natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It was quickly realised that the EU regional development policy could not neglect the information revolution.
Ennen pitkää havaittiin, että EU:n aluekehityspolitiikka ei voisi jäädä syrjään tiedon vallankumouksesta.
For this reason, creating a regional strategy for putting into practice the information society was an important aspect of the regional development plans in 28 regions during the 1994-1999 European Structural Funds programme.
Siksi alueellisen strategian luominen tietoyhteiskunnan toteuttamiseksi käytännössä oli tärkeä osa Euroopan rakennerahastojen vuosiksi 1994-1999 laadittuja aluekehityssuunnitelmia 28 alueella.
In this way, 1.5% of the Structural Funds - or € 2.3 billion -were provided for information technology infrastructure development projects.
Tietoteknisen infrastruktuurin kehittämishankkeisiin ohjattiin varoja rakennerahastoista 1,5 prosenttia eli 2,3 miljardia euroa.
For the 2000-2006 programming period, the European Commission and most notably the Directorate-General for Regional Policy, have stressed the importance of regional social and economic cohesion in its priorities for the information society for the 2000-2006 programming period.
Ohjelmakaudella 2000-2006 Euroopan komissio ja etenkin aluepolitiikan pääosasto ovat korostaneet alueellisen sosiaalisen ja taloudellisen koheesion merkitystä sen tietoyhteiskuntaan liittyvillä painopistealueilla.
The two pillars of this strategy focus on competitiveness and solidarity.
Strategian kaksi pilaria keskittyvät kilpailukykyyn ja solidaarisuuteen.
Partnerships at local, regional, national and European level have been the key to the Structural Funds' success.
Paikalliset, alueelliset, kansalliset ja euroopanlaajuiset kumppanuudet ovat olleet avainasemassa rakennerahastojen saavuttamien tulosten kannalta.
For the development of a thriving information society, sound and efficient partnerships are more important than ever.
Kukoistavan tietoyhteiskunnan kehittämiseksi vankat ja tehokkaat kumppanuudet ovat nyt tärkeämpiä kuin koskaan aikaisemmin.
Structural Funds 2000-2006: Areas eligible under Objectives 1 and 2
Rakennerahastot 2000­2006: Tavoite 1­ ja 2 ­alueet
Objective 1 _BAR_ Objective 1
Tavoite 1 _BAR_ Tavoite 1
] Phasing-out
] Siirtymäkausi
Objective 2 _BAR_ Objective 2
Tavoite 2 _BAR_ Tavoite 2
I Phasing-out
Siirtymäkausi
NUTS 2 boundaries
NUTS 2­rajat
Sources: O MEGRIN for the administrative boundaries (1997) Regional and National data
© MEGRIN hallinnollisten rajojen osalta (tilanne vuodelta 1
Country profiles
Maakuvaukset
Nordic countries: Early pioneers and leaders of the information society
Pohjoismaat tietoyhteiskunnan uranuurtajina ja edelläkävijöinä
The three Nordic countries in the European Union - Denmark, Finland and Sweden - are at the vanguard of the information society.
Euroopan unioniin kuuluvat kolme Pohjoismaata ­Tanska, Suomi ja Ruotsi ­ ovat tietoyhteiskunnan edelläkävijöitä.
Along with Norway - another Nordic country - and the United States they rank as the five leading information societies according to a study1 which analyses these countries' capacity to access and assimilate information and information technology.
Erään tiedon ja tietotekniikan saatavuutta ja omaksumiskykyä näissä maissa tarkastelevan tutkimuksen' mukaan ne ovat Norjan ja Yhdysvaltojen ohella viisi johtavaa tietoyhteiskuntaa.
All three Nordic countries in the European Union have gone to great lengths to adapt their societies to the requirements of the Information Society.
Kaikki kolme Euroopan unionin Pohjoismaata ovat mukauttaneet yhteiskuntaansa varsin pitkälti vastaamaan tietoyhteiskunnan vaatimuksia.
The progress of ICT (Information and Communication Technologies) has been an important factor in the development and competitiveness of the regional economies of these countries.
Tieto­ja viestintätekniikan kehittyminen on ollut tärkeä tekijä näiden maiden eri alueiden talouselämän kehityksen ja kilpailukyvyn kannalta.
And, as many of the Nordic regions are sparsely populated, ICT have also provided the means to reduce the isolation of remote areas, increase social interactions and boost the availability of public and private servicesto individual citizens.
Koska monet pohjoisista alueista ovat harvaan asuttuja, tieto­ja viestintätekniikka on myös vähentänyt syrjäisten alueiden eristäytyneisyyttä, lisännyt sosiaalista vuorovaikutusta ja parantanut sekä julkisten että yksityisten palvelujen saatavuutta yksilötasolla.
I Sweden
I Ruotsi
Index of information society infrastructure
Tietoyhteiskuntainfrastruk­tuuria mittaava indeksi
The IDC/World Times Information Society Index (ISO 2000.
IDC/World Times ­markkinatutkimuslaitoksen tietoyhteiskuntaindeksi 2000.
The indicators of this comparison include computer and Internet linked infrastructure, as well as social infrastructure, such as education and newspaper readership.
Vertailuanalyysin indikaattoreita ovat tietokoneisiin ja Internetiin liittyvä infrastruktuuri sekä sosiaalinen infrastruktuuri, kuten koulutus ja sanomalehtien lukeminen.
Key economic indicators
Talouden keskeiset tunnusluvut
Structural Fund contributions (2000-2006)
Rakennerahastojen tuki (2000-2006)
Source
Lähde milj €
Inhabitants/km2
Asukkaita/km2
GDP/capita (purchasing power EU=100, 2000)
BKT asukasta kohti (ostovoima, EU=100, 2000)
Regional disparities, highest/lowest (purchasing power EU=100, 1997)
Alueelliset erot, korkein/matalin arvo (ostovoima, EU=100, 1997)
Community Initiatives
- Yhteisöaloitteet
Growth rate, GDP (est. 2000)
BKT:n kasvunopeus (vuoden 2000 arvio)
Unemployment rate (January 2000)
Työttömyysaste (tammikuu 2000)
Inflation (2000)
Inflaatio (2000)
Source: "Eurostat Yearbook 2000" "Eurostat, Key Indicators 4/2000" and "OECD, Main Economic Indicators" 4/2001 (for the estimates)
Lähde: "Eurostatin vuosikirja 2000" "Eurostat, Avainindikaattorit 4/2000" ja "OECD, Talouden keskeiset tunnusluvut" 4/2001 (arviot).
Source
Lähde milj i
Objective 1
- Tavoite 1
Objective 2
- Tavoite 2
Objective 3
- Tavoite 3
■ Objective 1
Tavoite 1
Inhabitants/km2
-Asukkaita/km2
GDP/capita (purchasing power EU=100, 2000)
- BKT asukasta kohti (ostovoima, EU=100, 2000)
Regional disparities, highest/lowest (purchasing power EU=100, 1997)
Tavoitteen 1 ulkopuoliset kalastusalueet, KOR
Growth rate, GDP (est. 2000)
- BKT:n kasvunopeus (vuoden 2000 arvio)
Unemployment rate (January 2000)
- Työttömyysaste (tammikuu 2000)
Inflation (2000)
- Inflaatio (2000)
Source: "Eurostat Yearbook 2000", "Eurostat, Key Indicators 4/2000" and "OECD, Main Economic Indicators" 4/2001 (for the estimates).
Lähde: "Eurostatin vuosikirja 2000" "Eurostat, Avainindikaattorit 4/2000" ja "OECD, Talouden keskeiset tunnusluvut" 4/2001 (arviot).
Investing in Business Development and Innovation
Investoinnit yritysten kehittämiseen ja innovaatioon
IT-Bridge across the
Tietotekniikkasilta
Although they were separated by a strait, the residents of both sides of the Strait of Öresund had a common interest: set up a tight network of business contacts that would help them to develop their activities.
Investoinnit yritysten kehittämiseen ja innovaatioon
Thanks to information and communication technologies (ICT), new business tools and models are being developed which are fundamentally transforming each sector of the economy and leading to the creation of new ones.
Tieto­ ja viestintätekniikan avulla kehitetään jatkuvasti uusia työkaluja ja liiketoimintamalleja, jotka muuttavat talouselämän eri aloja perusteellisesti ja johtavat uusien alojen syntyyn.
The provision of business support services needs to change to reflect new ways of working and doing business but also to provide the diverse enterprise population with support in keeping pace with ever faster change and mounting competitive pressures.
Yrityksille tarjottavien tukipalvelujen on muututtava vastaamaan uusia työskentely­ ja liiketoimintatapoja, jotta yritykset pysyisivät mukana yhä kiihtyvässä muutosvauhdissa ja selviäisivät kilpailun paineista.
Equally important is the adoption of ICT and its efficient use by existing enterprises in the traditional sectors.
Yhtä tärkeää on, että perinteisillä aloilla toimivissa yrityksissä otetaan käyttöön tieto­ ja viestintätekniikkaa ja käytetään sitä tehokkaasti.
Entrepreneurship, innovation and tightly knit support infrastructure are key ingredients for European regions to thrive in the global economy.
Yrittäjyys, innovaatio ja yrityksiä tukeva tiivis infrastruktuuri ovat avain Euroopan alueiden menestykseen globaalissa taloudessa.
The interactive model of innovation recognises the importance of the business environment in which firms, and SMEs in particular, operate.
Innovaation vuorovaikutusmallissa tunnustetaan yritysten, ja varsinkin pk­yritysten, liiketoimintaympäristön merkitys.
As SMEs lack the resources of large firms they often rely on external expertise.
Koska pk­yrityksillä ei ole suurten yritysten voimavaroja, ne joutuvat usein turvautumaan ulkopuoliseen asiantuntemukseen.
Innovation has thus become associated with concepts of network formation, network management and clustering.
Innovaatio liitetään usein käsitteisiin kuten verkkojen rakentamiseen, hallintaan ja klusterointiin.
In this respect, innovation no longer solely depends on how firms, universities, research institutes and administrations perform, but increasingly, on how they work together, particularly at a regional level.
Tässä mielessä innovaatiot eivät enää riipu yritysten, yliopistojen, tutkimuslaitosten ja hallintovirano­maisten toiminnasta vaan niiden välisestä yhteistyöstä etenkin alueellisella tasolla.
The precise combination of measures which makes up the regional investment plan for the information society can only be the result of a broad-based discussion between all these regional actors.
Tietoyhteiskuntaan liittyvän alueellisen investointisuunnitelman toimenpiteet voidaan tarkasti määritellä ainoastaan kaikkien näiden alueellisten toimijoiden kesken käytyjen laajapohjaisten keskustelujen avulla.
Strait of Öresund
Juutinrauman ylitse
They therefore decided to build a bridge, an IT-Bridge across the Strait of Öresund, that threads its way between the coasts of Malmö and Copenhagen.
Siksi he päättivät rakentaa sillan -tietotekniikkasillan -Juutinrauman ylitse Malmöstä Kööpenhaminaan.
The project started in 1997 with the help of the Interreg IIA Initiative.
Hanke käynnistyi 1997 Interreg MA-aloitteesta myönnetyn tuen turvin.
Öresund cultural differences, the participating companies were similar in that they had small operations in semi-rural regions.
Maantieteellisistä eroista ja kulttuurieroista huolimatta hankkeeseen osallistuneille yrityksille oli yhteistä pieni koko ja sijainti maaseutumaisella alueella.
Seven municipalities from southern Skåne and nine from North Zealand were involved with the towns of Skurup (Sweden) and Slangerup (Denmark) leading the project.
Skurupin (Ruotsi) ja Slangerupin (Tanska) kaupunkien johtamaan hankkeeseen osallistui seitsemän kuntaa Etelä Skånesta ja yhdeksän Pohjois-Sjællandista.
Three priorities were defined.
Painopistealueita määriteltiin kolme.
Firstly, the IT-Bridge project's partners wanted to create an internetbased transnational corporate database.
Ensinnäkin tietotekniikkasiltahankkeen yhteistyökumppanit halusivat luoda Internet-pohjaisen rajat ylittävän yritystietokannan.
Secondly, they wanted to foster the use of other possibilities in the tool-box of information technology in order to promote contacts and business development across the border.
Toiseksi ne halusivat tukea muiden tietoteknisten työkalujen käyttöä edistääkseen yhteyksiä ja liiketoiminnan kehitystä rajan molemmin puolin.
Finally, they planned to organise contact conferences and partnership meetings.
Kolmanneksi ne aikoivat järjestää konferensseja kontaktien luomiseksi sekä tapaamisia yhteistyökumppaneiden kesken.
By the beginning of 2000, the project was no longer receiving European funds but the partners decided to continue co-operating.
Vuonna 2000 hanke ei enää saanut tukea Euroopan rahastoista, mutta kumppanit päättivät jatkaa yhteistyötä.
Expenses were to be shared among the participating partners.
Kulut oli tarkoitus jakaa osallistuvien kumppaneiden kesken.
By March 2001, the IT-Bridge database contained some 29,000 Swedish and Danish companies.
Maaliskuussa 2001 tietokannassa oli noin 29 000 ruotsalais- ja tanskalaisyritystä.
Due to the interactive and dynamic structure of the website, the partner companies could update the information pertaining to them on a regular basis.
Sivuston vuorovaikutteisen ja dynaamisen rakenteen ansiosta kumppaniyritykset voivat päivittää niitä koskevat tiedot säännöllisesti.
The website also provides visitors with specific links to a variety of sources such as the supplement to the Official Journal of the European Communities, "Tenders Electronic Daily", which gives a full and updated list of EU tenders.
Sivustolla on myös linkkejä eri lähteisiin, kuten Euroopan yhteisöjen virallisen lehden täydennysosaan, "Tenders Electronic Daily", jossa on täydellinen ja ajantasainen lista julkisia hankintoja koskevista sopimuksista.
As expected, the database also helps to foster contacts between companies of both countries.
Lisäksi tietokanta edistää maiden yritysten välisten yhteyksien luomista.
Several bi-and multilateral meetings have been organised which have led to several cross-border collaboration projects and business agreements between Swedish and Danish companies.
Useat järjestetyt kahden-ja monenväliset tapaamiset ovat johtaneet rajat ylittäviin yhteistyöhankkeisiin ja liikesopimuksiin ruotsalaisten ja tanskalaisten yritysten välillä.
NOVI : Business angels to the rescue
> ΡΟΗ JOIS-JYLLANTI NOVI: Yritysten pelastavat enkelit
As a centre of technology and innovation, the North Jutland Science Park plays an important part in business development and contributes significantly to employment in North Jutland.
Teknologia­ ja innovaatiokeskuksena Pohjois­Jyllannin tiedepuistolla on tärkeä rooli liiketoiminnan kehittämisessä ja merkittävä vaikutus Pohjois­Jyllannin työllisyyteen.
In the ten years since its inauguration the NOVI project has collaborated with trade and industry, trade unions, universities, and local and regional authorities to bring about a smooth transition for the region's conversion from heavy industry to knowledge-based industries.
Kymmenen vuotta sitten aloitetun NOVI­projektin aikana kauppa ja teollisuus, ammattiyhdistykset, yliopistot sekä paikalliset ja alueelliset viranomaiset ovat tehneet yhteistyötä, jotta alueen rakennemuutos raskaasta teollisuudesta tietotekniikkaan perustuviin teollisuudenaloihin sujuisi kitkattomasti.
The Science Park includes four building complexes.
Tiedepuistossa on neljä rakennuskompleksia.
NOVI 1 is primarily leased to individual enterprises, the R & D departments of existing businesses, commercial service businesses, and public business promotion enterprises.
NOVI 1:n tiloja vuokrataan ensisijaisesti yksityisille yrityksille, toimivien yritysten T & K­osastoille, kaupallisille palveluyrityksille ja julkisille liike­elämää edistäville yrityksille.
NOVI 2 is occupied by the University of Aalborg's Centre for Personal Communication.
NOVI 2 on Ålborgin yliopiston henkilökohtaisen viestinnän keskuksen käytössä.
NOVI 3 is leased to InterMedia, a company specialised in promoting research, development and education in the field of interactive multimedia.
NOVI 3 on vuokrattu interaktiivista multimedia­alaa koskevan tutkimus­, kehitys­ja koulutustoiminnan edistämiseen erikoistuneelle InterMedialle.
NOVI 4 will house an Information and Communications Technology college.
NOVI 4:n tiloissa tulee toimimaan tieto­ja viestintätekniikan oppilaitos.
The project is co-financed by the Danish Ministry of Research, the European Regional Development Fund, and via loans.
Hankkeen rahoitukseen osallistuvat Tanskan tutkimusministeriö ja Euroopan aluekehitysrahasto. Osa kuluista rahoitetaan lainavaroin.
Project name: NOVI
Hankkeen nimi: NOVI
Total cost: € 31.8 million (DKK 237.3 million*) * at the 18th of April exchange rate used as a reference throughout the brochure
Kokonaiskustannukset: 31.8 miljoonaa € (237,3 miljoonaa DKK*) * Esitteessä on käytetty muuntokertoimena 18.4. voimassa ollutta vaihtokurssia.
EU contribution: € 12.9 million (DKK 96,3 million)
EU:n rahoitusosuus: 12.9 miljoonaa € (96,3 miljoonaa DKK)
The North Jutland region has long suffered from a high level of unemployment (11.4% in 1995).
Pohjois­Jyllannin alue on jo kauan kärsinyt suuresta työttömyydestä (11,4 prosenttia 1995).
In the mid-1980s many employment-intensive sectors such as the shipbuilding, agriculture, and fishing industries underwent structural changes, which by no means helped North Jutland's employment situation.
Erityisesti 1980­luvun puolivälissä monet työvoimavaltaiset alat kuten laivanrakennus, maanviljelyjä kalastus kävivät läpi rakennemuutokset, jotka eivät millään tavoin helpottaneet Pohjois­Jyllannin työllisyystilannetta.
In the mid-1990s, things looked brighter as North Jutland's biggest city, Aalborg, experienced a financial boom.
Tilanne näytti valoisammalta 1990­luvun puolivälissä talouselämän alettua vilkastua Ålborgissa, Pohjois­Jyllannin suurimmassa kaupungissa.
However, this could not have happened if the city of Aalborg had not shifted its focus from relying on heavy industry to becoming a centre for knowledge-based industries, trade and services.
Se ei kuitenkaan olisi ollut mahdollista, ellei Ålborgin kaupunki olisi siirtänyt painopistettään raskaasta teollisuudesta tietotekniikkaan pohjautuviin teollisuudenaloihin, kauppaan ja palveluihin.
In the late 1980s a handful of visionaries came up with the idea of a Science Park where technology and innovation would prevail and foster the development of businesses and employment.
Joidenkin visionäärien keskuudessa alkoi 1980­lopulla itää ajatus tiedepuistosta, joka keskittyisi teknologiaan ja innovaatioon sekä edistäisi yritysten kehitystä ja työllisyyttä.
The NOVI project was thus born and on 8 September 1989 the North Jutland Science Park was inaugurated by the Minister for Education and Science.
NOVI­hanke lähti siten liikkeelle, ja maan koulutus­ ja tiedeministeri vihki Pohjois­Jyllannin tiedepuiston käyttöön 8. syyskuuta 1989
The project provides investments and assistance to companies considering or about to launch a sciencerelated venture.
Projekti tarjoaa investointeja ja tukea yrityksille, jotka ovat aikeissa käynnistää tieteeseen liittyviä hankkeita.
The aim is to provide the knowledge and experience of the NOVI project to people or companies with good ideas.
Tavoitteena on antaa NOVI­hankkeen puitteissa kerätty tieto ja kokemus sellaisten yksityisten kansalaisten ja yritysten käyttöön, joilla on jokin hyvä idea.
NOVI therefore seeks to steer them in the right direction.
NOVI pyrkii ohjaamaan hankkeita oikeaan suuntaan.
In 1999, a group of "Business Angels" was set up with the project's investment organisation to help the successful launch of start-ups.
Vuonna 1999 hankkeen investointiorganisaation kanssa perustettiin ryhmä "yritysenkeleitä" auttamaan yrityksiä hankkeiden käynnistyksessä.
After more than ten years of operation the project is not short on future activities.
Yli kymmenen toimintavuoden jälkeen hankkeella on edelleen runsaasti tarjottavaa.
NOVI has launched a fund which specialises in green investments for putting into practice the results of engineer research projects.
NOVI on avannut ympäristöinvestointeihin erikoistuneen rahaston insinööritutkimushankkeiden tulosten soveltamiseksi käytäntöön.
NOVI will also form a partnership with the University of Aalborg and the County of North Jutland to strengthen the NorCom industrial cluster - a group of companies in the North Jutland telecommunications company.
NOVI tekee myös yhteistyötä Ålborgin yliopiston ja Pohjois­Jyllannin läänin kanssa vahvistaakseen NorCom­teollisuusryvästä, Pohjois­Jyllannin televiestintäyritykseen kuuluvaa yritysryhmää.
The project has been funded in part by private partners such as Kajaanin Puhelinosuuskunta, Arcus Software, the cities of Kajaani and Kuhmo, the municipalities of Paltamo, Ristijärvi, Hyrynsalmi, Suomussalmi, Sotkamo, Puolanka, Vaala and Vuolijoki, and the European Regional Development Fund.
Hankkeen rahoituksesta ovat osittain vastanneet yksityiset kumppanit, kuten Kajaanin Puhelinosuuskunta ja Arcus Software, Kajaanin ja Kuhmon kaupungit sekä Paltamon, Ristijärven, Hyrynsalmen, Suomussalmen, Sotkamon, Puolangan, Vaalan ja Vuolijoen kunnat ja Euroopan aluekehitysrahasto.
Geographical distances to the capital and other metropolitan areas virtually isolate the Kainuu region, located in eastern Finland.
Maantieteelliset etäisyydet pääkaupunkiin ja muihin keskuksiin eristävät Kainuun alueen Suomen itäkolkkaan.
In this respect, the aims of the Virtual Kainuu project were to enhance the prospects of the region's economy by providing internet and information technology platforms for entrepreneurs and the general public.
Virtuaali Kainuu ­hankkeen tavoitteena oli parantaa alueen talouselämän tulevaisuudennäkymiä tarjoamalla yrittäjille ja suurelle yleisölle Internet­ ja tietotekniikkayhteyksiä.
The project also sought to improve the region's appeal to attract people to the area and to increase professional opportunities for the region's young graduates so that they can live and work in their hometown.
Hankkeella pyrittiin myös lisäämään alueen vetovoimaa ja parantamaan opintonsa päättäneiden nuorten työnsaantimahdollisuuksia, jotta he voisivat jäädä kotiseudulleen.
The Virtual Kainuu project, which began in late 1998, isa multi-phased "umbrella" project focused more on providing solutions and services on the information society rather than on actually delivering the technology itself.
Vuoden 1998 lopulla käynnistynyt Virtuaali Kainuu ­hanke on monivaiheinen "sateenvarjohanke", joka keskittyy pikemminkin tietoyhteiskuntaan liittyvien ratkaisujen ja palvelujen kuin varsinaisen tekniikan tarjoamiseen.
Project name: Virtual Kainuu
ΜΠ .« MMÜMM I J. ■ > '· » i' h lir- iwttui -» 0 !■■· > 'iu Hankkeen nimi: Virtuaali Kainuu
Total cost: € 789 500 (FIM 4 695 000)
Kokonaiskustannukset: 789 500 € (4 695 000 FIM)
To kick off the project and to establish a solid foundation, an Internet Service Provider (ISP) was set up to provide connectivity to the region.
Hankkeen alun tukevaksi perustaksi luotiin Internet­yritys, jonka tehtävänä oli tarjota yhteyksiä alueella.
The ISP therefore became the hub from which other IT/web entrepreneurs could develop or launch their activities.
Siitä tuli keskus, josta käsin muut tietotekniikka­ ja verkkoyrittäjät voivat kehittää tai käynnistää toimintojaan.
In this way a variety of services and projects in various sectors of activity have been developed: a web-based system for reserving hotel rooms or other holiday resort facilities; a web-based order system for a cloth manufacturer; new university services on the net/wap - library resources, administration - for students; and an e-commerce pilot project and training.
Tuloksena on laaja kirjo eri alojen palveluja ja hankkeita: verkkopohjainen hotellihuoneiden tai muiden lomanviettopaikkojen varausjärjestelmä, verkkopohjainen tilausjärjestelmä vaatevalmistajalle, yliopiston uudet net/wap­palvelut opiskelijoille (kirjastoresurssit, hallinto) sekä sähköiseen kaupankäyntiin liittyvä pilottihanke ja koulutus.
As a result of the project's activities two new IT-companies have been created (16 new jobs), established companies have expanded their commercial activities, and seminars and training programmes have been established successfully.
Hankkeen tuloksena on perustettu kaksi uutta tietotekniikkayritystä (16 uutta työpaikkaa). Vakiintuneet yritykset ovat laajentaneet liiketoimintaansa, joiden lisäksi on toteutettu seminaareja sekä koulutusohjelmia hyvin tuloksin.
However, the flagship undertaking of the Kainuu project is the creation of a three-dimensional model of the Kainuu region.
Kainuu­hankkeen lippulaiva on kuitenkin kolmiulotteisen mallin luominen Kainuun alueesta.