natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Growth rate all sectors Growth rate knoledge intens services
Kasvu,kaikki sektorit Kasvu, osaamisvaltaiset palvelut
* IS sector includes manufacturing high-tech sectors,knoledge intensive services (eg.communication ser-vices,software,business services,financing,community,social and personal services)
) Tietopalvelusektori muodostuu tietotekniikkatuotannosta,huipputekniikkasektoreista,osaamisvaltaisista palveluista (esimerkiksi viestintäpalveluista,ohjelmistoista,yritys- ja rahoituspalveluista sekä yhteisönpalveluista ja sosiaalisista ja henkilökohtaisista palveluista).
Source:European Commission,based on Eurtostat figur.
Lähde:Euroopan unionin komissio,perustuu Eurostatin tilastoihin.
Use of computer for work (% of working population/Member state)
Tietokoneen käyttö työssä (% työikäisestä väestöstä / jäsenvaltio)
Source: Eurobarometer, Nov. 2000
Lähde:Eurobarometri,marraskuu 2000.
Use of PC and Internet penetration by occupation (%)
PC:n ja Internetin käyttö ammattikunnittain (%)
Selfemployed
Yrittäjät
Other whitecollar workers
Toimihenkilöt
Manual workers
Työntekijät
ICT and eBusiness experts in western Europe:demand and shortage
TVT:n ja sähköisen liiketoiminnan (eB) asiantuntijat Länsi-Euroopassa:kysyntä ja vaje
ICT shortage ICT + eB shortage ICT Demand
TVT, vaje TVT + eB, vaje TVT, kysyntä
ICT + eB demand
TVT + eB, kysyntä
2001 year
2001 Vuosi
Source European Info Tech Observatory
Lähde:European Info Tech Observatory.
Computer training (% of European working population)
Tietotekninen koulutus (% eurooppalaisista työntekijöistä)
14,7 paid by theemployer at thework place ever hadcomputer training during working hours
14,7 työaikana työpaikalla työnantajan kustannuksella saanut koulutusta
Source Eurobarometer,Nov 2000
Lähde:Eurobarometri,marraskuu 2000.
Effects of telework on personal life:experiences and expectations effects reported by people teleworking effects expected by people who have not experienced telework
Etätyön vaikutus yksityiselämään:kokemukset ja odotukset
2,4 reducedless socialneed tointer-commuteaction more social interaction moreeasier toproductivecombineon the jobwork & privatelife highersense ofautono-my inthe job morelesslowerinc reaseddifficultproductivesens ofneed toto combineon the jobautonomycommutework & inprivate lifethe job 23
2,4 työmatkojen lisääntyminen suurempi itsenäisyys työssä vähempi itsenäisyys työssä työn tuottavuuden kasvu työn tuottavuuden lasku vähemmän sosiaalista kanssakäymistä enemmän sosiaalista kanssakäymistä helpompiyhdistäätyö ja yksityisyys työmatkojen väheneminen vaikeampiyhdistää työ ja yksityiselämä
Teleworkers by gender and category of occupation (EU average) as % of total workers in the categoryas % of computer users for work by category
Etätyöntekijät sukupuolittain ja ammattikunnittain (EU:n keskiarvo)
Manual workers
Toimihenkilöt
Other whitecollars
Työntekijät
Income Gap internet penetration (% EU average per age group)
Ero sukupuolten välillä Internetin käyttöaste (%)
Gender Gap internet penetration (%)
Ero ikäryhmien välillä Internetin käyttöaste (% EU:n keskiarvosta ikäryhmittäin)
25-39 years
25–39-vuotiaat
Income Gap internet penetration (% EU average per income group)
Ero tuloryhmien välillä Internetin käyttö (% EU:n keskiarvosta tuloryhmittäin)
Fairly low
Melko matalat
Moving forward on social dialogue and working arrangements
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työolojen kehittäminen
1) The modernisation of labour relations
1) Työmarkkinasuhteiden nykyaikaistaminen
The social partners have a vital role to play in achieving a more transparent andflexible labour market, new forms of work organisation and a fair balance betweenflexibility and security.
Työmarkkinaosapuolilla on merkittävä asema entistä avoimempien ja joustavampientyömarkkinoiden, uusien työn organisointitapojen sekä joustavien ja turvallistentyöolojen luomisessa.
They are also crucial in helping to close the gender gap insalaries and better reconciling the private and professional lives of men and women.In view of this and the European framework agreements on part-time working andfixed-length contracts signed in 1997 and 1999, the social partners decided in June2000 to begin negotiations on temporary work.
Ne ovat merkittävässä asemassa myös sukupuolten välistenpalkkaerojen tasoittamisessa sekä miesten ja naisten yksityiselämän ja työelämänentistä paremmassa yhteensovittamisessa. Tämän huomioon ottaen ja osa-aikaisiatyösuhteita ja määräaikaisia työsopimuksia koskevien, vuosina 1997 ja 1999 allekirjoitettujen puitesopimusten nojalla työmarkkinaosapuolet päättivät kesäkuussa 2000aloittaa tilapäistöitä koskevat neuvottelut.
They also voiced great interest in making headway on telework, which in its variousforms now covers over 10 million workers in the EU.
Työmarkkinaosapuolet ilmaisivat kiinnostuksensa myös kysymykseen etätyöstä, jokaeri muodoissaan koskee tällä hetkellä yli 10:tä miljoonaa työntekijää Euroopanunionissa.
In a joint declaration of 15June 2000, they expressed a desire to delineate better the concept of telework,draw up a list of issues surrounding it and assess their cross-border aspects.
Yhteisessä, 15. kesäkuuta 2000 hyväksytyssä julistuksessa ne ilmaisivathalunsa tarkentaa etätyön määritelmää, laatia luettelo etätyöhön liittyvistä kysymyksistä ja tarkastella niiden vaikutuksia valtioiden rajat ylittävissä tilanteissa.
Another Lisbon challenge taken up by the social partners concerns lifelong learningand training strategies to help as many people as possible make the transition to thenew knowledge economy (see Section 5).
Toinen kierros, jonka aikana keskityttiin lähinnä etätyön kysymyksiin, käynnistettiin maaliskuussa 2001, ja sen aikana työmarkkinaosapuolilletoimitettiin luettelo etätyötä koskevista yleisistä periaatteista.
An interim report was sent to the Stockholm European Council, with a clear signal of their joint commitment andspecific responsibility.
EY:n teollisuuden jatyönantajien keskusjärjestö UNICE ehdotti 9. huhtikuuta neuvottelujen käynnistämistä sellaisen sopimuksen aikaansaamiseksi, joka ei ole sitova.
A work programme has been put in hand to identify andanticipate skill requirements and analyse new ways forward for training, recognition,approval and the resources needed for lifelong learning.
Tukholman Eurooppa-neuvostolle lähetetyssä väliraportissa tuotiin selkeästiesiin työmarkkinaosapuolten yhteinen sitoutuminen ja vastuun ottaminen tämänpäämäärän saavuttamiseksi.
The aim is to forward aframework agreement to the Laeken European Council in the latter part of in 2001,which, together with the adoption of the employment package and a communicationadopted by the Commission in June 2001 on the quality of work, would give out astrong political message.
Laaditun työohjelman tavoitteena on elinikäisen oppimisen edellyttämien taitojen määritteleminen sekä elinikäisen oppimisenkoulutusmenetelmien, opintojen tunnustamistapojen ja resurssien kehittäminen.Tarkoituksena on luovuttaa Laekenin Eurooppa-neuvostolle vuoden 2001 jälkimmäisellä puoliskolla puitesopimus, joka yhdessä työllisyyspaketin hyväksymisen jakomission kesäkuussa 2001 antaman työn laatua koskevan tiedonannon kanssa toimii voimakkaana poliittisena kannanottona.
Sectoral social dialogue has made great strides since the 1998 Commission decisionto restructure it. Dialogue committees have been established in 26 sectors and 10others now run joint activities.
Alakohtainen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on edennyt huimasti komissionvuonna 1998 tekemän sitä koskevan uudelleenorganisointipäätöksen jälkeen.Alakohtainen neuvottelukomitea on perustettu 26 alalle, ja lisäksi 10 muulla komitealla on yhdistettyjä toimintoja.
In addition, the signing of a variety of importantagreements mark a strong contribution to modernising and improving labourrelations.
Työmarkkinasuhteiden nykyaikaistamiseksi japarantamiseksi on tehty lukuisia tärkeitä sopimuksia.
Two agreements on telework were signed, the first in the telecoms sectorin February 2001 and the second in commerce, which employs 23 million people inthe EU, a couple of months later on 26 April.
Etätyön osalta tehtiin kaksisopimusta, toinen televiestintäalalla helmikuussa 2001 ja toinen muutamaa kuukautta myöhemmin 26. huhtikuuta kaupan alalla, joka työllistää Euroopan unionissa 23 miljoonaa henkilöä.
In civil aviation and maritime transport, the social partners concluded frameworkagreements on working time and on health and safety in the workplace.
Siviili-ilmailun ja meriliikenteen alalla työmarkkinaosapuolet tekivät työaikaa ja työterveys ja turvallisuuskysymyksiä koskevia puitesopimuksia.
Theseagreements were brought into force by Council directives rounding off the 1993directive on certain aspects of work organisation.
Nämä sopimuksetsaatettiin voimaan neuvoston direktiivillä, joka perustuu vuonna 1993 annettuun,tiettyjä työn organisointitapoja koskevaan direktiiviin.
A similar agreement was alsosigned in the rail sector.
Samankaltainen sopimus tehtiin myös rautatieliikenteen alalla.
The road transport sector, meanwhile, has been keeping avery close eye on work in the Commission and Council on working time and resttime.
Maantiekuljetusten alalla puolestaan on seurattutarkasti työ- ja vapaa-aikaan liittyvää komission ja neuvoston työtä.
The Commission’s proposal for a directive on this matter was based on pointsof agreement between the social partners.
Komission ehdotus aihetta koskevaksi direktiiviksi perustui työmarkkinaosapuolten yhteisestisopimiin päätelmiin.
And in the private security sector, a jointdeclaration was adopted on establishing a European frame of reference for workmodernisation and organisation.
Lisäksi yksityisellä turvallisuuspalvelusektorilla hyväksyttiin yhteinen julistus eurooppalaisten puitteiden luomiseksi työn nykyaikaistamista jaorganisointia varten.
Similarly, the sectoral dimension in health and safety at work is evolving fast.
Alakohtainen ulottuvuus työterveyttä ja -turvallisuutta koskevissa kysymyksissäkehittyy nopeasti.
Thishas led to the adoption of joint manuals, training material and common positions ondraft directives, etc., in farming, construction, gas, cleaning, private security, sugarand telecoms, among others. The leather-tanning sector has adopted a code ofconduct, part of which establishes the principle of a safe and healthy workingenvironment and the adoption of best professional practice.
Tämän seurauksena esimerkiksi maataloudessa, rakennus- ja siivousalalla, kaasu- ja sokeriteollisuudessa sekä yksityisellä turvallisuuspalvelusektorillaja televiestinnässä on alettu käyttää samoja käyttöoppaita ja koulutusmateriaalia.Toimialat ovat myös hyväksyneet yhteisiä kannanottoja direktiivien luonnoksiin.Nahanparkitusteollisuudessa on hyväksytty menettelytapasäännöt, joissa määritellään turvallinen ja terveellinen työympäristö sekä parhaat ammattikäytänteet.
Training, lifelong learning, innovation and the anticipation of change are also high onthe agenda, as is the promotion of fundamental rights and corporate socialresponsibility.
Koulutus, elinikäinen oppiminen, innovointi ja muutosten ennakoiminen ovat tärkeitä kehittämiskohteita perusoikeuksien ja yritysten sosiaalisen vastuun edistämisenlisäksi.
The whole of the fashion sector, commerce and personal serviceshave, for example, signed agreements on codes of conduct.
Esimerkiksi muotiteollisuudessa sekä kaupan ja henkilökohtaisten palvelujenalalla on yhteiset, koko alaa koskevat kirjalliset menettelytapasäännöt.
Private security hasconcluded a joint declaration on the mutual recognition of union organisations andemployers.
Yksityiselläturvapalvelualalla on hyväksytty yhteinen julistus ammattijärjestöjen ja työnantajienvastavuoroisesta tunnustamisesta.
Sectoral social dialogue is also helping in the fight against jobdiscrimination and in promoting equal opportunities.
Alakohtainen vuoropuhelu auttaa myös torjumaan syrjintää ja edistämään yhtäläisiä mahdollisuuksia työelämässä.
Postal services and textiles andclothing have developed manuals of good practice while commerce has adopted ajoint declaration on the fight against racism and xenophobia.
Postipalveluissasekä tekstiili- ja vaatetusalalla on laadittu parhaiden toimintatapojen oppaita, ja kaupan alalla on hyväksytty yhteinen julistus rasismin ja muukalaisvihan vastustamiseksi.
3) Commission cooperation with the ILO
3) Komission ja ILO:n välinen yhteistyö
On the wider global stage, the promotion of core labour standards across the worldis one of the Commission’s international priorities.
Perustyönormien edistäminen kaikkialla maailmassa on yksi komission tärkeimmistäkansainvälisen tason painopisteistä.
Cooperation with, and supportfor, the work of the ILO is an essential element of this.
Siihen kuuluu olennaisena osana yhteistyö ILO:nkanssa ja ILO:n työn tukeminen.
A new exchange of lettersbetween the ILO and Commission, signed in May 2001, underlined the commitmentof both to work together on promoting labour standards and on a range of otherareas.
Kirjeenvaihtona toukokuussa 2001 tehdyssä ILO:nja komission välisessä sopimuksessa korostettiin kummankin osapuolen sitoutumista työnormien edistämiseen ja yhteistyöhön usealla muulla osa-alueella.
In July 2001 the Commission issued a wide-ranging communication proposingdifferent ways of promoting core labour standards and social governance in aglobalizing world.
Heinäkuussa2001 komissio julkaisi laaja-alaisen tiedonannon, jossa ehdotettiin erilaisia tapojaperustyönormien edistämiseksi ja sosiaalisen hallintotavan parantamiseksi kansainvälistyvässä maailmassa.
Moreover, given that ratification of all ILO fundamentalconventions by the EU Member States is a natural concomitant of the Union’ssupport for core labour standards, the Commission issued a recommendation in September 2000 to Member States on the ratification of the latest ILO fundamentalconvention, No 182, on the worst forms of child labour.
Lisäksi koska EU:n jäsenvaltiot ovat ratifioineet kaikkitärkeimmät ILO:n yleissopimukset ja näin ilmaisseet tukensa unionin pyrkimykselleedistää perustyönormeja, komissio antoi syyskuussa 2000 jäsenvaltioille suosituksenuusimman, lapsityövoiman pahimpia muotoja koskevan ILO:n perusyleissopimuksennro 182 ratifioinnista.
4) Information, consultation and involvement of workers
4) Tiedottaminen, kuuleminen ja työntekijöiden osallistuminen
Effective management of industrial change also means improving the Communityframework of rules on workers’ rights to be informed and consulted; something thesocial policy agenda explicitly calls for.
Elinkeinoelämän muutoksen tehokas hallinta edellyttää lisäksi sellaisten yhteisönsääntöjen parantamista, jotka koskevat työntekijöiden oikeuksia saada tietoa ja tullakuulluksi.
This area is the focus of a number of existinglaws and current proposals at Community level, with provisions for the informationand consultation of workers included in the directives on collective redundanciesand on the transfer of undertakings.
Lisäksi näitä aiheita käsitellään useissa yhteisön tason säädöksissä ja säädösehdotuksissa sekä työntekijöiden joukkovähentämistä ja yrityksen luovuttamistakoskevien direktiivien säännöksissä, jotka koskevat työntekijöille tiedottamista janäiden kuulemista.
Similarly, the European works council directive addresses the need for informationand consultation in a transnational framework.
Samoin eurooppalaista yritysneuvostoa koskevassa direktiivissä käsitellään tarvettakehittää työntekijöille tiedottamiseen ja näiden kuulemiseen liittyviä näkökohtia kansainvälisellä tasolla.
It requires Community-scaleundertakings and groups of undertakings (with a total of at least 1 000 employeesacross the Member States and at least 150 in each of at least two) to offer them thepossibility of transnational information and consultation.
Siinä vaaditaan, että yhteisönlaajuiset yritykset ja yritysryhmät(joissa on yhteensä vähintään 1 000 työntekijää eri jäsenvaltioissa ja vähintään kahdessa niistä vähintään 150 työntekijää) luovat tilaisuuksia valtioiden rajat ylittävääntiedottamiseen ja kuulemiseen.
On the basis of theexperience with agreements on European works councils in more than 650enterprises, a review of this directive will be carried out in the near future.
Tämän direktiivin uudelleentarkastelu toteutetaanlähitulevaisuudessa niiden kokemusten perusteella, joita on saatu eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevista sopimuksista yli 650 yrityksessä.
After almost 30 years, the recent political agreement in the Council of 20December 2000 is a significant step towards the further development of workers’rights in this field.
Neuvostossa 20. joulukuuta 2000 tehty poliittinen sopimus on huomattava edistysaskel työntekijöiden oikeuksien edistämiseksi tällä alalla lähes 30 vuoteen.
Formal adoption of the regulation establishing a Europeancompany and the annexed directive on workers’ involvement is expected soon.
Myöseurooppayhtiön perustamisesta annettavan asetuksen ja työntekijöiden osallistumista eurooppayhtiössä koskevan direktiivin muodollista hyväksymistä odotetaanlähiaikoina.
In November 1998, the Commission adopted a proposal for a directive with a viewto establishing a general framework for employee information and consultation inthe European Community.
Marraskuussa 1998 komissio hyväksyi ehdotuksen direktiiviksi, jonka tarkoituksenaon luoda työntekijöille tiedottamista ja työntekijöiden kuulemista koskevat yleisetsuuntaviivat Euroopan yhteisössä.
The proposal intends to fill the gaps and counter theshortcomings of existing legislation.
Ehdotuksen tavoitteena on täydentää nykyistälainsäädäntöä ja korjata sen puutteita.
It lays down general principles on informationand consultation with regard to economic and strategic matters, employmenttrends and specific decisions concerning work organisation and contractualrelations.
Siinä säädetään yleisistä tiedottamiseen ja kuulemiseen liittyvistä periaatteista taloudelliset ja strategiset näkökohdat,työllisyystilanne sekä erityiset työn organisointia ja sopimussuhteita koskevat päätökset huomioon ottaen.
It will apply for companies with at least 50 workers.
Ehdotus koskee kaikkia yrityksiä, joissa on vähintään 50työntekijää.
With a commonposition now agreed on, there is the prospect of quick adoption of the directive,which will be a major breakthrough, especially for managing change withinbusinesses.
Kun yhteisestä kannasta on nyt sovittu, direktiivin nopea hyväksyminenon todennäköistä, mikä on suuri edistysaskel etenkin yritysten sisällä tapahtuvassamuutoksen hallinnassa.
5) Corporate restructuring and social responsibility
5) Yritysten rakenneuudistukset ja sosiaalinen vastuu
Recent high-profile announcements of large-scale redundancies have put thespotlight on the way firms interact with their employees.
Vuonna 2000 tehtiin runsaasti rakenneuudistuksia, ja yrityskeskittymien ja -hankintojen määrä oli suurempi kuin koskaan aikaisemmin.
The year 2000 saw a highincidence of restructuring, with more mergers and acquisitions than ever before.Studies show, however, that few restructuring operations achieve their goal ofreducing costs, increasing productivity and improving quality and customer serviceas they are often carried out in a way which damages the morale, loyalty, creativityand productivity of employees.
Tutkimuksetosoittavat, että vain harvoissa rakenneuudistuksissa saavutetaan asetetut tavoitteeteli onnistutaan pienentämään kustannuksia, tehostamaan tuottavuutta ja parantamaan laatua ja asiakaspalvelua, sillä usein järjestelyt toteutetaan tavalla, joka vaikuttaahaitallisesti työntekijöiden motivaatioon, lojaalisuuteen, luovuuteen ja tuottavuuteen.
As a result of the increasing incidence ofrestructuring and its potential impact on the lives of ordinary Europeans, the Commission gave details of a package of Community initiatives in May 2001 to helpcompanies and workers adapt to business change.
Rakenneuudistusten määrän lisääntymisen ja niiden tavallisten ihmisten elämäänkohdistuneiden vaikutusten seurauksena komissio esitteli toukokuussa 2001 joitakinyksityiskohtia yhteisöaloitepaketista, jonka tarkoituksena on auttaa yrityksiä ja työntekijöitä sopeutumaan liike-elämän muutokseen.
The package, which focusesespecially on advance preparation and management of corporate restructuringoperations, includes Community legislation, action by social partners, promotion ofbest practice by companies and may also involve redirecting European Social Fundmoney towards regions or sectors hardest hit by job losses.
Pakettiin, jossa keskitytäänerityisesti yritysten rakenneuudistustoimien ennakkovalmisteluihin ja hallintaan, kuuluu yhteisön lainsäädäntöä, työmarkkinaosapuolten toimia, parhaidentoimintatapojen edistäminen yrityksissä sekä mahdollisesti myös Euroopan sosiaalirahaston varojen kohdentaminen alueille ja aloille, joilla työpaikkojen väheneminenon voimakkainta.
The comprehensive package on corporate restructuring includes a proposal foreffective legal guarantees of advance information and consultation, a stimulus tobusinesses to plan company restructuring early and effectively and a first discussionon how to focus other Community policies, such as competition, State aid andstructural funds, on the new needs of companies and workers in a rapidly-changingbusiness environment.
Yritysten rakenneuudistuksia koskevaan kokonaisvaltaiseen pakettiin sisältyy ehdotus etukäteen tapahtuvaa tiedottamista ja kuulemista koskevista tehokkaistaoikeudellisista takuista, yrityksille suunnattu kannustin ryhtyä suunnittelemaanuudelleenjärjestelyä riittävän ajoissa ja tehokkaasti sekä keskustelunavaus siitä, kuin-
In order to raise awareness of existing Community legal obligations and goodpractice in restructuring operations, a checklist has been drawn up, whichsummarises companies’ obligations under Community law in this respect as well asgood company practice in corporate restructuring.
ka muita yhteisön politiikkoja, kuten kilpailua, valtiontukia ja rakennerahastoja koskevaa politiikkaa, voidaan soveltaa yritysten ja työntekijöiden uudenlaisiin tarpeisiinnopeasti muuttuvassa liike-elämässä.
The Commission will alsoexamine the interaction that Community competition law on mergers andacquisitions has with the other social consequences of such operations.
Tietämyksen lisäämiseksi yhteisön nykyisistä oikeudellisista velvoitteista ja parhaistatoimintatavoista rakenneuudistusten yhteydessä on laadittu tarkistuslista, joka sisältää yhteenvedon velvollisuuksista, joita yrityksillä on yhteisön lain nojalla, sekäparhaista toimintatavoista yrityksen rakenneuudistuksen yhteydessä.
The Commission’s Green Paper on corporate social responsibility (CSR), issued in July 2001, addresses restructuring in the broader context of the strategy, endorseda month earlier in Gothenburg, for sustainable development.
Komission heinäkuussa 2001 julkistamassa yritysten sosiaalista vastuuta käsittelevässä vihreässä kirjassa rakenneuudistusta käsitellään laajemmin osana kestävänkehityksen strategiaa, joka vahvistettiin Göteborgissa kuukautta aiemmin.
Pointing to thecorrelation between profitability and good industrial relations, the paper is keen tohighlight what is known as the triple-bottom line: the interlinkage between soundsocial, environmental and economic standards.
Kirjassaviitataan yhteyteen tuottavuuden ja hyvien työmarkkinasuhteiden välillä sekäkorostetaan sosiaalisten, ekologisten ja taloudellisten näkökohtien keskinäistäyhteyttä (”triple bottom line”).
The Green Paper was designed as a trigger fordebate and anyone from the world of business and beyond was invited to send incomments on it by the end of 2001.
Vihreä kirja laadittiinkeskustelun käynnistämiseksi, ja kuka tahansa elinkeinoelämän tai muun alan edustaja voi lähettää kommenttejaan vuoden 2001 loppuun mennessä.
6) Anticipating change
6) Muutoksen ennakointi
In light of the speed and force of industrial change, the European Council meetingin Stockholm approved the setting up — as early as possible — of a monitoringcentre.
Elinkeinoelämän nopean ja voimakkaan muutoksen seurauksena Eurooppa-neu-voston kokouksessa Tukholmassa päätettiin seurantakeskuksen perustamisesta niinpian kuin mahdollista.
The task of doing this has been given to the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions in Dublin.
Tämä tehtävä annettiin Dublinissa toimivalle Euroopan elin- jatyöolojen kehittämissäätiölle.