natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Apprenticeship, other incentives to employment/activity, retirement, continuing vocational training, unem­ployment stops, temporary activity stops
Oppisopimuskoulutus, muut työllistämis- ja aktivoimistoimet, eläketurva, ammatillinen täydennys­koulutus, työttömyysturva, toiminnan tilapäinen keskeyttäminen
Continuing vocational training, apprenticeship, temporary activity stops, technical activity stops
Ammatillinen täydennyskoulutus, oppisopimuskoulutus, toiminnan tilapäinen keskeyttäminen, pak­kolomautukset
Industrial accidents/occupational disease, other insurance, sickness insurance, retirement, special treat­ment on the sector of the processing or of marketing
Työtapaturmat/ammattitaudit, sairausvakuutus, muu vakuutus, eläketurva, jalostus- ja markkinointialan erityiskohtelu
Temporary activity stops, technical activity stops
Toiminnan tilapäinen keskeyttäminen, pakkolomautukset
— International comparisons
— Kansainvälisiä vertailuja
The Fisheries Committee of OECD, however, carried out in 1999-2000 an analysis of government financial transfers to the fisheries sector, based on data presented by member governments and the European Union, which represents a first attempt to measure various forms of government financial support.
OECD:n kalastuskomitea toteutti kuitenkin vuosina 1999—2000 kalatalousalan valtiontukia koskevan tutkimuksen, joka perustui jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin toimittamiin tietoihin ja joka on ensimmäinen yritys mitata valtioiden tekemiä erilaisia tulonsiirtoja.
Table 11
Taulukko n
Estimates of government financial transfers to marine capture fisheries in OECD countries, 1997 (*)
Arviot valtioiden tulonsiirroista merikalastukselle OECD-maissa vuonna 1997 O
Total landed value (TL)
Purettujen saaliiden arvo (TL)
Cost reducing transfers (B)
Siirrot yhteensä (D)
European Union (
Euroopan unioni (
Commonwealth fisheries only.
) Vain kansainyhteisön kalatalous.
European Union values are the sum of all EU Member State values.
P) Euroopan unionin luvut ovat kaikkien EU:n jäsenvaltioiden lukujen summia.
The exception to this is cost-reducing transfers, where payments for access for third-country waters are not allocated among each Member State.
Poikkeuksen tästä muodostavat kustannuksia alentavat siirrot, joissa maksuja kolman­sien maiden vesille pääsystä ei ole jaettu jäsenvaltioiden kesken.
Does not include national landings in foreign ports. 1996 figure.
H Ei sisällä purettuja kansallisia saaliita ulkomaisissa satamissa.
Table 12
TAULUKKO 12
Estimates of government financial transfers to marine capture fisheries in OECD countries — Classification by programme objectives, 1997 0)
Arviot valtioiden tulonsiirroista merikalastukselle OECD­maissa ­Ohjelman tavoitteiden mukainen erittely vuonna 1997 (')
Other
Tulotuki
Total
Muu
Taxation exemptions
Yhteensä
Fisheries infrastructure
Vero­vapaus
Decommis sioning of vessels
Alusten käytöstä poistaminen
Management, research, enforcement
Kalatalouden Hallinto, perusrakenteet tutkimus, täytäntöönpano
Access to other countries' waters modernisa- unemployment tion insurance and licence retirement and enhancement
Pääsy muiden maiden vesille uuden­ aikaista­ työttömyys­vakuutus
0 value less than 0.5 of the unit of measure. (') The table does not reflect any assessment of whether individual transfers programmes have positive or negative implications for fisheries resource sustainability.
0: Arvo vähemmän kuin 0,5 mittayksikköä.
(2) Commonwealth fisheries only.
) Vain kansainyhteisön kalatalous.
(3) European Union values are the sum of all EU Member State values.
(3) Euroopan unionin luvut ovat kaikkien EU:n jäsenvaltioiden lukujen summia.
The exception to this is payment for access for third-country waters; these payments are not allocated to each Member State.
Poikkeuksen tähän muodostavat maksut pääsystä kolmansien maiden vesille, joita ei ole jaettu jäsenvaltioiden kesken.
Subject to further clarification, these data suggest that while the EU is certainly not alone in making direct payments and cost-reducing transfers to the fisheries sector, it appears to be the main donor of direct transfers (Table 11), is by far the main donor of aid for investment and modernisation of the fishing fleet (Table 12) and is the only OECD member that directly subsidises access by its fishing fleets to other countries' waters (Table 12).
Edellä olevien tietojen valossa näyttää siltä, että vaikka EU ei suinkaan ole ainoa suorien tukien ja kustannuksia alentavien siirtojen käyttäjä, se näyttää käyttävän eniten suoria siirtoja (taulukko 11), ylivoimaisesti eniten tukia kalastuslaivaston nykyaikaistamiseen ja sitä koskeviin investointeihin (taulukko 12) ja on ainoa OECD:n jäsen, joka tukee suoraan kalastuslaivaston sa pääsyä muiden maiden vesille (taulukko 12).
In 1998 the various parts of the EU fishery sector provided a total gross output of about ECU 20 billion and provided direct employment for at least 514 054 people.
Vuonna 1998 EU:n kalatalousalan eri osa-alueiden yhteenlaskettu bruttotuotos oli noin 20 miljardia euroa, ja se tarjosi työpaikan ainakin 514 054 ihmiselle.
Table 13 provides a summary of output and employment by sector, with full-time equivalent (FTE) and gender breakdown estimates also shown.
Taulukko 13 tarjoaa tiivistelmän tuotoksesta ja työpaikoista aloittain, ja lisäksi siitä näkyvät kokoaikaisuutta ja sukupuolijakaumaa koskevat arviot.
Net sector output will be somewhat less since a significant proportion of output is consumed within the fisheries branch.
7\lan nettotuotos on jonkin verran alhaisempi, koska merkittävä osa tuotoksesta käytetään kalatalousalan tarpeisiin.
Because of the nature of fishing, numbers employed in this activity are difficult to record and are often underestimated, and the number employed in the sector is likely to be higher than indicated above.
Kalastuksen luonteesta johtuen työpaikkoja koskevia lukuja on vaikea kirjata, minkä vuoksi ne ovat usein aliarvioituja, ja alan työpaikkojen todellinen lukumäärä on todennäköisesti edellä olevia lukuja suurempi.
By applying known employment multipliers calculated for the EU fisheries sector (see Section 1.2) we can estimate total sector employment in 1998 to be about 550 000 (l0).
Käyttämällä EU:n kalata lousalalle laskettuja työllisyyskertoimia (katso kohtaa 1.2.5) alan työpaikkojen kokonaismääräksi voidaan arvioida noin 550 000 (8).
Table 13
Taulukko 13 EU:n kalatalousalan pääasialliset taloudelliset ulottuvuudet
Principal economic dimensions of the EU fishery sector
Työpaikkojen lukumäärä
Sector output
Miehiä Määrä
Number employed Volume Value Million ECU π+ΡΤ
Arvo Milj. euroa
Other fishery sector!1
Muut kalastusalat!1
Source: National statistical sources and 'Regional socioeconomic studies on employment and the level of dependency on fishing', European Commission, Directorate-General for Fisheries, 2000.
Lähde: Kansalliset tilastot ja Kalastuksen pääosasto: Regional Socio-economic Studies on Employment and the Level of Dependency on Fishing (Alueellisia sosiaalistaloudellisia tutkimuksia työllisyydestä kalastuksen varassa), 2000.
Other is 1996/37 estimate and includes distribution, mollusc gathering, vessel construction and repair; it is likely to underestimate employ­ment.
(') "Muut" on vuosien 1996/1997 arvio, johon sisältyy jakelu, nilviäisten keruu sekä alusten rakentaminen ja korjaaminen. Työpaikka-arvio on todennäköisesti liian alhainen.
Marine fishing accounts for the largest share of direct employment in the sector (241 010 jobs).
Merikalastus on alan suurin suora työllistäjä (241 010 työpaikkaa).
Fish processing provides employment for a further 89 468 individuals.
Kalan jalostus tarjoaa työpaikan 89 468 hengelle.
Aquaculture provides another 61898 jobs and over 80 % of these are in marine aquaculture where bivalve mollusc culture provides the most employment.
Vesiviljely tarjoaa 61 898 työ paikkaa, joista yli 80 prosenttia on suolaisen veden vesiviljelyssä, jossa tärkein työllistäjä on simpukanviljely.
The inland fishing sector is small in comparison with marine fishing and fish processing, employing only 9 521.
Sisävesikalastusala on pieni merikalastukseen ja kalanjalostukseen verrattuna, ja se työllistää vain 9 521 henkeä.
Spain has most fishers, employing 68 297 in 1996 (about a quarter of the EU total) followed by Italy with 18 % and Greece with 17 % of the total.
Eniten kalastajia on Espanjalla, 68 297 työpaikkaa vuonna 1996 (suunnilleen neljäsosa EU:n kokonaismäärästä), ja sen jäljessä seuraavat Italia 18 prosentilla ja Kreikka 17 prosentilla EU:n kokonaismäärästä.
Other Member States with relatively large numbers employed at sea are Portugal (27 197), France (19 163) and the UK (17 847).
Muista jäsenvaltioista suhteellisen suuren määrän kalastajia työllistävät Portugali (27 197), Ranska (19 163) ja Yhdistynyt kuningaskunta (17 847).
Ireland, Germany, Denmark, Belgium, Finland, Sweden and Netherlands all have less than 7 000 fishers.
Belgialla, Tanskalla, Saksalla, Irlannilla, /Alankomailla, Suomella ja Ruotsilla on kullakin vähemmän kuin 7 000 kalastajaa.
Between 1990 and 1998, the numbers of fishers in the EU fell by about 66 000 from a nominal 306 961 to 241 010, corresponding to an overall decrease of 21 %.
Vuodesta 1990 vuoteen 1998 kalastajien lukumäärä laski EU:ssa noin 66 000 hengellä luvusta 306 961 lukuun 241 010, mikä vastaa yhteensä 21 prosentin vähennystä.
The last decade has seen a net reduction of about 8 000 fishers in the sector each year.
Viime vuosikymmenellä kalastajien määrä on vähentynyt noin 8 000 hengellä vuosittain.
Here the number employed declined by over 24 000, about one quarter of the 1990 total of 92 424, with the main decline experienced in the North and Atlantic coast regions.
Eniten vähennys tä oli Espanjassa, missä työpaikkojen määrä laski yli 24 000 hengellä eli noin neljänneksellä vuoden 1990 kokonaismäärästä, joka oli 92 424.
Portugal, with 27 197 fishers, was the country to show the next largest decline in fishing employment with a fall of over 10 000 (since 1981).
Toiseksi eniten kalastusalan työpaikat vähenivät Portugalissa, jonka 27 197 kalastajan luvussa on pudotusta yli 10 000 henkeä (sitten vuoden 1981).
Fishing employment in Italy also fell by 9 194 fishers, to 43 289 (a 17.4 % decline).
Italiassa kalastusalan työpaikat putosivat 9 194 kalastajalla lukemaan 43 289 (17,4 prosentin vähennys).
Some regions in the EU have shown an apparent slight increase in numbers of fishers since 1991 (such as the Azores).
Joillakin EU:n alueilla kalastajien määtä on noussut lievästi vuoden 1991 jälkeen (muun muassa Azoreilla).
The majority of other areas experienced a smaller decline in employment in marine fishing, and in several regions (e.g. Greece, Sicily and Sardinia, Finland, and Scotland and Northern Ireland) there were no significant changes in fishing employment.
Useimmilla muilla alueilla merikalastusalan työpaikkojen määrä väheni jonkin verran, kun taas useilla alueilla (Kreikassa, Suomessa, Sisiliassa, Sardiniassa, Skotlannissa ja Pohjois-Irlannissa) kalastusalan työpaikkojen määrissä ei ollut merkittäviä muutoksia.
On the first 100 FDA (fishing dependent areas) identified in 1990 (on various territorial scales), the degree of dependence decreased for 51 FDA, increased for 35 FDA, stagnated for 14 FDA.
Vuonna 1990 alun perin yksilöidyistä 100:sta kalastuksesta riippuvaisesta (eri laajuisesta) alueesta riippuvaisuus väheni 51 alueella, kasvoi 35 alueella ja pysyi ennallaan 14 alueella.
The decrease of dependence towards captures/landings was often compensated by an increase in dependence with respect to aquaculture.
Vähentynyt riippuvuus kalan saaliista / puretuista saaliista korvautui usein sillä, että riippuvuus vesiviljelystä lisääntyi.
It is noted indeed that the aquaculture channels (salmon, sparidae and clams), having known the most spectacular progressions in the EU during the 1990s especially, developed in the peripheral areas with reduced economic activity alternatives.
Onkin selvästi havaittavissa, että vesiviljely (lohi, meriahvenet, venussimpukat), joka kasvoi ilmiömäisesti EU:ssa 1990-luvulla, kehittyi ensisijaisesti reuna-alueilla, missä elinkeinovaihtoehdot ovat vähissä.
In this context, aquaculture represents an important factor of the reinforcement of socioeconomic cohesion.
Tällaisessa tilanteessa vesiviljely on merkittävä sosiaalista yhteenkuuluvuutta vahvistava tekijä.
Spain, which had in 1990 the 11 most dependent areas on fishing of the EU saw 9
Niinpä Espanjassa, jossa 1990 oli silloisten 9:n EU-maan 11
of them reducing their dependence rate from 15 to 50 %.
eniten kalastuksesta riippuvaista aluetta, näiden alueiden riippuvaisuus väheni 15-50 prosenttia.
This fall may be related to the reduction in fishing employment in Spain of 25 % between 1990 and 1997.
Pudotus saattaa liittyä Espanjassa vuosina 1990-1997 tapahtuneeseen kalastusalan työpaikkojen 25 prosentin vähentymiseen.
These regions remain, nevertheless, among the most dependent ones.
Tästäkin huolimatta nämä alueet ovat edelleen kalastuksesta kaikkein riippuvaisimpien alueiden joukossa.
In the areas where the dependence rate increased, the increase was relatively minor, except in four Greek areas where it reaches between 17 and 70 %.
Alueilla, joilla riippuvaisuus lisääntyi, lisääntyminen oli suhteellisen vähäistä lukuun ottamatta neljää Kreikan aluetta, joilla riippuvuusaste nousi 17—70 prosenttia.
It must be noted here that Greece is the country of the EU which lost less jobs in fishing (— 5 %)·
Huomattakoon, että kaikista EU-maista Kreikka menetti vähiten kalastusalan työpaikkoja (5 prosenttia).
In the majority of the areas most dependent on fishing; alternative activity to fishing is rare.
Kalastuksesta kaikkein riippuvaisimmilla alueilla vaihtoehtoiset elinkeinot ovat harvinaisia.
A concentration of efforts to diversify economic activities in these areas has to be a top priority.
Voimanponnistusten keskittämisen näiden alueiden taloudellisen kehityksen monipuolistamiseen on oltava keskeisenä päämääränä.
Fish processing is more evenly distributed throughout the EU, with the UK accounting for 18 140 jobs (20 % of the EU total in this activity).
Kalanjalostusteollisuus jakautuu tasapuolisemmin koko EU:n alueelle.
France, with 11 899 (13 %) and Spain with 15 449 (17 %) employed also have significant employment in fish processing.
Kärjessä on Yhdistynyt kuningaskunta 18 140 työpaikalla (20 prosenttia alan työpaikoista EU:ssa), ja sitä seuraavat samoin merkittävät kalanjalostusalan työllistäjät Espanja — 15 449 työpaikkaa (17 prosenttia) — ja Ranska — 11 899 työpaikkaa (13 prosenttia).
Italy and Greece, despite having relatively high numbers employed in fishing (18 % and 17 % of fishers) have only relatively low levels of employment in process ing (accounting for 7 % and 3 % of processing employment).
Vaikka Italian ja Kreikan kalastusalan työpaikkaluvut ovatkin suhteellisen korkeita (18 prosenttia ja 17 prosenttia kalastajista), niiden kalanjalostusteollisuuden vastaavat luvut ovat suhteellisen alhaisia (7 prosenttia ja 3 prosenttia jalostusalan työpaikoista).
This is the converse of the situation in Germany, which has a relatively large processing sector of 11 280 (13 % of the EU processing employment), compared to employment in fishing of only 2 932 (1 % of fishers).
Saksan tilanne on päinvastainen: sen jalostusala on suhteellisen laaja -11 280 työpaikkaa (13 prosenttia EU:n jalostusalan työpaikoista) —verrattuna kalastusalaan, joka työllistää vain 2 932 henkeä (1 prosentti kalastajista).
Despite expansion of the EU, employment in fish processing fell from 104 316 in 1990 to 89 468 in 1998 (a decline of just over 14 %).
EU:n laajentumisesta huolimatta kalanjalostusteollisuuden työpaikkojen määrä putosi vuoden 1990 luvusta 104 316 lukuun 89 468 vuonna 1998 (hiukan yli 14 prosentin vähennys).
Significant declines were also suffered in Italy, France and the UK (around 20 % over the period).
Espanjassa työpaikkojen väheneminen oli vähäisempää (noin työpaikat
Spain experienced a lesser decline (around 12 %) and numbers employed in fish processing appear to have increased slightly in Belgium and in Germany.
12 prosenttia), ja Belgiassa ja Saksassa kalanjalostusteollisuuden lisääntyivät hieman.
Whereas numbers employed in processing have fallen by 14 %, employment in fishing has declined by 21 % over the same period.
Kun jalostusalan työpaikat ovat vähentyneet 14 prosenttia, kalastusalan työ paikat vähenivät samaan aikaan 21 prosenttia.
In many sectors of the EU processing industry there is no directly proportional link between employment at sea and employment in processing.
Monilla EU:n jalostusteollisuuden aloilla ei ole suoraa suhdetta merityöpaikkojen ja jalostusalan työ paikkojen välillä.
It is known that the EU imports substantial quantities of fish to be used as raw material for processing and the importance of imported raw material in sustaining employment in the fish processing industry is recognised by the common fisheries policy in the establishment of import tariffs for fishery products.
On tunnettua, että EU tuo suuria määriä kalaa käytettäväksi jalostusteollisuuden raaka-aineena, ja kalanjalostusteollisuuden työ paikkoja turvaavan raaka-aineen tuonnin merkitys on tunnustettu yhteisessä kalastuspolitiikassa kalastustuotteiden tuontitariffeja vahvistettaessa.
jobs appeared to be dependent on EU landings in 1996/97.
Kaikkiaan vain 53 prosenttia jalostusteollisuuden työpaikoista arvioitiin olleen riippuvaisia EU:n puretuista saaliista 1996/1997.
Sectors of the EU processing industry which are considered to be still substantially dependent on EU landings are tuna and sardine canning, and the primary processing of white fish.
Sellaisia aloja, joiden katsotaan edelleen olevan riippuvaisia merkittävässä määrin EU:n puretuista saaliista, ovat tonnikala- ja sardiinisäilykkeiden valmistus sekä vähärasvaisten kalojen alkujalostus.
The tuna canning sectors of Spain, France and Portugal are respectively substantially dependent on EU landings into Galicia, Brittany and the Azores.
Espanjan, Ranskan ja Portugalin tonnikalasäilyketeollisuus on huomattavan riippuvainen EU:n puretuista saaliista Galiciassa, Bretagnessa ja Azoreilla.
The Italian tuna canning industry is considered to be exceptional, since it is now almost 100 % dependent on imported raw material from third countries.
Italian tonnikalasäilyketeollisuus on poikkeuksellista, koska se on nykyisin lähes täysin riippuvainen kolmansista maista tuodusta raaka-aineesta.
Sardine canning provides employment linked exclusively to local landings in Spain (Huelva in the South), Portugal (mainland) and France (Brittany and the Bay of Biscay).
Sardiinisäilyketeollisuus tarjoaa työpaikkoja, jotka perustuvat yksinomaan paikallisesti purettuihin saaliisiin Espanjassa (Huelva etelässä), Portugalissa (Manner-Portugali) ja Ranskassa (Bretagne ja Biskajanlahti).
In Italy about 35 % of fish processing employment is linked to local landings, mainly in the sardine-canning and anchovyconserving sectors.
Italiassa 35 prosenttia kalanjalostusteollisuuden työpaikoista on yhteydessä paikallisesti purettuihin saaliisiin, etupäässä sardiini- ja sardellisäilyketeollisuudessa.
In most of the more northern EU countries such as Belgium, Germany, Denmark, Sweden, and in parts of the UK, the EU-landing related employment in processing is limited to primary processing of white fish and some shellfish processing (e.g. shrimp processing in the Netherlands and Denmark).
Useimmissa pohjoisemmissa EU-maissa, kuten Belgiassa, Saksassa, Tanskassa, Ruotsissa ja osissa Yhdistynyttä kuningaskuntaa, EU:n purettuihin saaliisiin liittyvät jalostusalan työpaikat rajoittuvat vähärasvaisten kalojen alkujalostukseen ja jossakin määrin äyriäisten jalostukseen (esimerkiksi katkarapujen jalostus Alankomaissa ja Tanskassa).
In Germany, nearly 100 % of the processing inputs (fillet blocks and herring) are imported, and there are few, if any, links to landings.
Saksassa lähes 100 prosenttia jalostukseen tarkoitetusta tavarasta on tuotua (fileeharkkoja ja silliä), eikä yhteyksiä purettuihin saaliisiin juuri ole.
In Denmark although the fishmeal industry does rely exclusively on local landings, it provides little employment relative to the volume of material processed.
Vaikka Tanskan kalajauhoteollisuus käyttääkin yksinomaan paikallisesti purettuja saaliita, se tarjoaa vain vähän työ paikkoja verrattuna jalostetun tavaran määrään.
The aquaculture sector accounts for 61 898 of the fishery-related jobs in the EU (about 15 %) and more than 80 % of these are in marine aquaculture.
Vesiviljelyala työllistää EU:ssa 61 898 henkeä (noin 15 prosenttia EU:n kalatalousalan työpaikoista), ja näistä yli 80 prosenttia työskentelee suolaisen veden vesiviljelyssä.
Spain and France are the two countries with substantial employment in marine aquaculture, with 14 500 employed in the former and 14 055 in the latter, between them accounting for 57 % of employment in that sector.
Espanja ja Ranska tarjoavat eniten suolaisen veden vesiviljelyalan työpaikkoja, edellinen 14 500 ja jälkimmäinen 14 055, eli yhteensä 57 prosenttia suolaisen veden vesiviljelyalan työpaikoista.
Italy also has substantial employment in this activity (8 665 jobs).
Myös Italia kuuluu alan merkittäviin työllistäjiin (8 665 työpaikkaa).
Greece and the UK (in particular Scotland) are the two regions where there is a substantial production offish (seabass/seabream and salmon respectively).
Kreikassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (erityisesti Skotlannissa) on kummassakin merkittävää kalantuotantoa (meriahventa ja hammasahventa Kreikassa ja lohta Skotlannissa).
Here employment is lower at 2 910 (5.8 % of EU employed in the sector) and 1 617 (3.24 %) respectively, despite the relatively higher value of production.
Työpaikkojen määrä on kuitenkin vähäisempi, Kreikassa 2 910 (5,8 prosenttia alan työpaikoista) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa 1 617 (3,24 prosenttia), huolimatta tuotannon suhteellisen korkeasta arvosta.
Inland aquaculture in the EU employs 11 569 with the major centres of employment found in Germany (2 825), Austria (2 300) and Italy (2 142).
Makean veden vesiviljely työllistää EU:ssa 11 569 henkeä, ja suurimmat työllistäjät ovat Saksa (2 825), Itävalta (2 300) ja Italia (2 142).
Although all other regions have some employment in this activity, France is the only other country in which employment exceeds 1 000.
Vaikka kaikilla muillakin alueilla on jonkin verran toimintaa tällä alalla, Ranska on edellä mainittujen maiden lisäksi ainoa, joka tarjoaa yli 1 000 työpaikkaa.
Inland fishing accounts for only 2.3 % of fishery sector employment.
Sisävesikalastuksen osuus koko kalatalousalan työpaikoista on vain 2,3 prosenttia.
Greece (2 701 employed), France (2 501 employed), Portugal (1 939 employed) and Finland (995) are the regions in which substantial numbers are recorded.
Kaikilta alueilta ei tietoja kuitenkaan ole käytettävissä, ja tietojen voi olettaa olevan vajavaisia alueilla, joiden työpaikkojen määräksi on ilmoitettu
Women in EU fisheries
1.2.7 Naiset EU:n kalatalousalalla
An estimated 84 000 jobs in the fisheries sector were held by women throughout the EU in 1998, as indicated in Table 13.
Kuten taulukosta 13 käy ilmi, kalatalousalan työpaikoista oli vuonna 1998 koko EUssa naisten hallussa 84 000.
Even in fishing, which is traditionally regarded as a male preserve, women hold about 6 % of the jobs.
Jopa kalastuksessa, jota perinteisesti pidetään miesten yksityisalueena, työpaikoista 6 prosenttia oli naisten hallussa.
Women also hold the majority of jobs in fish processing (53 000 employed) and also fill an estimated 30 % of the 47 000 jobs in aquaculture, especially those related to the production of bivalve mollusca.
Naiset ovat myös enemmistönä kalanjalostusteollisuudessa (53 000 työntekijää) ja pitävät hallussaan arviolta 30 prosenttia vesiviljelyalan 47 000 työpaikasta, erityisesti simpukoiden tuotantoon liittyvistä työpaikoista.
The proportion of women in fish-processing jobs shows some regional variations, the highest levels being in Italy (about 87 %).
Naisten osuudessa kalanjalostusalan työpaikoista on havaittavissa jonkin verran alueellista vaihtelua niin, että osuus on korkein Italiassa (87 prosenttia).
Employment of women in the Portuguese processing sector is also high (over 70 %).
Myös Portugalissa naisten osuus jalostusalan työpaikoista on korkea (yli 70 prosenttia).