natgillin/translations-raw huggingface dataset:
With so much implementation still to be done, the Member States must now commitmore firmly to pursuing the reformsdefined since the Lisbon European Council.Accordingly, the Commission proposes that the European Council take the necessarydecisions, while emphasising the importance of swift action, in the following three priority areas:
Täytäntöönpanotyötä on vielä paljon jäljellä, ja siksi jäsenvaltioiden on sitouduttavaentistä tiukemmin jatkamaan uudistuksia, jotka on määritetty Lissabonin Eurooppaneuvostossa ja sen jälkeen. Komissio ehdottaakin, että Eurooppaneuvosto tekee tarvittavat päätökset seuraavilla kolmella ensisijaisella alalla ja korostaa päätösten yhteydessänopean toiminnan tärkeyttä:
Report from the Commission to the Spring European Council 2004
Komission raportti kevään Eurooppaneuvostolle 2004
• improving investments in knowledge and networks, by implementing the ‘growthinitiative’, all the while giving greater priority to the level and quality of investmentsin research, education and training;
– Osaamiseen ja verkkoihin tehtävien investointien parantaminen: pannaan täytäntöön kasvualoite ja asetetaan tutkimukseen sekä yleissivistävään ja ammatilliseenkoulutukseen suunnattujen investointien määrä ja laatu entistä tärkeämmälle sijalle.
• strengthening the competitiveness of European enterprises, by applying better regulation — particularly for the industrial sector — and by adopting both the proposalfor the framework directive on services and the proposal for the environmental technologies action plan;
– Euroopan yritysten kilpailukyvyn vahvistaminen: sovelletaan parempaa sääntelyä– varsinkin teollisuuden alalla – ja hyväksytään ehdotus palveluita koskevaksi puitedirektiiviksi samoin kuin ehdotus ympäristöteknologiaa koskevaksi toimintasuunnitelmaksi.
• finally, promoting active ageingby encouraging older workers to remain in the workforce and through a modernisation of educational systems for lifelong learning, ofwork organisation, and of prevention and healthcare systems.
– Aktiivisen ikääntymisen edistäminen: kannustetaan ikääntyviä työntekijöitä pysymääntyöelämässä ja nykyaikaistetaan elinikäiseen oppimiseen liittyviä koulutusjärjestelmiäsamoin kuin työn organisointia sekä ennaltaehkäisy- ja terveydenhuoltojärjestelmiä.
The Commission also invites the European Council to define the framework and methodfor preparation of the mid-term review of the Lisbon strategy in 2005.
Komissio kehottaa Eurooppaneuvostoa myös määrittämään puitteet ja menetelmät,jotta voidaan valmistautua Lissabonin strategian vuoden 2005 väliarviointiin.
Essentially, thisreview should focus on implementation and be based, most notably, on the next post2006 financial perspective.
Arvioinnissa olisi keskityttävä lähinnä täytäntöönpanoon, ja sen tärkeimmäksi lähtökohdaksi olisiotettava seuraavat vuoden 2006 jälkeiset rahoitusnäkymät.
Summary. . . . .. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3
Tiivistelmä. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3
Seizing the opportunities to move forward. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7
Edistymismahdollisuuksien hyödyntäminen. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7
Capitalising on the current economic upturn. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7
Nykyisen taloudellisen elpymisen hyödyntäminen. . . . . . . . . . . . . . . . . . 7
Benefiting from the added impetus of enlargement as well. . . . . . . . . . . . 8
Laajentumiseen perustuvien mahdollisuuksien hyödyntäminen. . . . . . . . . 8
Analysis of progress towards the Lisbon objectives. . . . . . . . . . . . . . . 9
Edistyminen Lissabonin tavoitteiden saavuttamisessa. . . . . . . . . . . . . 9
Ensuring that public finances are viable. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
Julkisen talouden kestävyyden takaaminen. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
Employment and productivity still insufficient for growth. . . . . . . . . . . . 10
Työllisyyden ja tuottavuuden vaikutus kasvuun edelleen riittämätön. . . . 10
2.2.1.Employment still making only a limited contribution. . . . . . . . . . 11
Työllisyyden vaikutus edelleen vähäinen. . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11
2.2.2.Productivity still too low. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 12
Tuottavuus edelleen liian alhainen. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 12
Weaknesses in our internal market and competitiveness. . . . . . . . . . . . . 16
Unionin sisämarkkinoiden ja kilpailukyvyn heikkoudet. . . . . . . . . . . . . 16
Growth still not sustainable enough. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18
Kasvun kestävyys vielä riittämätön. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18
2.4.1.Reinforcing social cohesion. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18
Sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistaminen. . . . . . . . . . . . . . 18
2.4.2.Taking greater account of environmental concerns. . . . . . . . . . . . 19
Ympäristökysymysten parempi huomioon ottaminen. . . . . . . . . . 19
2.4.3.Limited implementation of the sustainable development strategy. 20
Kestävän kehityksen strategian täytäntöönpano puutteellista. . . . 20
The state of play. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21
Nykyinen tilanne. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21
Priorities in 2004: placing emphasis on investment, competitiveness and employment. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23
Vuoden 2004 painopisteet: korostetaan investointeja, kilpailukykyä ja työllisyyttä. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23
Maintaining the momentum of reforms already under way. . . . . . . . . . . 23
Jo käynnissä olevien uudistusten jatkaminen. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23
Boosting investment to support growth. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 24
Investointien lisääminen kasvun tueksi. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 24
Strengthening competitiveness in a sustainable economy. . . . . . . . . . . . 28
Kilpailukyvyn parantaminen kestävässä taloudessa. . . . . . . . . . . . . . . . . 28
Focusing on reforms fostering active ageing. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 30
Keskittyminen aktiivista ikääntymistä edistäviin uudistuksiin. . . . . . . . . 30
Preparing for the 2005 mid-term review. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 33
Valmistautuminen vuoden 2005 väliarviointiin. . . . . . . . . . . . . . . . . . 33
ANNEX 1: Presentation of structural indicators. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35
LIITE 1: Rakenneindikaattorien esittely. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35
ANNEX 2: Member States’ specific achievements and shortcomings in view of Lisbon objectives. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71
LIITE 2: Jäsenvaltioiden erityiset saavutukset ja puutteet Lissabonintavoitteiden suhteen. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71
ANNEX 3: Pending proposals in Lisbon agenda towards March 2005. . . . . . 81
LIITE 3: Lissabonin toimintaohjelman mukaiset ehdotukset, jotka käsitellään maaliskuuhun 2005 mennessä. . . . . . . . . . . . . . . . . 81
THE OPPORTUNITIES FORWARD
HYÖDYNTÄMINEN
The European Union has been implementing the Lisbon strategy for four years and thesehave given rise to undeniable progress, instituting the transition needed towards a competitive job-creating knowledgebased economy characterised by growth, social cohesion and respect for our environment.
Euroopan unionissa on toteutettu Lissabonin strategiaa neljän vuoden ajan. Tämän jakson kuluessa on saatu aikaan kiistatonta edistymistä, minkä ansiosta on voitu tukea tarvittavaa siirtymistä kohti kilpailukykyistä osaamistaloutta, joka luo kasvua, työpaikkojaja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja jossa otetaan huomioon ympäristönäkökohdat.
Nevertheless, the overall implementation levels and the progress made in Member Statesare still insufficient, and there are still major problems in some areas which are holdingback the strategy as a whole and may inhibit the return to strong growth.
Strategian täytäntöönpano ja edistyminen ei ole kuitenkaan ollut kaiken kaikkiaan riittävää jäsenvaltioissa. Joillakin aloilla on jopa huomattavia vaikeuksia, jotka jarruttavatstrategiaa kokonaisuudessaan ja voivat hankaloittaa paluuta voimakkaaseen kasvuun.
The European Commission therefore requests the Spring European Council to give freshimpetusto the Lisbon strategy and take the required decisions in the strategic sectors.Everybody needs to be involved to enable change to take place.
Euroopan komissio kehottaakin kevään Eurooppaneuvostoa antamaan uuden sysäyksen Lissabonin strategialle ja tekemään tarvittavat päätökset olennaisilla aloilla. Kaikkien on osallistuttava toimintaan, jotta muutos onnistuisi.
The year 2004 offersthe Union opportunities on this count which it must grasp if it is to make progress.
Vuosi 2004 tarjoaa tähäntilaisuuksia, joihin unionin on tartuttava, mikäli se haluaa edistyä.
Economic growth in the Union remained disappointing in 2003 for the third year running (0.8 %).
Vuonna 2003 unionin talouden kasvuvauhti (0,8 prosenttia) aiheutti pettymyksen – jokolmantena peräkkäisenä vuonna.
Over the past three years, the average annual growth rate has been inthe region of 1.25 %, compared with 2.7 % for the second half of the 1990s.
Kolmen viimeksi kuluneen vuoden aikana keskimääräinen talouskasvu on ollut noin 1,25 prosenttia, kun vastaava luku oli 2,7 prosenttia 1990luvun jälkipuoliskolla.
Nevertheless, as a result of favourable conditions created by macroeconomic policies,steadily retreating inflation, interest rates holding steady, some progress on structuralreforms and reduced geopolitical uncertainties, the confidence of economic operators isstarting to return, the international environment is improving and the investment climateis becoming more sanguine.
Makrotalouspolitiikan, inflaation asteittaisen hidastumisen, vakaan korkokehityksen,rakenneuudistusten edistymisen sekä geopoliittisen epävarmuuden vähenemisen myötäon kuitenkin saatu aikaan suotuisat edellytykset, joiden ansiosta talouden toimijoidenluottamus alkaa palautua, kansainvälinen toimintaympäristö parantua ja investointiilmapiiri kohentua.
The recovery that started in the second half of 2003 should therefore continue andgather pace throughout 2004.
Vuoden 2003 jälkipuoliskolla käynnistyneen elpymisen ennakoidaan näin ollenjatkuvan ja nopeutuvan vuonna 2004.
The real growth rate of gross domestic product may rise
Ennusteiden mukaan bruttokansantuotteenreaalikasvu voi nousta 2 prosenttiin tänä vuonna ja lähentyä 2,5:tä prosenttia vuonna
There is a likelihood of revival with more sustained growth in the European economy in the short term, thus generating fresh impetus on the employment front.
Euroopan talouden ennustetaan siis lähtevän lyhyellä aikavälillä voimak- kaampaan kasvuun, mikä puolestaan edistää työllisyyttä.
)SEC(2003) 1222 final, Autumn Economic Forecasts 2003–05.
)Syksyn talousennusteet vuosiksi 2003–2005, SEC(2003) 1222 lopullinen.
The Spring European Council will take place less than 40 days before the enlargementof the Union on 1 May 2004.
Eurooppa-neuvoston kevään kokouksen ja 1. toukokuuta 2004 tapahtuvan unionin laajentumisen välillä on alle neljäkymmentä päivää.
From now on, implementation of the Lisbon strategy willtake in the 10 new Member States, which are covered by this report and by the structural indicators, as are the current Member States.
Näin ollen tässäraportissa sekä rakenteellisissa indikaattoreissa käsitellään uusia jäsenvaltioita yhdessänykyisten jäsenvaltioiden kanssa.
These new Member States’ entry into the Unionwill help stimulate the European economy, thanks mainly to their potential for growth(4 % per year on average), productivity and ability to attract investment.
Uusien jäsenvaltioiden liittyminen unioniin vauhdittaa osaltaan Euroopan taloutta, varsinkin kun otetaan huomioon niiden kasvupotentiaali (keskimäärin 4 prosenttia vuodessa) ja tuottavuuspotentiaali sekähoukuttelevuus investointien kohteena.
Furthermore,the creation of an internal market of 450 million inhabitants, 300 million of whom usethe same currency, will lead to greater intra-Community trade and provide new opportunities for investment and industrial organisation which will benefit from the assets ofnot just the current but also the new Member States.
Syntyy 450 miljoonan asukkaan sisämarkkinat,joilla 300 miljoonaa asukasta käyttää samaa valuuttaa. Vastaavasti yhteisön sisäinenkauppa lisääntyy ja tarjoutuu uusia mahdollisuuksia toteuttaa investointeja ja yritystoiminnan järjestelyjä, joissa hyödynnetään nykyisten ja uusien jäsenvaltioiden vahvuuksia.
By way of defined common objectives, the Lisbon strategy should give powerfulimpetus to the convergence and integration elements underpinning enlargement.These objectives thus remain perfectly valid and relevant in terms of the Union’s overall development.
Yhteisten määritettyjen tavoitteiden ansiosta Lissabonin strategian pitäisi osaltaan edistää voimakkaasti laajentumisen lähtökohtana olevaa lähentymis- ja yhdentymisprosessia. Tavoitteet pätevät siis edelleenkin ja ovat olennaisia unionin kokonaiskehityksenkannalta.
A further point to emphasise is that the Lisbon strategy can in some ways be seen as anextension of the structural reforms already accomplished by those countries over a periodof 10 years and more, and as a catalyst for the work still to be done to attain the currentstandards and performance of the Union.
Lisäksi on syytä korostaa, että Lissabonin strategiaa voidaan jossain määrin pitää jatkona rakenneuudistuksille, joita nämä maat ovat toteuttaneet jo yli kymmenen vuodenajan. Strategiaa voidaan pitää myös tekijänä, joka saa käyntiin unionin nykyisten suorituskyky ja toimintavaatimusten täyttämiseksi tarvittavia ponnisteluja.
However, the ground these new Member Statesneed to make up in several areas should not conceal their good individual performancesin other areas that are sometimes better than those of current Member States.
Vaikka uusillajäsenvaltioilla on vielä kiinnikurottavaa useilla aloilla, on muistettava, että yksittäisillävaltioilla on tietyillä aloilla hyvä suorituskyky, joissakin tapauksissa jopa parempi kuinnykyisillä jäsenvaltioilla.
What ismore, these future Member States have greater potential for improvement — and morechance of catching up — thanks in particular to stronger growth and higher investment.Through their experience of reform and their desire to pursue this process, thesecountries will make a valuable contributionto the Lisbon strategy and its politicalmomentum.
Lisäksi uusilla jäsenvaltioilla on suurempi kehityspotentiaali– eli paremmat mahdollisuudet eron kiinni kuromiseen –, sillä niiden talouskasvu onnopeampaa ja investoinnit suurempia kuin nykyisissä jäsenvaltioissa. Uudistuksistasaamiensa kokemusten sekä etenemishalunsa ansiosta uudet jäsenmaat tuovatarvokkaan panoksen Lissabonin strategiaan ja sen poliittiseen dynamiikkaan.
The economic upturn and enlargement therefore offer the Union a potentially favourablesituation which it must exploit to the full.
Laajentuminen sekä talouden elpyminen tarjoavat unionille mahdollisesti suotuisantilanteen, jota sen on hyödynnettävä kaikilta osin.
This means that both the current and new Member States must commit themselves more firmlyto implementing the Lisbon strategy and achieving its aims.
Jäsenvaltioiden – nykyisten ja uusien– on sitouduttava entistä tiukemminpanemaan täytäntöön Lissabonin strategia ja saavuttamaan strategian mukaiset tavoitteet.
PROGRESS LISBON
2 EDISTYMINEN
Since March 2000 the Lisbon strategy has provided the Union with an effective governance tool and an appropriate action framework for achieving its goals. The overallprogress already made in four years is proof of this.
Lissabonin strategia on tarjonnut maaliskuusta 2000 lähtien tehokkaan hallintovälineenja tarkoituksenmukaiset toimintapuitteet strategian mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi, kuten neljän vuoden aikana saavutettu yleinen edistyminen osoittaa.
• More than six million jobs have been createdsince 1999, boosting the total employment rate from 62.5 % to 64.3 % in 2002.
• Vuodesta 1999 alkaen on luotu yli 6 miljoonaa uutta työpaikkaa, minkä ansiostakokonaistyöllisyysaste on noussut 62,5 prosentista 64,3 prosenttiin (2002).
In addition, longterm unemployment has droppedsharply in Europe, falling from 4 % in 1999 to 3 % en 2002.
Lisäksi pitkäaikaistyöttömyys on vähentynyt Euroopassa selvästi: se laski vuosien 1999 ja 2002 välisenäaikana 4 prosentista 3 prosenttiin.
Lastly, the labour market reformsnow under way are starting to bear fruit, with employment holding up relatively well inthe face of slower growth.
Myös työmarkkinauudistukset alkavat tuottaa tuloksia,sillä talouskasvun hidastumiseen suhteutettuna työllisyyskehitys on pysynyt hyvänä.
• Several key markets have been completely or partially opened upto competition:telecommunications, rail freight, postal services, electricity and gas markets.
• Useita keskeisiä markkinoita on voitu kokonaan tai osittain avata kilpailulle: televiestintä, rautateiden rahtiliikenne, postipalvelut, sähkö- ja kaasumarkkinat.
This processmakes it possible to modernise and stimulate these markets, to improve service quality andto lower costs, with no negative impact on employment.
Sen ansiostaon mahdollista nykyaikaistaa ja tehostaa näitä markkinoita, parantaa palvelun laatua ja pienentää kustannuksia ilman, että työllisyyteen aiheutuisi kielteisiä vaikutuksia.
Moreover, a single European airspace will become reality from this year onwards, enabling delays and congestion in air transport to be reduced.
Lisäksi tänävuonna otetaan käyttöön yhtenäinen eurooppalainen ilmatila, jonka avulla voidaan vähentää lentoliikenteen myöhästymisiä ja ruuhkautumista.
• The knowledgebased economy is becoming a reality, with strong Internet take-up in93 % of schools, as well as in businesses, public administration and households, and thanksto the gradual development of the European Research Area.
• Osaamistalous alkaa olla käytännössä totta: Internetin käyttö on yleistynyt voimakkaasti kouluissa (93 prosentilla kouluista on Internet-yhteys), mutta myös yrityksissä, julkishallinnossa ja kotitalouksissa; toisaalta on kehitetty asteittain eurooppalaistatutkimusaluetta.
• The sustainable development approach is being taken more fully into account inpolicy-making.
• Kestävään kehitykseen tähtäävä toimintamalli on alettu ottaa huomioon poliittisessa päätöksenteossa.
Similarly, Community action isnow paying increasingly greater heed to preserving our natural environment.
Lisäksi yhteisöntoimissa kiinnitetään yhä enemmän huomiota ympäristönsuojeluun.
• Finally, the work done over the first four years has enabled some one hundred regulations, directives and programmesto be adopted — in different fields but all pursuingthe Lisbon goals.
• Viimeksi kuluneiden neljän vuoden aikana toteutettujen toimien perusteella on voitu hyväksyä noin sata eri alojen asetusta, direktiiviä ja ohjelmaa, jotka kytkeytyvät eri tavoinkaikkiin Lissabonin tavoitteisiin.
However, despite these initial positive and encouraging results, there is still much to do
Vaikka ensimmäiset tulokset ovat myönteisiä ja kannustavia, on vielä tehtävä paljontyötä, jotta unionin vuodeksi 2010 asettamat tavoitteet saadaan saavutettua. Tähänastista
2 ) to achieve the aims the Union has set itself for 2010.
2 edistymistä koskevasta selvityksestä (
Broad Economic Policy Guidelines and the Employment Guidelines (3) and also by the European Economic and Social Committee opinion delivered last December (4).
Näitä näkökohtia korostetaan myös kertomuksissa, jotka koskevat talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen sekä työllisyyden suuntaviivojen täytäntöönpanoa (3), sekä lausunnossa, jonka Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi viime joulukuussa (4).
)This analysis is partially based on the 14 structural indicators proposed by the Commission (COM(2003)
)Kyseinen analyysi perustuu osittain 14 rakenneindikaattoriin, joita komissio ehdotti (KOM(2003) 585) ja jotka hyväksyttiin neuvostossa 8. joulukuuta 2003.
585) adopted by the Council on 8 December. The entire set of structural indicators can be consultedat http://forum.europa.eu.int/irc/dsis/structind/info/data/index.htm
Rakenneindikaattoreihin voi tutustua Internetosoitteessa http://forum.europa.eu.int/irc/dsis/structind/info/data/index.htm.
(3)COM(2004) 20 final and COM(2004) 24 final.(4)See European Economic and Social Committee opinion 1698/2003.
(3)KOM(2004) 20 lopullinen ja KOM(2004) 24 lopullinen.(4)Ks. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto 1698/2003.
The Commission’s analysis identifies four factors: the need for public finances to be viable,the unsatisfactory contribution of employment and productivity to growth, the disappointingdevelopment of the internal market and, finally, the lack of sustainability of growth.
Komission laatima analyysi jakautuu neljään osaan. Ne ovat julkisen talouden kestävyys,työllisyyden ja tuottavuuden riittämätön vaikutus kasvuun, epätyydyttävä sisämarkkinoiden kehittyminen ja riittämätön kasvun kestävyys.
In particular, fiscal policies in the Union must continue to be guided by the Stabilityand Growth Pact.
Vakaus- jakasvusopimuksen on edelleen ohjattava unionissa sovellettuja finanssipolitiikkoja.
Such management of budgetary policies can help sustain growth bystabilising inflation, reducing public debt and fostering consumer and investor confidence.
Tällainen finanssipolitiikan ohjaus voi osaltaan tukea kasvua, sillä se vakauttaa inflaatiota,vähentää julkista velkaa ja edistää kuluttajien ja investoijien luottamusta.
Budgetary and fiscal discipline has not been kept to in the same way by all Member States.
Talousarviota ja verotusta koskevaa kurinalaisuutta ei ole noudatettu samalla tavoinkaikissa jäsenvaltioissa.
Thus, due to the weak economy — and also as a result of expansionary budgetary policies in some cases — the average EU deficit stood at 2.7 % of GDP in 2003.
Siksi unionin keskimääräinen alijäämä oli heikon taloussuhdanteen, mutta joissakin tapauksissa myös kasvuhakuisten finanssipolitiikkojen, vuoksi2,7 prosenttia BKT:sta vuonna 2003.
Itshould also be noted that these policies have led to an increase in savings instead of thedesired aim of boosting consumption, which has thereby reduced confidence.
On myös huomattava, että tällaiset finanssipolitiikat ovat lisänneet säästämistä, sen sijaan että ne olisivat tavoitteensa mukaisesti tukeneet kulutusta.
Furthermore, more has to be done to make national public finances viablein themedium and long term to guarantee sustainable development of our economy so as tocope with the demographic trends.
Jäsenvaltioiden julkisen talouden kestävyys keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä ontaattava paremmin, jotta voidaan varmistaa unionin talouden kestävä kehitys ottaen huomioon väestökehitys.
If immigration rates remain constant, the contractionof the working population coupled with the costs of ageing is likely to bring economicgrowth down below 2 % in the long term.
Jos maahanmuutto pysyy vakaana, työssäolevan väestön supistuminen ja ikääntymisen kustannukset saattavat ajaa takaisin tilanteeseen, jossa talouskasvuon pitkällä aikavälillä alle 2 prosenttia.
At least half the Member States are at risk here:in 2003, the average level of government debt for the European Union is expected to riseto 64.1 % of GDP, with six Member States exceeding the reference value of 60 % of GDP.
Ainakin puolet jäsenvaltioista kuuluu riskiryhmään: vuonna 2003 unionin keskimääräinen julkinen velka on arvioiden mukaan64,1 prosenttia BKT:sta, ja kuusi jäsenvaltiota ylittää viitearvon, joka on 60 prosenttia BKT:sta.
Against this backdrop, several States have undertaken reforms of pension schemesandhealthcare systems over the past few months to ensure that such systems are socially adequate and financially efficient and viable.
Useissa jäsenvaltioissa on viime kuukausina alettu uudistaa eläke-ja terveydenhuoltojärjestelmiä, jotta ne olisivat asianmukaisia ottaen huomioon yhteiskunnalliset näkökohdat sekä taloudellinen tehokkuus ja kestävyys.