted a training college until 1986, and its closure had a negative impact on the local economy.
Ranumin kylässä toimi oppilaitos vuoteen 1986 asti, ja sen lakkauttaminen aiheutti vahinkoa paikalliselle taloudelle.
In 2002 the municipality of Løgstør together with the Ranum citizen and business association launched a debate about development strategies that could breathe new life into this rural village.
Vuonna 2002 Løgstørin kunta käynnisti Ranumin asukas- ja yritysyhdistyksen kanssa keskustelun kehittämisstrategioista, joilla kylään saataisiin uutta eloa.
This included a ‘vision seminar’ attended by various stakeholders and an open meeting where the ideas were presented to the public.
Tässä yhteydessä järjestettiin ”visioseminaari” erilaisille sidosryhmille ja julkinen tilaisuus, jossa ideat esitettiin yleisölle.
Thereafter fiveworking groupswere established to come upwith proposals about: training; youth; village renewal; business and tourism; and culture and art.
Tämän jälkeen perustettiin viisi työryhmää laatimaan ehdotuksia koulutuksen, nuorten, kylän uudistamisen, liiketoiminnan ja matkailun sekä kulttuurin ja taiteen alalla.
This led to several project proposals, including the establishment of an efterskole, which are unique independent residential schools for students between the ages of 14 and 18.
Näin saatiin useita hanke-ehdotuksia, joista yksi koski ”efterskolea”, ainutlaatuista itsenäistä sisäoppilaitosta 14–18-vuotiaille koululaisille.
The school initiative was
Koulualoitteeseen myönnettiin Leader+rahoitusta samoin kuin joihinkin muihin kylän hankkeisiin,
Initial co-financing problems were solved through a bank loan and help from the municipality, and the difficulty in attracting students was tackled with an intensive and unusual advertising campaign through television and radio.
Alkuvaiheen osarahoitusongelmat ratkaistiin pankkilainalla ja kunnan tuella ja oppilaiden houkuttelemisen haasteeseen tartuttiin tehokkaalla ja epätavanomaisella televisio- ja radiomainoskampanjalla.
The added value of Leader+ was toprovide the initial stimulus for the project — both through discussions and consultations about a development strategy and through financing an organisation that can now apply to other public bodies for support and continue independently.
Leader+-aloitteen lisäarvona oli alkusysäyksen antaminen hankkeelle – kehittämisstrategiasta järjestettyjen keskustelujen ja kuulemisten kautta sekä sellaisen organisaation rahoituksen kautta, joka voi nyt hakea tukea muilta julkisilta elimiltä ja jatkaa toimintaa itsenäisesti.
InApril 2003 the Ranum Efterskole was founded as an independent institution with a school district and a board that took on responsibility for continuing the work of creating the school.
Ranum Efterskole perustettiin huhtikuussa 2003 itsenäiseksi oppilaitokseksi, jonka koulupiiri ja johtokunta saivat tehtäväksi jatkaa koulun kehittämistä.
By the end of the year preparations were complete, including targets, a curriculum and plans to attract students.
Valmistelut, mukaan lukien koulun tavoitteiden asettaminen, opinto-ohjelma ja suunnitelmat oppilaiden houkuttelemiseksi, saatiin päätökseen vuoden loppuun mennessä.
The following year, 60 students had applied and the recruitment of teaching and other staff began.
Seuraavana vuonna kouluun haki 60 oppilasta ja opettajia ja muuta henkilöstöä alettiin rekrytoida.
The school took over the buildings from the former teacher training college and a new building was also built.
Koulu sai tilat entiseltä opettajankoulutuslaitokselta, ja lisäksi rakennettiin yksi uusi rakennus.
The first year saw an intake of 86 students, increasing to 120 the following year.
Ensimmäisenä vuonna koulussa aloitti 86 oppilasta, ja seuraavana vuonna määrä kasvoi 120:een.
The official project funded by Leader+ lasted from May to September 2004 (building of the school).
Leader+-aloitteesta rahoitettu alkuperäinen hanke kesti toukokuusta syyskuuhun 2004 (koulun rakentaminen).
The concrete output is a new school for the village.
Konkreettinen tulos on uusi koulu kylässä.
This has resulted in 26 new jobs and the attraction of 120 youngpeople, which has led to village renewal including spin-off benefits for local businesses such as shops and restaurants.
Se on tuonut 26 uutta työpaikkaa ja 120 nuorta asukasta, mikä on puolestaan piristänyt kylää muun muassa lisäämällä kauppojen ja ravintoloiden kaltaisten paikallisten yritysten toimintaa.
As the direct beneficiary of Leader+, the school has grown into an independent and sustainable institution accessing further funds from a variety of different sources.
Leader+-aloitteen suorana edunsaajana koulu on kasvanut itsenäiseksi ja kestäväksi oppilaitokseksi, joka saa rahoitusta myös useista muista lähteistä.
The total budget of EUR 1 292 618 consisted of EUR 31 777 from the EAGGF and EUR 255 034 fromnational funds, although themajority (EUR 1 005 807) came from private sources.
Hankkeen kokonaistalousarvio oli 1 292 618 euroa, joista EMOTR:n osuus oli 31 777 euroa, kansallisen rahoituksen osuus oli 255 034 euroa ja suurin osa (1 005 807 euroa) saatiin yksityisistä lähteistä.
Name of the LAG: Nordjylland Vest
Paikallisen toimintaryhmän nimi: Nordjylland Vest
Contact person: Olav Storm Johannsen Address: Kaervej 6–8, DK-9681 Ranum
Yhteyshenkilö: Olav Storm Johannsen Osoite: Kaervej 6-8, 9681 Ranum, DANMARK
Contact person: Søren Christensen Address: Rorbaek Centre, Aagade 54 Rorbaek, DK-9500 Hobro
Yhteyshenkilö: Søren Christensen Osoite: Rorbaek Centre, Aagade 54, Rorbaek, 9500 Hobro, DANMARK
Illustrations provided by the Nordjylland Vest LAG.
Kuvat: paikallinen toimintaryhmä Nordjylland Vest
Rural youth empowerment
Virtaa maaseudun nuoriin
C Population: 30 000 inhabitants
●●Asukasluku: 30 000 asukasta
C Population density: 3 inhabitants / k m two
●●Asukastiheys: 3 asukasta/km
C Number of municipalities: 15
●●Kuntien määrä: 15
The territory of the Sameboat LAG consists of a large scattered archipelago of 20 000 islands (500 are inhabited) in the Baltic Sea off south-west Finland.
Paikallisen toimintaryhmän ”Samassa veneessä” alue koostuu 20 000 saaren (joista 500 on asuttuja) laajasta ja hajanaisesta saaristosta Lounais-Suomen edustalla Itämeressä.
As a result it faces problems of isolation which are not helped by the poor transport links.
Aluetta koettelevat eristyneisyyteen liittyvät ongelmat, joita huonot liikenneyhteydet eivät helpota.
In particular, the islands are suffering from depopulation, especially out-migration of young people who search elsewhere for better job prospects and more social activities.
Saaret kärsivät autioitumisesta, kun erityisesti nuoret lähtevät hakemaan muualta parempia työllistymismahdollisuuksia ja lisää sosiaalista toimintaa.
One of the advantages of this project, being an interterritorial action, is that it has enabled the LAG to learn and cooperate with other regions in Finland, helping the territory to overcome its isolation.
Yksi hankkeen eduista alueiden välisenä toimena on se, että paikallinen toimintaryhmä on päässyt oppimaan Suomen muilta alueilta ja tekemään niiden kanssa yhteistyötä eristyneisyyden voittamiseksi.
Furthermore, the territorial context of the project has relied on the Leader ethos of partnership and cooperation on the archipelago itself, since the islands are linguistically divided between Swedishand Finnish speakers, which eachmake up roughly half of the area’s population.
Lisäksi hankkeen alueellinen ulottuvuus on perustunut Leader-aloitteen kumppanuuden ja yhteistyön henkeen saariston sisällä, sillä saaret jakautuvat jokseenkin tasan ruotsin- ja suomenkielisiin asukkaisiin.
The project fits into the LAG’s overall development strategy which tackles the area’s geographical challenges head-on.
Hanke noudattaa paikallisen toimintaryhmän yleistä kehittämisstrategiaa, jolla puututaan päättäväisesti alueen maantieteellisiin haasteisiin.
It aims to help repopulate the archipelago by reversing migration trends.
Siinä pyritään lisäämään saariston asukasmäärää kääntämällä muuttosuuntaus.
In particular, it helps to createmore attractive living conditions for youngpeople, including support for entrepreneurship that can help revitalise the islands.
Hanke auttaa erityisesti luomaan houkuttelevat elinolot nuorille ja tukemaan yrittäjyyttä saarten talouden elvyttämiseksi.
Why is this project good practice?
Hankkeen kuvaus
The geography of the region provided the starting point for the project, since the inaccessibility and isolation of the islands were seen as big impediments to young people in their social and working lives, which often led them tomove to urban centres on the mainland.
Hankkeen lähtökohtana oli alueen maantiede, koska nuoret katsoivat saarten huonojen kulkuyhteyksien ja eristyneisyyden haittaavan sosiaalista elämää ja työelämää, ja siksi moni heistä muutti kaupunkiin mantereelle.
Despite investment on the islands from a variety of different sources, it was acknowledged that therewere very few projects specifically tailored to the needs of young people.
Useiden eri tahojen saarilla tekemistä investoinneista huolimatta oli tunnustettava, että nuorten tarpeita vastaavia hankkeita oli hyvin vähän.
Other regions in Finland also faced such migratory pressures and thus a cooperation project was later launched to jointly tackle a growing problem.
Samanlaisia muuttopaineita esiintyi muillakin Suomen alueilla, joten kasvavaan ongelmaan päätettiin puuttua yhdessä yhteistyöhankkeella.
The project was identified as an example of goodpractice since it follows the approach of bottom-up local development very closely.
Hanke valittiin hyvän käytännön esimerkiksi, koska siinä noudatetaan alhaalta ylös -lähestymistapaa paikallisessa kehittämisessä.
Furthermore, the project is considered innovative since it fully extends this approach to the youth of the area.
Hanke on myös innovatiivinen, koska siinä ulotetaan tämä lähestymistapa alueen nuoriin.
All the activities of the project were proposed by youngpeople, who were also directly involved in their implementation.
Kaikki hankkeen toimet ovat nuorten ehdottamia, ja he ovat myös osallistuneet suoraan niiden täytäntöönpanoon.
Projectswere selected from opencompetitions, where young people were challenged to elaborate on their ideas and dreams and explain why they were important.
Hankkeiden valitsemiseksi järjestettiin avoimia kilpailuja, joissa nuorten piti selittää ideoitaan ja toiveitaan ja perustella niiden tärkeyttä.
The ‘call for application’ procedure has thus been adapted and tailored to the youth, directly involving them in the development process of their area.
Tällä tavoin ehdotuspyyntömenettelyä mukautettiin nuorten tarpeisiin ja nuoret pääsivät suoraan osallistumaan alueensa kehittämiseen.
However, they were often naturally unable to handle all the financial and accounting aspects of the activities, and therefore the supporting role of the participating LAGs has been crucial.
He eivät kuitenkaan usein osanneet hoitaa kaikkia toimien rahoitukseen ja kirjanpitoon liittyviä tehtäviä, ja siksi paikallisen toimintaryhmän tuki on ollut ratkaisevan tärkeä.
A projectmanager was appointed who travelled across the region and raised awareness of the opportunity afforded by the project among young people.
Hanketta varten nimettiin nuorisoasiamies, joka kiersi alueella tiedottamassa nuorille hankkeen tarjoamista mahdollisuuksista.
The activities of the project were planned and implemented by the youth through a call for funding applications.
Nuoret suunnittelivat ja toteuttivat toimet rahoituspyyntöön liittyvien hakemusten kautta.
These open competitions were promoted by projectmanager Jani Lastuniemi who also helped groups of young people make the applications.
Hankekoordinaattori Jani Lastuniemi levitti tietoa näistä avoimista kilpailuista ja auttoi nuorisoryhmiä hakemusten laatimisessa.
The competitions were called Give Me Five, with a symbol of an open hand to reflect the planning, creation and construction of activities by young people.
Kilpailujen nimi ”Give Me Five” ja tunnuksena ollut avoin käsi kuvastivat sitä, että toimet olivat nuorten suunnittelemia, luomia ja rakentamia.
The application process lasted about five to six weeks and occurred annually.
Noin viiden tai kuuden viikon mittainen hakemusmenettely järjestettiin vuosittain.
The project was implemented across four different cooperating LAGs, which is another aspect of good practice, as it follows the principle that interterritorial cooperation should not only consist of the exchange of ideas but involve truly common activities.
Hanke toteutettiin neljän paikallisen toimintaryhmän yhteistyönä, mikä kuvastaa myös hyvää käytäntöä, sillä se vastaa periaatetta, jonka mukaan alueiden väliseen yhteistyöhön pitäisi kuulua pelkän ajatustenvaihdon lisäksi todellista yhteistä toimintaa.
In this example, the same open competitions for youth were held across the different regions, with representatives of the LAGs meeting one to three times a year.
Tässä esimerkkitapauksessa nuorille järjestettiin sama avoin kilpailu kaikilla eri alueilla, ja paikallisten toimintaryhmien edustajat kokoontuivat yhdestä kolmeen kertaan vuodessa.
The open competitions received a total of 50 applications fromdifferent youth groups, of which 21were financed.
Avoimiin kilpailuihin tuli yhteensä 50 hakemusta eri nuorisoryhmiltä, ja niistä 21:een myönnettiin rahoitus.
The activities funded have varied from events such as tournaments, shows and music gigs, to the establishment of youth groups and clubs.
Rahoitetut toimet ovat vaihdelleet turnauksista, viihde-esityk-sistä ja musiikkikeikoista aina nuorisoryhmien ja -kerhojen perustamiseen.
For example, of the nine projects financed in the 2005 competition, twowere related to floor ball, providing equipment and facilities to play this sport that later became popular all over the islands and across all age groups.
Esimerkiksi vuoden 2005 kilpailun perusteella rahoitetuista yhdeksästä toimesta kaksi liittyi salibandyyn.
The largest activity funded by the project was the construction of a track to race radio controlled cars.
Niissä tarjottiin välineet ja tilat tähän urheilulajiin, josta tuli erittäin suosittu kaikkialla saaristossa ja kaikissa ikäryhmissä.
A pastime much enjoyed by young people in the area was enhanced by this initiative and it was assisted through a large amount of voluntarywork by both the youth and their parents.
Aloite tuki alueen nuorten suosimaa ajanvietettä, ja sekä nuoret että heidän vanhempansa tekivät sen eteen paljon vapaaehtoistyötä.
Clubs that have been established continue to be successful, and involve hobbies such as billiards and cultural activities such as films.
Perustetut kerhot menestyvät edelleen ja tarjoavat mahdollisuuksia harrastuksiin, kuten biljardin pelaamiseen, ja kulttuuriin, kuten elokuvien katseluun.
Contact person: Gabriella Nymark-Jansson Address: Fredrikaplan 1, FIN-21600 Pargas
Yhteyshenkilö: Gabriella Nymark-Jansson Osoite: Fredrikaplan 1, FI-21600 Pargas, SUOMI/FINLAND
The main problem has been raising awareness, since the geographical distances make it difficult to visit all youth groups and promote directly the opportunities of the project.
Suurin ongelma oli tiedotus, koska maantieteellisten etäisyyksien takia oli vaikea käydä kaikkien nuorisoryhmien luona kertomassa suoraan hankkeen tarjoamista mahdollisuuksista.