natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Morefundamentally, this generalcomplexity is enhanced in those countrieswhere there is no national structure for training,e.g. where local governments have ahigh level of responsibility for financing training.
Tämä mutkikkuus tulee esiin erityisesti sellaisissa maissa, joissa ei ole ammatillisen koulutuksen kansallista järjestelmää ja joissa paikallishallinnolla on pääasiallinen vastuu ammatillisen koulutuksen rahoituksessa. • Yksittäisten jäsenmaitten viime vuosina tehdyt ammatillisen koulutuksen rahoitusjärjestelmän muutokset hankaloittavat tarkasteltuja vuosia koskevien tietojen vertailua.
o The number of recent reforms to the financing VET systemblur data comparability overtime within individual Member States. In addition, the newnessof many of thesereforms mean that there is often a lackof stringent evaluation according to efficiency,effectiveness and equitycriteria. criteria.
Näiden uudistusten tuoreus monissa tapauksissa merkitsee myös, että käytettävissä ei ole täsmällisiä arvioita niiden vaikutuksista tehokkuus-, vaikuttavuus- ja tasapuolisuuskriteereitten valossa.
There was no ideal way to create common criteriafor the structure of this series of reports.There is a certaintrade-off between attaining a @mmon structure and reflecting thenuances of the individual national training systems.
Raporttien yhteisen rakenteen kehittämiseksi ei ollut mahdollista kehittää parasta tapaa. Osoittautui välttämättömäksi tehdä kompromissi toisaalta yhteisen rakenteen ja toisaalta yksittäisten maitten kansallisten koulutusjärjestelmien erityispiirteiden kuvaamisen välillä.
Nevertheless, this firct set of portraitsdoes serve to highlight many of the complexities involved with the financing of vocationaleducation and training across the European Union.
Vaikeuksista huolimatta ensimmäinen raporttisarja luo kuvaa Euroopan Unionin jäsenmaitten ammatillisen koulutuksen rahoitusjärjestelmien monimuotoisuudesta ja -mutkaisuudesta.
We hope you find the portraitsinformative and welcome your comments.
Toivomme, että kuvaukset antavat hyödyllistä tietoa lukijoille, ja olisimme mielissämme kommenteistanne.
We would like to thank Mr. Kari Pitkänen (Deputy Director General, National Board of Education), who preparedthis portrait on the financing of vocational education and training in Finland.
Haluamme kiittää Kari Pitkästä (Opetushallituksen hallintojohtaja), joka on valmistellut käsissänne olevan Suomen ammatillisen koulutuksen rahoitusjärjestelmän kuvauksen.
Administrative backgound
Poliittinen tausta
2.5.2 Galculation of the state subsidy for recunent costsof lW institutions
Ammatillisen peruskoulutuksen kokonaisrahoitus
2.5.2.1 Distribution of state funding for recunent costs ofmunicipally-owned lW institutions
Rahoitusmekanismi 2.5.1 Yleistä 2.5.2 Ammatillisten oppilaitosten käyttökustannusten valtionosuuden laskentamalli
2.6.1Fundinglevels.......2.6.2 Distribution mechanisms for 1W..........
Johtopäätöksiä 2.6.1 Rahoituksen määrät 2.6.2 Ammatillisen peruskoulutuksen rahoituksen jakelumekanismi
Part 3 Continuing vocational education and training 3.1Background.............
Osa 3 Ammatillinen lisäkoulutus
3.1.2 Institutional and funding framework for CW...
Tausta 3.1.1 3.1.2 3.1.3 3.1.4
3.1.3 Financing the living costs of trainees 3.1.4 The flow of funding through the CW institutional structure
Ammatillisen aikuiskoulutuksen muodot Ammatillisen lisäkoulutuksen rahoitus-ja laitosrakenne Opiskelijoiden toimeentulokustannusten rahoitus Rahoitusvirrat ammatillisen lisäkoulutuksen laitosrakenteessa
Overaf conc f u s f i on s .............
Rahoituksen jakelumekanismi
Glossaryofterms terms
Yleisiä johtopäätöksiä
Detailedtablesof expenditure.........Bibliography...........
Liite 4: Bibliografia
GDPin marketprices Un e m p l o y m e n and t e m p l o y m e n r at t e s Public debt in absolute monetary terms and relative to GDP Number of students in vocational and AMK institutions in 1996 Numberoappfrenticesin 1986,1991and 1996........
Opiskelijoiden lukumäärä ammatillisissa oppilaitoksissa ja ammattikorkeakouluissa vuonna 1996
Table 1Table 2Table 3Table 4Table 5Table 6
Taulukko 6
Sources of direct funding for lW in 1986, 1991 and 1996(MECUin 1996prices)
Ammatillisen peruskoulutuksen suoran rahoituksen lähteet vuosina 1986, 1991 ja 1996 (MECUa vuoden 1996 hintatasoon)
Table 7Table 8Table 9
Taulukko 9
1991 and 1996.............
Keskushallinnon rahoitus ammatilliseen peruskoulutukseen vuosina 1986, 1991 ja 1996
Municipalfundingof lW costsin 1986,1991and 1996Studenfeestin 1W..........
Kuntien rahoitus ammatillisten peruskoulutuksen kustannuksiin vuosina 1986, 1991 ja 1996
Table 10Table 11Table 12Table 13
Taulukko 13
Funding by selling products and services of VETinstitutionscombinedwith otherownincome..............r..............
Työnantajien osuus oppisopimuskoulutuksena järjestetyn ammatillisen peruskoulutuksen oppilaille maksetuista palkoista
Employersshare of the wages paidto the apprenticesin _BAR_ W ............. ......40 .....
Ammatillisen peruskoulutuksen rahoituksen erittely (1996 hintatason mukaan)
BreakdownoffundingforlW (in 1996pricesand MECU).............................41Sharesof d i ff e r e n sources t in funding lVT (MECUin 1996prices).................42Unit-prices which form the basis for the state subsidy for lW in 1996 ........... 43
Ammatillisen peruskoulutuksen eri rahoituslähteiden osuudet (MECUa vuoden 1996 hinnoin)
Table 14Table 15Table 16Table 17Table 18
Taulukko 17
Number of beneficiaries of the Training and Severance Fundin 1991and1996.......... 1996..........
Valtionosuuden laskentaperusteena olevat yksikköhinnat vuonna 1996
Table 19
Taulukko 18
Table 20
Taulukko 19
EU funding of CW in 1996(includingnationaandlprivatecontributions)..........
Ammatillisen lisäkoulutuksen suorat rahoituslähteet vuosina 1986, 1991 ja 1996 (MECUa vuoden 1996 hinnoin)
State funding of CW Supporfort rehabilitationtraining....Fundingof CW by municipalities
Ammatillisen lisäkoulutuksen valtionrahoitus
Table 21Table 22Table 23Table 24Table 25Table 26Table 27
Kuntien rahoitus ammatilliseen lisäkoulutukseen
Page 12
Taulukko 24
Summaryof thefundingby enterprises public CVT.........
Koulutusja erorahaston myöntämä opintotuki
Estimate onthe volumeandfundingof in-service training.... ...................
Ammatillisten erikoisoppilaitosten rahoitus
Table 28Table 29Table 30Table 31Table 32Table 33
Taulukko 33
Distribution of purchases of employment training between differenttypes of suppliersin 1991 and 1996..........
Työvoimakoulutuksen ostojen jakautuminen erityyppisten koulutuksen järjestäjien kesken vuonna 1991 ja vuonna 1996
EU funding for development activities and training for the unemployedin 1996, combined with the national and private funding shares
EU-rahoitus kehittämistoimintaan sekä työttömien koulutukseen 1996 yhdistettynä kansalliseen ja yksityisiin rahoitusosuuksiin
Table 35Table 36Table 37Table 38Table 39
Taulukko 39
Overallstructure of the VET administration
Ammatillisen koulutuksen hallinnon rakenteen yleiskuvaus
Flow of funding through the school-based lW institutional structure..............
Rahoitusvirrat ammatillisen peruskoulutuksen institutionaalisessa rakenteessa
Flow of funding through the employment training structure
Rahoitusvirrat työvoimankoulutuksen rakenteessa
This CEDEFOP financing portrait provides information on the level, types, sources andmechanisms of funding for differentforms of vocational education and training (VET) in Finland.
Tämä CEDEFOPin julkaisu sisältää Suomen ammatillisen koulutuksen rahoituksen määrien, lajien, lähteiden ja mekanismien kuvauksen.
The description follows a structurelaid down by CEDEFOP covering initialvocational training, continuing vocational training and training for the unemployed.
Se on jäsennetty CEDEFOPin antaman rakenteen mukaisesti ammatilliseen peruskoulutukseen, lisäkoulutukseen ja työllisyyskoulutukseen.
First, abackground section provides an overall picture of the developments in VET in Finland.Secondly, each categoryof VET is described in qualitative and quantitative terms.
Alussa on ammatillisen koulutuksen taustaa kuvaava osuus.
Anoutline of the general framework and system of VET is provided at the beginning of eachsection describing the three training types mentioned above.
Toisessa osassa kuvataan erikseen Suomen ammatillisen peruskoulutuksen, lisäkoulutuksen ja työvoimapoliittisen koulutuksen järjestelmiä, niiden laajuutta ja taloutta.
The focus within eachsection is on information concerning the tevel, types, sources and mechanisms for funding
Tarkastelu keskittyy ammatillisen koulutuksen rahoituksen tasoon, lajeihin, lähteisiin ja mekanismeihin.
Recent historical, political and economic background.2.
Viime vuosien historiallinen, poliittinen ja kansantaloudellinen tausta. 2.
Future trends and perspectives of VET funding in Finland based on an assessment ofthe recent developments and trends.
Viime vuosien kehitykseen perustuvia arvioita Suomen ammatillisen koulutuksen rahoitusjärjestelmän kehitysnäkymistä.
Before moving on to the maintext it is necessary to outline,in general terms, what thethree training types mean within the Finnish context.
Ennen varsinaiseen kuvaukseen siirtymistä on tarpeellista määritellä yleisesti, mitä edellä mainitut kolme koulutustyyppiä tarkoittavat Suomessa.
In addition, some information on thesources of data and the way in which funding estimates have been generated will be outlined.
Lisäksi kerrotaan tämän selvityksen tietolähteistä ja rahoituksen määriä koskevien arvioiden perusteista.
Outline of the training types for this report
Ammatillisen koulutuksen tyyppien kuvaus
InitialVocational Education and Training (Ammatillinen peruskoulutus) in Finland is dividedinto three parts: upper secondary (Toisen asteen ammatillinen koulutus) and tertiary ( now AMK) levels for school-based VET and apprenticeship training (Oppisopimuskoulutus).Since the early 1990s, a specialcurriculum has also been introduced for the initial trainingof adults. lW is provided within Upper Secondary Vocational lnstitutions (Ammatillisetoppilaitokset) and AMK institutions (Ammattikorkeakoulu).
Ammatillinen peruskoulutus Ammatillinen peruskoulutus jakautuu kolmeen osaan: koulumuotoiseen toisen asteen ammatilliseen koulutukseen ja kolmannen asteen ammatilliseen koulutukseen (nykyään AMK) sekä oppisopimuskoulutukseen.
Most lW is publicly fundedfrom the Ministry of Education ( M o E , Opetusministeriö) through municipalities.
Aikuisten ammatillisia perustutkintoja varten on 1990-luvun alusta lukien otettu käyttöön omat perusteensa.
Gontinuing vocational education and training
Ammatillisen peruskoulutuksen rahoittaa julkinen sektori, opetusministeriö ja kunnat.
There are numerous different types of CW for adults in Finland.
Ammatillinen lisäkoulutus Aikuisten ammatillisen lisäkoulutuksen lajeja on useita.
The general term usedfor this type of training in Finland is "additional vocational training" (Ammatillinenlisäkoulutus).
Ammatillisen lisäkoulutuksen järjestäjiä ovat ammatilliset aikuiskoulutuskeskukset, ammatillisen erikoisoppilaitokset sekä ammatilliset oppilaitokset ja ammattikorkeakoulut.
This kind of GW is provided by Adult Vocational Training Centres(Ammatillinen Aikuiskoulutuskeskus)and lnstitutions for Specialised Training(Ammatillinen erikoisoppilaitos) as well as within the lW training institutions mentionedabove.
Opetusministeriö rahoittaa ammatillista lisäkoulutusta lääninhallitusten välityksellä.
"Additional vocational training" is mostly publicly funded from the Ministry of Education through Provincial State Offices(Lääninhallitukset) although training fees fromindividuals and employers also contribute to the costs.
Osa kustannuksista katetaan työnantajilta ja oppilailta perittävistä maksuista saatavin tuloin.
The main form of CW in Finland is 'in-service training" (Henkilöstökoulutus) organisedand funded by employers.
Määrällisesti suurin osa ammatillisesta lisäkoulutuksesta on henkilöstökoulutusta, jonka työnantajat organisoivat ja rahoittavat.
There are highfluctuations in the volume of in-service trainingdepending on national economic conditions.The volume indicators of in-service trainingwithin this report are approximated.
Henkilöstökoulutuksen volyymi vaihtelee huomattavasti kansallisten taloudellisten edellytysten mukaisesti.
The targetsof training for the unemployed (työvoimapoliittinen koulutus) are to balancethe supply and demand of the labour force, to meet the demands of the labourforce and toprevent unemployment.
Työvoimapoliittinen koulutus Työvoimapoliittisen koulutuksen tarkoituksena on tasapainottaa työvoiman tarjontaa ja kysyntää, täyttää työvoimatarpeita sekä ehkäistä työttömyyttä.
Training for these groups is provided by Adult Vocational Training Gentres, the lW institutions, universities and other providers of training.
Koulutusta järjestävät ammatilliset aikuiskoulutuskeskukset, ammatilliset oppilaitokset ja ammattikorkeakoulut, yliopistot sekä muut koulutuksen järjestäjät.
While training for the unemployed is usually financed totally by the labour administration(Työhallinto) from the Ministry of Labour (Työministeriö), in some cases enterprisescontribute.
Vaikka yleensä työvoimapoliittisen koulutuksen rahoittaa työministeriö työhallinnon kautta, joissakin tapauksissa yritykset rahoittavat osan koulutuskustannuksista.
The trainees receive the normal unemployment benefits during training periods.
Koulutukseen osallistuvat saavat normaalit työttömyysturvaedut.
Approach to the Project
Hankkeen toteutuksesta
The authors are experts in education from the Ministry of Education and from the NationalBoard of Education, (NBE,Opetushallitus). Opetushallitus).
Kuvauksen tekijät ovat Opetusministeriön ja Opetushallituksen asiantuntijoita.
Economic statistics for Finland have been based on the figures provided by Statistics Finland (tilastokeskus).
Kansantaloutta kuvaavat tilastot ovat Tilastokeskuksen julkaisuista.
Funding figures for VET for 1986 and 1991 were collected fromold recordsand files of the NBE.
Ammatillisen koulutuksen kustannuksia ja rahoitusta koskevat perustiedot vuosilta 1986 ja 1991 on hankittu Opetushallituksen vanhoista tietokannoista.
The collection and processing of this data was acomplex process.
Tietojen kokoaminen ja työstäminen oli suuritöinen ja monimutkainen prosessi.
While the NBE is the accounting agency for funding of the publiceducation system in Finland (except universities)the basic data on funding andexpenditure had to be taken from the accounting data system and refinedto meet theclassifications for this portrait.
Opetushallituksessa on yksikkö, joka laskee Suomen opetustoimen (yliopistoja lukuun ottamatta) valtionrahoituksen. Vuotta 1996 koskevat kustannus- ja rahoitustiedot on saatu Opetushallituksen laskentajärjestelmästä muuntaen ne vastaamaan tämän raportin luokituksia.
Figures on training for the unemployed are based on statistics from the Ministry of Labour (MoL).
Työvoimapoliittista koulutusta koskevat luvut perustuvat työministeriön tilastoihin.
Figures on the volumesand funding of in-service training are estimated on the basis of the number of trainees (Statistics Finland) and the figures given by the Confederation of Finnish Industry and Employers (SuomenTeollisuuden ja Työnantajain Keskusliitto). lt should be notedthat these figures are estimates due to the insufficient
Henkilöstökoulutuksen määrää ja rahoitusta koskevat tiedot ovat arvioita, jotka perustuvat Tilastokeskuksen julkaisemiin koulutukseen osallistuneiden määriä koskeviin lukuihin sekä Suomen Teollisuuden ja Työnantajien Keskusliiton (TT) julkaisemiin lukuihin.
Data concerning the level and allocation of EU funding are from MoL annual reports.
EU-rahoituksen määriä ja kohdentumista koskevat tiedot on saatu työministeriön vuosiraporteista.
Most figures provided within this report areprovided in terms of actual expenditure and are adjusted to 1996 levels.
Raportin talousluvut on esitetty vuoden 1996 kustannus- ja hintatasoon muunnettuina.
The VET funding system in Finland is complex.
Suomen ammatillisen koulutuksen järjestelmä on monimutkainen.
This description of the system and thespecification of the funding sources for the different types of VET have been undertaken inas detailed a way as possible, often through combining the different sources of relevantdata.
Järjestelmää on kuvattu ja eri koulutustyyppien rahoitusjärjestelmä on eritelty yksityiskohtaisesti yhdistellen eri lähteistä koottuja tietoja.
The ECU exchange rate used in this report is 5.98 FIM to IfiECU (the rate prevailingin 1998).
ECUn vaihtokurssina on tässä raportissa käytetty 5,98 mk/1 ECUa (vuoden 1996 tilanne).
Mr. Kari Pitkänen, DeputyDirector Generat of NBE was the main author for thisreport.
Opetushallituksen hallintojohtaja Kari Pitkänen on tämän raportin päätekijä.
Heheads the divisionresponsible, amongst other things, for accounting for the funding ofpublic education in Finland.
Hän johtaa Opetushallituksen linjaa, jonka tehtävänä on muun ohessa opetustoimen valtionosuuksien laskenta.
He has been assisted by Mrs. Marja-Leena Pernu, S e n ior A d v is e r of NBE,Mr. MattiVäisänen, Headof the Financial Planning Unit of M o E , Mr. M at t i K y r ö , Headof the Basic Information Services Unit of NBE.
Häntä ovat avustaneet erikoistutkija Marja-Leena Pernu Opetushallituksesta, taloussuunnittelupäällikkö Matti Väisänen Opetusministeriöstä ja opetusneuvos Matti Kyrö Opetushallituksesta.
The required data processingfor this portrait has been undertaken by Mr. Jarkko Jännes, project manager in Tampere University.
Projektipäällikkö Jarkko Jännes Tampereen yliopistosta on tehnyt raporttia varten tarvitun tietojenkäsittelyn.
This report has been read and approved by the Finnish CEDEFOPManagement Board members:Mr. Manu Altonen, Mr. Erkki Husu and Mr. Juha M ä n t y v a a r a.
Raportin ovat lukeneet ja hyväksyneet CEDEFOPin hallintoneuvoston suomalaiset jäsenet, Manu Aitonen, Erkki Husu ja Juha Mäntyvaara.
The final revision and refinement of the report has been undertaken by Ms Sa r a h Elson-Rogers who is managing this project on behalf of CEDEFOP.
Raportin on viimeistellyt Sarah Elson-Rogers, joka on CEDEFOPissa vastannut koko hankkeesta.
Economic context
Kansantalous
Foureconomic indicators are presented in the tables below:gross domestic product (GDPin marketprices), employment and unemployment rates, anddata on public debt.
Seuraavissa taulukoissa esitetään kolme kansantalouden indikaattoria: Bruttokansantuote (BKT markkinahintaan), työllisyys- ja työttömyysasteet sekä julkistalouden velkaisuusaste.
Table 1:
Taulukko 1 BKT Markkinahintaan
% increase relative to 1986
Kasvuprosentti vuodesta 1986
During the 1980s Finland experienced steady national economic growth.
Suomen kansantalous kasvoi 1980-luvulla tasaisesti.
In 1991,however, growth in terms of GDPcollapsed to 479,011 mill FIM (80,102 MECU) and felltoits lowest level (456,571 mill FIM - 76,350 MECU) in 1993.
Kasvu pysähtyi vuonna 1991, ja bruttokansantuote laski 479 011 milj. markkaan (80 102 MECUun), mistä se laski alimmalle tasolleen (456 571 milj. mk - 76 350 MECUun) vuonna 1993.
The national economyexperienced seriousdifficulties due to many different factors.
Kansantalous kohtasi vakavia ongelmia useitten tekijöitten vaikutuksesta.
As a consequence, both therateof unemptoyment and the level of public debt rose steeplyand rapidlydue to acollapse in the level of public income.
Tästä aiheutui työttömyysasteen nopea nousu sekä julkistalouden tulopohjan romahtamisen vuoksi julkisen velan jyrkkä kasvu.
Since 1993, GDP has beengrowing again,but theunemployment rate remains at a high level.
Kansantuote on kasvanut taas vuodesta 1993 lukien, mutta työttömyysaste on pysynyt korkeana.
Table2: 2:
Taulukko 2 Työttömyys-ja työllisyysasteet
Employment rate expressed as aoloof employed15-74 year olds, ?s a olo of the Finnish populationas a whole
Työllisiä % Suomen 15-74-vuotiaasta väestöstä
Unemployment has been,and continues to be, the most serious problem in Finnish societyand the economy.
Työttömyys on ollut ja edelleen on suomalaisen yhteiskunnan ja kansantalouden vakavin ongelma.
While economic grov'rth has averaged 4-5o/o over the pastfive years, itsimpact on the employment situation has not alwaysfollowed the traditional patterns.
Siitä huolimatta, että talouskasvu on ollut viime vuosina 45 prosentin luokkaa, se ei ole vaikuttanut työllisyystilanteeseen perinteisesti koettuun tapaan.
The number of unemployed people decreased from 408,000in 1994 to 314,000in 1997.At the same time, the number of employed people increased firom 2,054,000 to 2,169,000people, i.e. by almost6%.
Työttömien lukumäärä on laskenut vuoden 1994 noin 408 000 henkilöstä 314 000 henkilöön vuonna 1997. Samana aikana työllisten lukumäärä kasvoi 2 054 000:sta 2 169 000 henkilöön, noin 6%.
The unemployment rate of young people was at its highestlevel (34%) in 1994.
Nuorten työttömyysaste oli korkeimmillaan (34%) vuonna 1994.
Table 3:
Taulukko 3 Julkinen velka käyvin hinnoin ja osuutena BKTista
The consistent growth in public debt during the 1990s was due to the need to finance adeficit in the state budget.
Julkisen velan 1990-luvun ajan jatkunut kasvu on aiheutunut valtion rahoitustarpeesta.
Central government debt amounted to 418,184 mill FIM (69,930MECU) in 1997 which representedT60/o of GDP.
Valtion velan määrä kohosi 418 184 milj. markkaan (69 930 MECUun) vuonna 1997 eli 76 prosenttiin bruttokansantuotteesta.
The growth of debt has been recentlyabated and should decrease in future years.
Velan kasvu on vuonna 1998 pysäytetty, ja se alkaa vähentyä lähivuosina.
Finland has fulfilledthe EU criteriafor Economic and Monetary Union (EMU) despite the level of public debt relative to GDPbecause of the solidfinancial position of other public actors.
Valtionvelan tasosta huolimatta Suomi on täyttänyt Euroopan talous- ja rahaliiton (EMU) kriteerit, koska muiden julkisorganisaatioiden taloudellinen tilanne on valtiota parempi.
During the periodof steady economic growth in the 1970sand 1980s there was financialroom for developing public services in Finland, and new systems of public social care,health services and education were created and funded.
Vakaan taloudellisen kehityksen oloissa 1970-ja 80-luvuilla oli mahdollista kehittää julkisia palveluita. Uusia sosiaali- ja terveyspalveluja sekä koulutuspalveluja otettiin käyttöön ja alettiin rahoittaa julkisin varoin.
From the end of the 1970sa newvocational education and training system was developed.
1970-luvun loppupuolella alkoi ammatillisen koulutuksen uudistus.
The general priorities of thisnew system were to increase the volume of vocational education and training for youngpeople and to make the vocational training path more attractiveto young people tocounterbalance the increasing popularity of general education.
Uuden järjestelmän yleisenä tarkoituksena oli lisätä nuorten ammatillisen peruskoulutuksen määrää sekä lisätä ammatillisen koulutuksen vetovoimaa suhteessa lukion jatkuvasti kasvaneeseen suosioon.
The number of participantsgrew constantlyand many new vocational institutions wereestablished by the state,federations of municipalities and municipalities (alsoto a lesserextent by private organisations).
Opiskelijamäärä kasvoi jatkuvasti. Valtio, kunnat ja kuntainliitot (jossain määrin myös yksityiset yhteisöt) perustivat uusia ammatillisia oppilaitoksia.
The funding of the new system emphasised the need toequalise differences between Finnish regions due to the sparsepopulation and differentlocal economies; hencethe state established training institutions in developing municipalareas.
Uuden järjestelmän rahoituksessa korostui tarve tasoittaa eroja Suomen alueitten välillä harvan asutuksen ja erilaisten kuntatalouksien johdosta. Valtion perusti oppilaitoksia kehitysalueille.
In addition, the state funded municipalities for the provision of services (includingtraining) in accordance with the principle of equalisation, whereby subsidies were adjustedto take account of the different economic positions of individual municipalities.
Lisäksi valtionosuusjärjestelmä tasoitti kuntien taloudellisia mahdollisuuksia koulutuksen ja muiden palvelujen tarjoajina ja kehittäjinä. Valtionavut porrastettiin kuntien taloudellisen kantokyvyn mukaisesti.