natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This is the direction the Commission intends to take.
Tätä kehitystä olisi nyt tarkoitus vauhdittaa.
It has therefore set up a programme to improve existing data collection systems by 2013.
Komissio on laatinut toimintaohjelman, jonka tavoitteena on parantaa nykyisiä tiedonkeruujärjestelmiä vuoteen 2013 mennessä.
In some cases, this will mean improving the quality of data and in others widening access or encouraging the disclosure of data.
Joillakin osa-alueilla pyritään parantamaan tietojen laatua ja joillakin taas lisäämään niiden saatavuutta tai kannustamaan niiden luovuttamista muille.
Over the longer term, these measures will contribute to the establishment of common standards and do away with restrictions on data access.
Viime kädessä tavoitteena on edistää yhteisten standardien kehittämistä ja tietojen käytön täydellistä vapauttamista.
For example, the Commission plans to require greater availability for data collected under programmes financed by the European Union.
Komissio aikoo esimerkiksi velvoittaa jäsenvaltiot parantamaan EU:n rahoittamissa ohjelmissa kerättyjen tietojen saatavuutta.
It also plans to promote coastal information systems as part of integrated coastal zone management projects.
Lisäksi tarkoituksena on edistää rannikoiden tietojärjestelmien kehittämistä rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevien hankkeiden yhteydessä.
Eurostat will develop better parameters for identifying more effectively coastal influence in territorial statistics, and so on. The list is still being added to.
Eurostat ryhtyy parantamaan parametrisointia, jotta rannikon vaikutus alueisiin saataisiin paremmin näkyviin tilastoissa… Tässä vain muutamia esimerkkejä.
The Commission notes that, over the longer term, true integration of marine knowledge will require an additional step.
Verkon rakentaminen on vasta edessä, ja se perustuu nyt käynnissä olevien pilottihankkeiden arviointiin.
A network will have to be designed, based on assessments of pilot projects such as ur-EMODnet, the prototype platform developed by the European Union, and MyOcean, the maritime dimension of the global GMES initiative.
Näitä ovat esimerkiksi Euroopan unionin kehittämän tietoympäristön ur-EMODnetin prototyyppi sekä MyOcean, maailmanlaajuisen GMES-aloitteen meripalvelua koskeva tietojärjestelmä.
For more information, consult the brochure on this new strategy on http://ec.europa.eu/maritimeaffairs
Lisätietoja uudesta strategiasta on esitteessä, joka on saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/maritimeaffairs
Streamlining the system will reduce data collection costs, which amount to upwards of one billion euro today.
Nykyisen järjestelmän järkeistäminen vähentäisi tuntuvasti kustannuksia, jotka nyt ovat hieman yli miljardi euroa vuodessa.
The savings are cautiously estimated at around 30 %, or EUR 300 million a year for the European Union as a whole.
Varovaisen arvion mukaan koko unionissa kertyisi vuosittain säästöä noin 300 miljoonaa euroa eli kustannukset vähenisivät 30 prosenttia.
The final objective is to provide full access to all marine data and observations.
Viime kädessä tavoitteena on mahdollistaa kaikkien meriympäristöä koskevien tietojen tehokas saatavuus.
With such a tool, users will know what exists and be better able to steer and develop future data collection.
Verkon avulla pystytään paremmin kartoittamaan olemassa olevat tiedot ja sen jälkeen suuntaamaan ja kehittämään tulevaa tiedonkeruuta.
Scientific knowledge of seas and oceans will also be improved because creating a more solid data environment will make it easier to plan for future changes across all marine systems in relation, for example, to climate change, species movements, biodiversity patterns, the absorption of pollution, etc.
Lisäksi merien ja valtamerien tieteellinen tuntemus paranee, sillä vankemman tietopohjan luominen helpottaa kaikkien meriekosysteemien tulevan kehityksen ennakointia esimerkiksi ilmastonmuutoksen, lajien liikkumisen, biologisen monimuotoisuuden kehityksen tai epäpuhtauksien imeytymisen osa-alueilla.
Lastly and most importantly, in an interconnected global economy, knowledge is the driver for sustainable growth, in keeping with the Europe 2020 strategy.
Ennen kaikkea meriosaaminen edistää kestävää kasvua verkottuneessa maailmantaloudessa. Siksi se onkin yksi Eurooppa 2020 strategian avaintekijöistä.
isheries and a qu ac ul t ur F
al as tu s ja v K
In addition, better access to knowledge will enable private industry to develop new products and services and thus to create new jobs of a kind difficult to anticipate beforehand.
Tietojen saatavuuden parantaminen auttaa yksityistä teollisuutta kehittämään uusia tuotteita ja palveluja ja luomaan uusia innovatiivisia työpaikkoja, joiden luonnetta tuskin kukaan osaa etukäteen kuvitella.
Public authorities will be able to base their decisions on more solid information.
Viranomaiset voivat tehdä päätöksiä entistä vankemmalta pohjalta.
Lastly, scientists will have better sources of data on which to develop their research.
Tutkijat saavat käyttöönsä yhä parempia tietolähteitä tieteellisen tutkimuksen kehittämiseen.
For more information: https://webgate.ec.europa.eu/maritimeforum/node/1305 y 2011 I
Lisätietoja: https://webgate.ec.europa.eu/maritimeforum/node/1305
All these aims are in line with those of the Europe 2020 strategy.
Hanke on siis täysin Eurooppa 2020 strategian tavoitteiden mukainen.
European regulations already organise the collection of different types of marine and maritime data, and in some cases impose certain availability criteria.
EU:n lainsäädännössä säädetään jo nyt monentyyppisten mereen ja merenkulkuun liittyvien tietojen keruusta ja asetetaan joissakin tapauksissa niiden saatavuuteen liittyviä vaatimuksia.
The Member States are obliged to monitor and report on the environmental status of their maritime waters through the WISE-Marine network, to share geographical data on the basis of common standards and to report their fisheries figures.
Jäsenvaltiot esimerkiksi velvoitetaan seuraamaan merivesiensä ekologista tilaa ja toimittamaan tietoja WISE-Marine-verkon kautta, vaihtamaan yhteisten standardien mukaisia maantieteellisiä tietoja sekä toimittamaan toisilleen kalastuslukuja.
They must also submit their environmental and security measurements to the global GMES (2) initiative.
Lisäksi niiden on toimitettava tietoja ympäristön ja turvallisuuden seurantaa koskevasta toiminnastaan maailmaanlaajuisen GMES-järjestelmään (2).
Data is also collected by the European Maritime Safety Agency, the European Fisheries Agency and the European Environment Agency.
EU:n meriturvallisuus-, kalastuksenvalvonta- ja ympäristöviranomaisilla on kaikilla omat tietokokoelmansa.
Member States and even regions, especially maritime regions, also collect data as part of integrated coastal zone management.
Etenkin unionin merellisillä alueilla kerätään kansallisesti ja jopa alueellisesti rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevia tietoja.
(2) Global Monitoring for Environment and Security Initiative.
(2) Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuista seurantaa koskeva aloite.
Reform: heading towards 2013 op e an Union ur
YKP:n uudistus 2013: hyvässä vauhdissa oo p an u n i on i ur
Two European Commissioners, Maria Damanaki (Maritime Affairs and Fisheries) and Janez Potočnik (Environment), addressed the stakeholders’conference. conference.
Toimijoiden konferenssissa osanottajia olivat vastaanottamassa EU:n komission jäsenet Maria Damanaki (meri- ja kalastusasiat) ja Janez Potočnik (ympäristö).
On 16 November 2010, the European Commission sponsored a major conference,‘Another future for fisheries’.
Komissio järjesti 16. marraskuuta 2010 laajan konferenssin, jossa käsiteltiin Euroopan kalastusalan tulevaisuudennäkymien parantamista.
This event marked a new stage in preparation of the common fisheries policy reform.
Tapahtuma käynnisti uuden vaiheen yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) uudistuksen valmisteluprosessissa.
It was meant to give stakeholders the opportunity to share their pioneering experiences with various aspects of this policy.
Toimijoilla oli siellä tilaisuus kertoa ensi käden kokemuksistaan tämän politiikan eri osa-alueilla.
A large number of participants agreed on the need for a strong external dimension, more competitive and dynamic European aquaculture, a market and commercial policy as a strong pillar of the CFP, greater consideration for small-scale coastal fisheries and the integration of fisheries in the ecosystem-based maritime policy.
Monet osanottajat mainitsivat myös muita kehitystavoitteita, joita olivat vahva ulkoinen ulottuvuus, nykyistä kilpailukykyisempi ja dynaamisempi vesiviljelyala, markkina- ja kauppapolitiikkaan perustuva YKP, pienimuotoisen rannikkokalastuksen parempi huomioiminen sekä kalastuksen ja ekosysteemiperustaisen meripolitiikan yhdentäminen.
The new reform of the common fisheries policy was launched in April 2009 with a wide-ranging consultation. The public was invited to submit views on the key challenges ahead for the European fisheries sector.
Yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) tuleva uudistus käynnistyi huhtikuussa 2009 laajalla yleisellä kuulemisella, jossa osallistujia pyydettiin esittämään näkemyksiään Euroopan kalastusalan keskeisistä haasteista.
The presence of two European Commissioners whose competences are closely affected by fisheries activities – Maria Damanaki (Maritime Affairs and Fisheries) and Janez Potočnik (Environment) – exemplified the scope of the challenges at the heart of this reform.
Ne määritellään komission vihreässä kirjassa, jossa luodaan katsaus nykytilanteeseen ja esitellään taloudellisesti, sosiaalisesti ja ympäristön kannalta kestävän kalastuksen varmistamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä.
A second round of meetings, public debates, seminars and conferences was held in 2010, with the participation of institutions, stakeholders and NGOs.
Toimijoiden viimeinen tapaaminen järjestettiin Brysselissä 16. marraskuuta 2010.
This consultation brought to light four key areas of the common fisheries policy (CFP) that need to be addressed by the reform:
Vuonna 2010 järjestettiin toinen sarja tapaamisia, julkisia keskusteluja, seminaareja ja konferensseja, joihin osallistui eri laitosten, toimijoiden ja kansalaisjärjestöjen edustajia.
Eight projects in different geographical areas and on different aspects of the reform were presented at workshops and followed by a debate: stakeholder involvement, individual transferable quotas, reduction of discards, innovation, women’s role, sustainable aquaculture, consumption and the Mediterranean.
Työpajoissa esiteltiin kahdeksan uudistuksen eri osa-alueille keskittyvää, maantieteellisesti EU:n eri alueille jakautuvaa hanketta ja keskusteltiin niistä. Aiheina olivat alan toimijoiden ottaminen mukaan päätöksentekoon, yksilökohtaiset siirrettävät kalastusoikeudet, poisheitettyjen saaliiden vähentäminen, innovointi, naisten asema, kestävä vesiviljely, kulutus sekä Välimeren alue.
The ideas presented at the conference showed that the goal of a thorough reform can be met.
Konferenssissa esille tuodut näkemykset osoittivat, että nämä tavoitteet pystytään saavuttamaan perusteellisella uudistuksella.
These stakeholders proved that an innovative, greener and simpler policy is possible.
Alan toimijat vakuuttivat, että entistä innovatiivisempi, vihreämpi ja yksinkertaisempi politiikka on todellakin mahdollista.
In the wake of this final stage of consultation, an initial legislative package is expected to be proposed towards mid-2011.
Tämän viimeisen kuulemisvaiheen jälkeen laaditaan vuoden 2011 puolivälissä ensimmäinen lainsäädäntöpaketti.
After around two years of discussions and debates within the European institutions, final adoption of the reform is likely in late 2012, with implementation beginning on 1 January 2013.
EU:n toimielimissä käytävien kaksivuotisten keskustelujen ja neuvottelujen jälkeen uudistuksesta on määrä tehdä loppuvuodesta 2012 lopullinen päätös, joka tulee voimaan 1. tammikuuta 2013.
• the first is to tackle the problem of overfishing and safeguard the marine environment while complying with sustainable fishing levels, reducing discards and minimizing the impact of fisheries on the ecosystem;• the second is to bring about change in CFP decision-making (‘governance’) so that it is better suited to realities on the ground and enhancing the sector’s involvement;• the third is to reduce fleet overcapacity and adapt capacity to the availability of resources, while giving certain fisheries the option to introduce individual transferable quotas;• the fourth is to put in place a financial instrument that serves only the objectives of the reformed CFP and puts an end to measures to assist the fleet.
• liikakalastuksen vähentäminen ja meriympäristön suojelun parantaminen pitämällä kalastus kestävällä tasolla, vähentämällä poisheitettyjä saaliita sekä minimoimalla kalastuksen ympäristövaikutukset;• YKP:n päätöksentekoprosessin (hallinnoinnin) kehittäminen, jotta se vastaisi paremmin todellisuutta kentällä ja jotta alan toimijat voisivat osallistua siihen nykyistä laajemmin;• kalastuslaivaston liikakapasiteetin vähentäminen ja parempi mukauttaminen käytettävissä oleviin kalavaroihin ja siirrettävissä olevien oikeuksien käyttöönotto tiettyjen lajien kalastuksessa;• uudistetun YKP:n tavoitteisiin keskittyvän rahoitusvälineen perustaminen ja laivastotukien lopettaminen.
Gdansk and Gdynia: two ports expanding side-by-side o ck e rs t
Gdansk ja Gdynia: naapurisatamat kehityksen pyörteessä o ck e rs t
Activity at Gdansk is based mainly at the northern port, which opens onto the Gulf of Gdansk.
© S h ut t kapea tie, joka johtaa ultramoderneihin terminaaleihin.
In 2009, traffic at this port reached a total of 24 million tonnes (coal, copper, iron, cereals, liquid fuel, etc.), according to the Gdansk Port Authority.
Gdanskin satamaviranomaisen mukaan sataman liikenne (hiiltä, kuparia, rautaa, viljaa ja polttoainetta) oli 24 miljoonaa tonnia vuonna 2009.
Some choices proved to be risky: the cereals terminal has never been used and the coal terminal is idling.
Jotkin ratkaisut ovat osoittautuneet kannattamattomiksi: esimerkiksi viljaterminaali on jäänyt tyhjän pantiksi, ja hiiliterminaalillakin on vain vähän käyttöä.
Large investments nevertheless help kick-start declining activities.
Monilla mittavilla investoinneilla on kuitenkin onnistuttu elvyttämään sataman toimintoja.
In 2007, an Australian fund invested EUR 200 million in the construction of a deepwater container terminal (DCT), a bold gamble.
Australialainen rahasto investoi vuonna 2007 noin 200 miljoonaa euroa valtamerialusten konttiterminaalin (DCT) rakentamiseen.
Everything is brand new here: the road that leads to the terminal, the twin-track railway behind the huge platform facing the sea and, of course, the offices of the terminal’s 300 employees.
Se oli melkoinen riski. Kaikki hohtelee uutuuttaan: terminaaliin johtava ajotie, valtavan lastauslaiturin takaa kulkevat kaksoisraiteet ja tietenkin tuliterä toimistorakennus, jossa työskentelee 300 ihmistä.
The Danish shipping firm Maersk, looking for ways to ride out the crisis, chose the DCT as a departure and arrival point for a new commercial route, the AE10, which connects China directly to the Baltic. ‘The first ship from China reached Gdansk in January.
Kriisissä elvytysratkaisuja hakenut tanskalainen laivanvarustaja Maersk valitsi DCT:n lähtö- ja tuloterminaaliksi uudelle kauppareitilleen AE10:lle, joka muodostaa suoran yhteyden Kiinasta Baltiaan. ”Ensimmäinen kiinalainen alus saapui Gdanskiin tammikuussa.
Growth since then has been phenomenal: 180 % this year’, explains Boris Wenzel, CEO of the DCT.
Sittemmin liikenne on kasvanut huimasti: tänäkin vuonna + 180 prosenttia”, DCT:n pääjohtaja Boris Wenzel selittää.
A total of some 240 000 TEU (1) containers were transhipped in 2009.
Jälleenlaivattuja kontteja oli 240 000 TEU (1) vuonna 2009.
The figure will be upwards of 400 000 TEU for 2010.
Vuonna 2010 määrä nousee yli 400 000 TEU:hun.
These containers are filled with all kinds of goods: furniture, household appliances, fertilisers and even fresh produce.
Konteissa kuljetetaan kaikenlaista kauppatavaraa kalusteista, kodinkoneista ja lannoitusaineista tuoretuotteisiin.
Gdansk has become Poland’s leading container port.
Gdanskista on nyttemmin tullut Puolan suurin konttisatama.
At the heart of the Baltic Sea, the port of Gdansk enjoys outstanding natural conditions: deep waters (16.5 metres), no tides and ice-free conditions in winter.There have been two major foreign investments in the port in recent years.
Gdanskin satamalla Itämeren sydämessä on poikkeuksellisen suotuisat luonnonolosuhteet: se on erittäin syvä (16,5 metriä), siellä ei ole vuorovesivaihtelua eikä se jäädy talvella umpeen.
Its smaller but dynamic neighbour, Gdynia, is striving to attract more cargo ships.
Satamaan on viime vuosina tehty kaksi tärkeää ulkomaista investointia.
Major infrastructure works are on the drawing board to speed up the port’s development.
Sataman kehityksen vauhdittamiseksi suunnitellaan laajoja infrastruktuurihankkeita.
Huge cranes hover over and are visible from the old town like good fairies keeping watch over the historic centre of Gdansk.
Vanhaan kaupunkiin asti näkyvät kumarat satamanosturit vartioivat Gdanskin historiallista keskustaa kuin valtavat suojelusenkelit.
The port’s proximity is impossible to ignore.
Sataman läheisyyttä ei voi olla huomaamatta.
The houses that line its cobblestone streets are a reminder of the commercial ties built by Gdansk, with other European ports, in particular Rotterdam, from as early as the 15th century.
Kivettyjä katuja reunustavien talojen arkkitehtuuri kertoo Gdanskin jo 1400-luvulla syntyneistä kauppasuhteista Euroopan muihin satamiin, etenkin Rotterdamiin.
The red bricks used to build most of the town’s buildings and its many churches come from Holland: placed as ballast in the hold of commercial ships to make them more stable, the bricks were then sold in Gdansk.
Punatiilet, joista suurin osa kaupungin rakennuksista ja kirkoista on rakennettu, on tuotu Hollannista: ne ladottiin aikoinaan kauppalaivojen pohjalle parantamaan vakautta ja myytiin sitten pois Gdanskissa.
The port of Gdansk also has two ferry terminals – the Polferries terminal and a more recent terminal situated on the peninsula of Westerplatte, less than half an hour from the historic centre.
Gdanskin satamassa on myös kaksi lauttaterminaalia: Polferries ja toinen, hieman uudempi terminaali Westerplatten saaristossa alle puolen tunnin ajomatkan päässä kaupungin vanhasta keskustasta.
Passengers are mostly Swedish and come to visit the old town and the region, especially the Malbork castle, once the seat of the Teutonic knights. Ferries transported 200 000 passengers last year.
Vanha kaupunki ja lähiseudun nähtävyydet, etenkin Malborkin ritarilinnoitus teutonien valtakaudelta, houkuttelevat matkailijoita, joista suurin osa on ruotsalaisia.Viime vuonna alueella kävi noin 200 000 matkailijaa.
Just a stone’s throw from the old town, the Stocznia Gdanska shipyards cover hundreds of hectares.
Satojen hehtaarien laajuinen telakka-alue, Stocznia Gdanska, on vain kivenheiton päässä vanhasta kaupungista.
It was here that the riots of 1970 broke out and that the Solidarnosc movement emerged in the 1980s.
Juuri tällä telakalla saivat alkunsa 1970-luvun mellakat ja 1980-luvun Solidaarisuusliike.
Ships are still built here (container vessels, gas tankers, trawlers and so on) as well as all sorts of steel products, especially wind turbine masts.
Siellä rakennetaan edelleen laivoja (esim. konttialuksia, tankkereita ja trooleja), mutta myös kaikenlaista terästavaraa, kuten tuulivoimaloiden mastoja.
On the 70 hectares of the site not in use today, the Gdansk town hall plans to build a European solidarity centre to commemorate the struggles for freedom that took place here.
Telakalla on vielä 70 hehtaaria joutomaata, jolle Gdanskin kaupunki suunnittelee rakentavansa eurooppalaisen solidaarisuuskeskuksen vapaustaistelujen muistoksi.
Why two ports?
Miksi kaksi satamaa?
In 1919, Gdansk became a free city under the German name of Danzig.
Gdanskista muodostettiin vuonna 1919 vapaakaupunki, jonka nimeksi tuli Danzig.
Deprived of its port, Poland decided to develop a new maritime outlet.
Menetettyään yhden suurimmista satamistaan Puola ryhtyi etsimään uutta satamapaikkaa.
It chose the village of Gdynia, 20 km from Danzig.
Tähän tarkoitukseen valittiin 20 kilometrin päässä Danzigista sijaitseva Gdynian kylä.
The port was built in 1922 and expanded rapidly, handling the majority of Baltic maritime traffic by 1937.
Vuonna 1922 rakennettu Gdynian satama laajeni nopeasti. Vuonna 1937 sen kautta kulki jo suurin osa Itämeren meriliikenteestä.
A bit further, the Vistula Canal separates the inland port from the northern port, built in the early 1970s.
Pääosa Gdanskin satamatoiminnasta keskittyy kuitenkin Gdansk-inlahdelle avautuvaan pohjoissatamaan.
(1) Twenty-foot equivalent units (a standard measure of container capacity).
(1) Twenty foot Equivalent Unit (konttiliikenteen perusmittayksikkö).
(sources: Gdansk and Gdynia Port Authorities)
(lähde: Gdanskin ja Gdynian satamaviranomaiset)
RUSSIAN FEDERATION
Gdanskinlahti
Gulf of Gdansk
VENÄJÄN FEDERAATIO
Gdansk• 450 000 inhabitants.• 2 500 employees.• 24 million tonnes of traffic in 2009.• 2 major investments: deepwater container terminal (DCT) built in 2007 and dry bulk cargo terminal acquired by the Belgian firm Sea Invest.
Gdansk• 450 000 asukasta.• 2 500 satamatyöntekijää.• Liikenne: 24 miljoonaa tonnia vuonna 2009.• Kaksi suurinta investointia: vuonna 2007 rakennettu valtamerialusten konttiterminaali (DCT) ja belgialaiselle Sea Investille myyty kuivalastiterminaali.
Gulf of Gdansk
Gdanskinlahti
Inland port
Sisäsatama
Northern port
Pohjoissatama
Gdynia• 250 000 inhabitants.• 2 200 employees.• 14.2 million tonnes of traffic in 2009.• 2 privatised terminals: Baltic Container Terminal, sold for EUR 40 million to the Philippines-based group ICSI, and Baltic Grain terminal, sold for EUR 10 million to Dutch and Polish investors.• Tourism (cruise ships): 135 000 passengers in 2009.
Gdynia• 250 000 asukasta.• 2 200 satamatyöntekijää.• Liikenne: 14,2 miljoonaa tonnia vuonna 2009.• Kaksi yksityistä terminaalia: 40 miljoonalla eurolla filippiiniläiselle ICSI-konsernille myyty Baltic Container Terminal (konttiterminaali) ja 10 miljoonalla eurolla hollantilaisille ja puolalaisille sijoittajille myyty Baltic Grain Terminal (viljaterminaali).• Matkailu (ristelyalukset): 135 000 matkustajaa vuonna 2009.
Port activity at Gdansk is divided between the inland port on the Vistula Canal and the northern port, seen here, which opens directly onto the Gulf of Gdansk.
Gdanskin satama muodostuu Veikselin kanavan varrella sijaitsevasta sisäsatamasta ja kuvassa näkyvästä pohjoissatamasta, joka avautuu suoraan Gdanskinlahdelle.
No 50 of private companies.
Toinen kasvukeskus: Gdynia o 50 r N sijoittajille. ”Yksityistäminen oli hyvä ratkaisu”, Janusz Jarosinski selittää. ”Sataman kaikki terminaalit siirtyvät kahden vuoden kuluessa kokonaan yksityisomistukseen.
The money from the privatisations belongs to the port, which still owns the land.
Myyntitulot tulevat satamalle, joka omistaa tontin.
This money can only be spent on developing its infrastructures.’
Ne käytetään sen infrastruktuurin kehittämiseen”.
As a result, with 75 % funding from the European Union, the port was able to finance a section of road that links the town to the port.
Varoilla on esimerkiksi rakennettu kaupungista satamaan johtava tieosuus, josta 75 prosenttia EU:n tuella.
Here too, major development programmes are being studied.
Gdyniassakin on vireillä laajoja kehittämisohjelmia.
Gdynia, confined to a limited area, has major expansion projects, including digging a canal to increase its depths.‘We plan to invest EUR 140 million over the next four years to be able to attract larger ships’, explains Janusz Jarosinski.
Ahtaasti rakennettu satama suunnittelee merkittäviä laajennuksia, kuten kanavapohjan syventämistä. ”Aiomme seuraavien neljän vuoden kuluessa investoida 140 miljoonaa euroa kaivutöihin tehdäksemme tilaa isommille laivoille”, Janusz Jarosinski kertoo.