natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Regional effects of demographic change: the main recent historic trends identified by Eurostat3 at national and regional
Nuorten riippuvuussuhde – väestösuhde iän mukaan: < 15/15–64 Vanhusten riippuvuussuhde – väestösuhde iän mukaan: > 64/15–64 Demografisen muutoksen alueellisia vaikutuksia
The most significant growth was observed in Luxembourg, followed by Spain, Cyprus, Greece, Ireland and Austria.
Merkittävintä kasvu oli Luxemburgissa, ja sitten Espanjassa, Kyproksella, Kreikassa, Irlannissa ja Itävallassa.
Latvia was the only country registering a significant decrease.
Latvia oli ainoa maa, jonka väestömäärä laski huomattavasti.
In 2004, the number of citizens from the ten new Member States residing in the EU-15 was comparatively small at around 0.2% of the total EU-15 population, with the largest proportion in Germany.
Vuonna 2004 EU-15-alueella asuvien, kymmenestä uudesta jäsenvaltiosta muuttaneiden kansalaisten määrä oli verrattain pieni, noin 0,2 prosenttia alueen kokonaisväestöstä. Suurin osuus oli Saksassa.
However, the loss of these workers has a higher incidence in their native countries where it is contributing to population reduction.
Näiden maiden työikäisten asukkaiden menetys vaikuttaa kuitenkin eniten heidän kotimaissaan, joissa se vaikuttaa väestön vähenemiseen.
With ageing, the proportion of older people is increasing compared to the decreasing share of those of working age.
Väestön ikääntymisen seurauksena vanhojen osuus kasvaa verrattuna työikäisten osuuteen.
If current trends prevail until 2050, a person of working age then might have to provide for up to twice as many retired people than is usual today.
Jos tämänhetkinen suuntaus jatkuu vuoteen 2050 saakka, työikäinen henkilö saattaa joutua turvaamaan kaksi kertaa niin monen eläkeläisen talouden kuin nykyään.
The regional differences already visible now in agedependency indicators might see more dramatic developments in some regions than in others.
Jo nyt näkyvät alueelliset erot ikäluokkien riippuvuustilastoissa saattavat joillakin alueilla kasvaa edelleen.
level can be summarised as follows:- In the north-east of the European Union the population is decreasing.
Eurostatin (3) tutkimuksen mukaan tärkeimmät demografiset suuntaukset lähimenneisyydessä kansallisella ja alueellisella tasolla voidaan tiivistää seuraavasti:– Väestömäärä pienenee Euroopan unionin koillisosissa.
Most affected by this decline are eastern Germany, Poland, the Czech Republic, Slovakia and Hungary, and to the north the three Baltic States, and parts of Sweden and Finland.- In many EU regions, since the start of the new century more people have died than have been born.
Eniten suuntauksesta kärsivät Saksan itäosat, Puola, Tšekin tasavalta, Slovakia ja Unkari, kolme pohjoista Baltian maata sekä tietyt alueet Ruotsissa ja Suomessa.– Vuosituhannen alusta lähtien monilla EU:n alueilla ihmisiä kuolee enemmän kuin syntyy.
The resulting negative ‘natural population change’ is widespread and the pattern is less pronounced than for the total population change.
Tästä johtuva negatiivinen ”luonnollinen väestömuutos” on levinnyt laajalle, ja sen kaava ei ole yhtä selkeä kuin väestön kokonaismuutoksessa.
This negative pattern predominates in Germany, the Czech Republic, Slovakia, Hungary, Slovenia and adjacent regions, as well as the Baltic States, Sweden in the north and Greece in the south.- Ireland, France, the three Benelux countries and Denmark are mainly experiencing a ‘natural increase’ in the population.- In some regions, a negative ‘natural change’ has been compensated by a positive net migration.
Negatiivinen suuntaus on vallalla Saksassa, Tšekin tasavallassa, Slovakiassa, Unkarissa, Sloveniassa ja sitä ympäröivillä alueilla, pohjoisessa Baltian maissa ja Ruotsissa ja etelässä Kreikassa.– Irlannissa, Ranskassa, kolmessa Benelux-maassa ja Tanskassa väestömäärä kasvaa luonnollisesti.– Joillakin alueilla negatiivista ”luonnollista muutosta” on kompensoinut positiivinen maahanmuutto.
This is most conspicuous in western Germany, eastern Austria, the north of Italy, and Slovenia, as well as the south of Sweden and regions in Spain, Greece and the United Kingdom. - The opposite is much rarer: in only a few regions (namely in the north of Poland), a positive ‘natural change’ has been offset by a negative net migration.
Tämä on huomattavinta Saksan eteläosissa, Itävallan itäosissa, Pohjois-Italiassa ja Sloveniassa, Etelä-Ruotsissa ja joillakin alueilla Espanjassa, Kreikassa ja Isossa-Britanniassa.– Päinvastainen on harvinaisempaa: vain muutamilla alueilla (lähinnä Pohjois-Puolassa) positiivinen ”luonnollinen muutos” on tasoittunut negatiivisella maastamuutolla.
While an ageing population is a challenge that all EU Member States are facing or will have to face, it has a stronger and more immediate impact for some countries and regions than others.
Koska tämänhetkiset tilanteet ja todennäköiset suuntaukset ovat erittäin moninaisia, on pyrittävä ymmärtämään demografisia ilmiöitä entistä paremmin.
In the face of very different existing patterns and likely trends, a range of major demographic phenomena need to be better understood to enable policy-makers to form robust proactive policies to meet the challenges and exploit the opportunities of a changing population.
Siten meidän on helpompi kehittää tehokkaita ja proaktiivisia menettelytapoja, joiden avulla haasteisiin voidaan vastata ja muuttuvan väestön mahdollisuuksia hyödyntää.
3 Eurostat, Regions: Statistical yearbook 2006.
3 Eurostat, Alueet: Tilastollinen vuosikirja 2006.
• making Europe and it regions more attractive places to invest and work;• improving knowledge and innovation for growth;• more and better jobs.
• Euroopan ja sen alueiden kehittäminen houkutteleviksi paikoiksi elää ja työskennellä• tiedon ja innovaation kehittäminen kasvun turvaamiseksi• työpaikkojen lisääminen ja parantaminen.
Whilst, according to the average, the phenomenon of demographic ageing will become considerably more important in the coming decades, different European regions are currently facing very divergent developments in population.
Vaikka keskiarvon mukaan demografinen vanheneminen lisääntyy huomattavasti seuraavien vuosikymmenten aikana, Euroopan eri alueilla väestön kehityssuunnat ovat tällä hetkellä hyvin erilaisia.
(See Eurostat map – total population change.)
(Katso Eurostat-kartta – väestön kokonaismuutos.)
The regulations governing the Cohesion Policy funds (ERDF, ESF, Cohesion Fund) further develop the priorities to be addressed in the mainstream convergence and competitive programmes.
Koheesiopolitiikan rahastoja hallinnoivat säädökset (EAKR, ESR, koheesiorahasto) määrittävät tärkeysjärjestyksen, jonka mukaan asioita käsitellään valtavirran yhdentymis- ja kilpailukyvyn ohjelmissa.
Ageing is specifically mentioned in particular in relation to several priorities under the guideline: More and better jobs.
Ikääntyminen mainitaan useissa kohdissa nimenomaan tavoitteessa Työpaikkojen lisääminen ja parantaminen.
In any event, the successful achievement of the objectives identified in the Community Strategic Guidelines can only be guaranteed in the medium and long term by ensuring that the underlying demographic trends are factored into national and regional strategic planning, if policies are adapted to regional and local needs, and if the opportunities presented are exploited.
Joka tapauksessa yhteisön strategisissa suuntaviivoissa määritetyt tavoitteet voidaan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä saavuttaa vain huomioimalla demografiset suuntaukset kansallisissa ja alueellisissa strategisissa suunnitelmissa. On myös tärkeää varmistaa, että menettelytavat sopivat alueellisiin ja paikallisiin tarpeisiin, ja että alueille tarjotut mahdollisuudet on hyödynnetty.
The example of the eastern Länder in Germany demonstrates that in some regions the demographic ageing of the population is already developing quite quickly.
Saksan itäisten osavaltioiden esimerkki näyttää, että joillakin alueilla väestö ikääntyy melko nopeasti jo tällä hetkellä.
In the five Länder (excluding Berlin), there were over half a million fewer people on 1 January 2005 than on 1 January 2000, reflecting a total population loss of 3.7% of the population in five years.
Viidessä osavaltiossa (Berliini pois lukien) asui 1.1.2005 yli puoli miljoonaa henkilöä vähemmän kuin 1.1.2000, mikä merkitsee 3,7 prosentin väestökatoa viidessä vuodessa.
This movement is not homogeneous across the generations: the very young (aged up to 14 years) decreased by almost a quarter (-24%) while the population at retirement age increased by 18.2%, refl ected in a rise in the old age dependency ratio from 23.5% to 29.2%.
Suuntaus ei ole yhtenäinen kaikissa sukupolvissa: erittäin nuorten (alle 14-vuotiaiden) määrä väheni lähes neljänneksen (– 24 %), kun taas eläkeikäisten osuus lisääntyi 18,2 prosenttia, mikä merkitsee vanhusten riippuvuussuhteen kasvua 23,5 prosentista 29,2 prosenttiin.
Regional responses to ageing
Alueelliset vastaukset vanhenemiseen
In conclusion, it is clear that as an underlying societal trend demographic change requires a broad range of policy responses.
On selvää, että demografinen muutos taustalla vaikuttavana yhteiskunnallisena suuntauksena vaatii monenlaisia toimia.
A number of regions have already been active and are at the forefront of strategic thinking and actions in relation to the demographic challenge.
Monet alueet osallistuvat jo aktiivisesti demografisen haasteen pohdintaan ja strategisiin toimiin.
Under existing EU programmes, a number of projects have addressed aspects of demographic change.
Lukuisissa EU-ohjelmien puitteissa toteutetuissa projekteissa on käsitelty demografista muutosta.
These include successful initiatives to address depopulation in urban, rural and sparsely populated areas, positive migration initiatives, reinforcing non discrimination and gender equality, and making regions more attractive places to live.
Menestyksekkäissä hankkeissa on käsitelty esimerkiksi kaupunkien, maaseudun ja vähäväkisten alueiden väestökatoa, positiivista siirtolaisuutta, syrjinnän torjumista ja sukupuolten välistä tasa-arvoa sekä elinolojen parantamista alueilla.
Even in regions which believe they will suffer ‘inevitable’ population reduction – arising, for instance, from the delayed effects of urbanisation – proactive thinking in responding to depopulation and ageing can have an important effect in securing quality of life and mitigating the effects of these likely trends on the remaining population.
Proaktiivinen suhtautuminen väestökatoon ja vanhenemiseen voi auttaa turvaamaan elämänlaadun ja lieventämään tämän todennäköisen suuntauksen vaikutuksia. Tämä on mahdollista jopa alueilla, joilla väestön vähenemisen uskotaan olevan ”väistämätöntä” esimerkiksi kaupungistumisen viivästyneen vaikutuksen takia.
Indeed, the experience of some regions is that proactive, integrated policies can begin to redress patterns which were previously considered irreversible.
Alueiden kokemukset osoittavat, että proaktiivisilla integroiduilla menettelytavoilla voidaan muuttaa ennen peruuttamattomina pidettyjä suuntauksia.
The Union’s Cohesion Policy provides Member States with a valuable tool to adapt regional and national economies in the context of ageing.
Unionin koheesiopolitiikka tarjoaa jäsenvaltioille arvokkaan työkalun alueellisen ja kansallisen talouden sopeuttamiseen ikääntymiseen.
The Community Strategic Guidelines for EU Cohesion Policy identify three overarching guidelines in line with the Lisbon Agenda:
EU:n koheesiopolitiikasta annetuissa yhteisön strategisissa suuntaviivoissa määritetään Lissabonin ohjelman mukaisesti kolme yhteistä tavoitetta:
Redevelopment of old industrial sites in Graz West, Austria.
Vanhojen teollisuusalueiden jälleenrakennusta, Graz West, Itävalta.
The demographic future of Europe – from challenge to opportunity
Euroopan demografinen tulevaisuus – haasteista mahdollisuuksiin
Europe can do more to promote its demographic renewal.
Euroopassa voidaan tehdä enemmän demografisen uusiutumisen tukemiseksi.
This implies creating conditions enabling all Europeans to realise their desire to have a family.
Tämä merkitsee sellaisten olosuhteiden luomista, että kaikki eurooppalaiset voivat toteuttaa toiveensa perheen perustamisesta.
Having children should be an option for everyone and requires, in particular, being able to reconcile work, family and private life.
Lasten saamisen tulisi olla mahdollista kaikille. Se edellyttää mahdollisuuksia yhdistää työ, perhe ja yksityiselämä.
Far too often, women still have to choose between a job and a family.
Liian usein naiset joutuvat edelleen valitsemaan työn ja perheen väliltä.
The Commission, at the same time as adopting the Communication on demography, has consulted the social partners on further measures that should be taken to facilitate this reconciliation, notably in the areas of parental leave and work organisation.
Komissio on hyväksynyt demografiaa käsittelevän tiedotteen ja neuvotellut sosiaalisten kumppanien kanssa työn ja perheelämän yhdistämistä helpottavista toimenpiteistä, kuten vanhempainlomista ja työn organisoinnista.
Most measures to respond to demographic change are the responsibility of the Member States – central, regional and local government; many involve the social partners and civil society organisations.
Valtaosa demografisen muutoksen vaatimista toimista on jäsenvaltioiden keskushallinnon sekä alueellisten ja paikallisten hallintojen vastuulla. Usein yhteistyössä toimivat sosiaaliset yhteistyökumppanit ja kansalaisjärjestöt.
Nevertheless, the European Union can play a useful role in facilitating the process of adapting to change.
Euroopan unionilla voi kuitenkin olla hyödyllinen rooli muutokseen mukautumisessa.
Demographic change is a shared concern across the EU, as was made clear by the heads of state and government who, at the 2005 European Summit in Hampton Court (UK), studied the future of Europe in the context of globalisation.
Demografinen muutos on EU:n yhteinen huolenaihe, kuten valtioiden päämiehet ja hallitukset painottivat Eurooppalaisessa huippukokouksessa vuonna 2005 Hampton Courtissa, Isossa-Britanniassa. Kokouksessa arvioitiin Euroopan tulevaisuutta globalisaation kontekstissa.
Over the last year, the issue has been discussed extensively within the European Commission on the basis of the consultation following the 2005 Green Paper, hearings with experts, and extensive research work carried out with the support of the European Parliament.
Viime vuonna kysymystä on käsitelty laajasti Euroopan komissiossa. Vuoden 2005 vihreästä kirjasta järjestettiin konsultointi, asiantuntijat ovat antaneet lausuntoja ja mittavaa tutkimustyötä on tehty Euroopan parlamentin tuella.
The conclusions drawn from this intense activity can be found in the recent Communication ‘The demographic future of
Intensiivisestä työstä saadut tulokset on kerätty ”Euroopan demografinen tulevaisuus – haasteista mahdollisuuksiin”
Europe – from challenge to opportunity’
-tiedotteeseen numero (
Europe must raise employment levels further.
Työllisyystasoa on nostettava Euroopassa edelleen.
We need to increase the activity rates for women, young people and the elderly in order to achieve a better balance between the active and the retired.
Naisten, nuorten ja ikääntyneiden työllisyyttä on parannettava, jotta työelämässä aktiivisten ja eläkeläisten suhde pysyy tasapainossa.
This is already a priority under the Lisbon Strategy.
Tämä on myös yksi Lissabonin strategian prioriteeteista.
In particular, we must reduce early retirement from the labour market and develop “active ageing” strategies, including within enterprises.
Erityisesti varhaiseläkkeelle siirtymistä olisi vähennettävä ja kehitettävä strategioita ”aktiivista vanhenemista” varten.
This requires investing in training and high-quality working conditions during the entire life cycle.
Tämä koskee myös yrityksiä.
The Commission has put before the Member States a comprehensive strategy covering five key areas in which to take action:
Toimenpiteet vaativat panostamista koulutukseen ja laadukkaisiin työolosuhteisiin läpi koko elinkaaren.
Community Strategic Guidelines for Cohesion
Yhteisön koheesiopolitiikkaa koskevat strategiset suuntaviivat
Addressing the demographic challenge should not necessarily be seen as a separate priority but rather as a challenge to be met by regional policy in taking account of the ageing labour force and population in general.
Demografiseen haasteeseen vastaamista ei tarvitse pitää erillisenä tehtävänä, vaan lähinnä kysymyksenä, johon aluepolitiikan on vastattava ottamalla ikääntyvä työvoima ja väestö yleensä huomioon entistä paremmin.
Due to declining or low population density, certain regions and areas are more affected than others, or simply face threats and opportunities earlier.
Väestön vähenemisen tai vähäisen tiheyden takia jotkut alueet ovat herkemmässä asemassa kuin toiset, ja joillakin alueilla uhat ja mahdollisuudet kohdataan aikaisemmin.
For example, demographic effects will require a costly restructuring of social service facilities and care services for older people, which will have knock-on effects for business.
Demografiset vaikutukset esimerkiksi vaativat sosiaalipalvelutilojen ja hoitopalveluiden kallista uudelleenjärjestelyä ikääntyviä varten, mistä seuraa lumipallovaikutus liike-elämään.
Building upon the potential of the regions, with the support of EU Cohesion Policy, the challenges of rapid economic and social restructuring and demographic ageing could be met by:• increasing the competitiveness of regional economies; • adapting existing infrastructure and services to changing needs;• anticipating bottlenecks in the labour market and skills requirements;• increasing occupational and geographic mobility; • maintaining a healthy workforce.
Demografinen ikääntyminen voidaan kohdata esimerkiksi• lisäämällä alueellisten talouksien kilpailukykyä• mukauttamalla olemassa olevat infrastruktuurit ja palvelut muuttuviin tarpeisiin• ennakoimalla työmarkkinoiden ja taitovaatimusten pullon-kauloja• lisäämällä ammatillista ja maantieteellistä liikkuvuutta• pitämällä yllä työvoiman terveyttä.Yhteisön koheesiopolitiikkaa koskevien strategisten suuntaviivojen hyväksyminen täydensi EU:n puiteohjelman.
Following the adoption of the Community Strategic Guidelines for Cohesion, the EU framework was completed within which presentation of the National Strategic Reference Frameworks and future programmes should take place.
Ohjelmassa tullaan toteuttamaan esittely kansallisista strategisista viitekehyksistä ja tulevista ohjelmista.
Council of the EU: Decision 702 (2006) of 6 October 2006, published in the O cial Journal of the EU, 21 October 2006, pages 11-32.
Euroopan neuvosto: päätös 702 (2006), 6.10.2006, julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä 21.10.2006, sivut 11–32.
Adopted by the Council on 6 October 20065, the Community Strategic Guidelines for Cohesion contain the principles and priorities of Cohesion Policy and suggest ways the European regions can take full advantage of the funds and instruments available for national and regional aid programmes between 2007 and 2013.
Neuvoston 6.10.2006 (5) hyväksymät yhteisön koheesiopolitiikkaa koskevat strategiset suuntaviivat sisältävät koheesiopolitiikan periaatteet ja prioriteetit. Niissä esitellään Euroopan alueille tapoja hyödyntää kauden 2007–2013 rahastoja ja työkaluja, jotka on tarkoitettu kansallisia ja alueellisia ohjelmia varten.
In this respect, programmes co-financed through cohesion instruments should seek to target resources on the following three priorities: • improving the attractiveness of Member States, regions and cities by improving accessibility, ensuring adequate quality and level of services, and preserving their environmental potential;• encouraging innovation, entrepreneurship and the growth of the knowledge economy by research and innovation capacities, including new information and communication technologies; and • creating more and better jobs by attracting more people into employment or entrepreneurial activity, improving adaptability of workers and enterprises, and increasing investment in human capital.
Näin ollen koheesiotyövälineiden avulla yhteisrahoitettujen ohjelmien tulisi pyrkiä sijoittamaan varat seuraaville kolmelle alueelle:• jäsenvaltioiden alueiden ja kaupunkien houkuttelevuuden parantaminen tekemällä ne helposti lähestyttäviksi, varmistamalla palveluiden asianmukainen laatu sekä säilyttämällä ympäristön mahdollisuudet• innovaation, yrittämisen ja kasvun tukeminen tietotalouden alalla tutkimuksen ja innovaatiomahdollisuuksien, kuten uusien viestintä- ja tiedotustekniikoiden avulla• entistä useampien ja parempien työpaikkojen luominen houkuttelemalla ihmisiä työllistämään tai yrittämään, parantamalla työntekijöiden ja yritysten mukautumiskykyä ja lisäämällä sijoittamista inhimilliseen pääomaan.
THE CONTEXT the annual progress reports presented in the framework of the Lisbon Strategy.
KONTEKSTI hempää demografiaa ja perhepolitiikkaa koskevaa yhteistyötä.
Regions for Economic Change
Alueet talouden muutosten edistäjinä
We need a Europe that is more productive and competitive.
Tarvitsemme entistä tuottavamman ja kilpailukykyisemmän Euroopan.
Future economic growth will depend increasingly on productivity gains and our capacity for innovation, and thus on investment in training and research and development.
Tulevaisuuden taloudellinen kehitys riippuu yhä enemmän tuottavuuden kasvusta ja innovaatiomahdollisuuksista, ja siten sijoittamisesta koulutukseen, tutkimukseen ja kehitykseen.
It will also depend on the degree to which enterprises can exploit new market opportunities associated with the needs of an older population, comprising very active elderly consumers who may be very demanding, but also an increasing number of the very old who will need social and health care.
Tulevaisuuden asiakkaisiin lukeutuvat erittäin aktiiviset ikääntyneet kuluttajat, jotka voivat olla hyvin vaativia, mutta myös yhä useammat todella korkeaan ikään ehtineet, jotka tulevat tarvitsemaan sosiaali- ja terveydenhoitopalveluita.
Our economies and societies must prepare for these new demand patterns by developing new and better goods and services and by training people for the new jobs that come with them.
Talouden ja yhteiskunnan on valmistauduttava uusiin vaatimuksiin kehittämällä uusia ja parempia tuotteita ja palveluita ja kouluttamalla ihmisiä niistä seuraaviin työpaikkoihin.
In addition to the preparation and adoption of the mainstream operational programmes, the Commission continues to address the core issues faced by European regions.
Valtavirran toimintaohjelmien valmistelun ja hyväksymisen lisäksi komissio jatkaa Euroopan alueiden tärkeimpien ongelmien käsittelyä. ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” on proaktiivinen aloite, joka on tarkoitettu jäsenvaltioille, alueille ja kaupungeille.
‘Regions for Economic Change’ is a proactive initiative being offered to Member States, regions and cities to help them implement the renewed Lisbon Agenda through actions aimed at economic modernisation.
Sen tarkoituksena on auttaa uudistetun Lissabonin ohjelman käyttöönotossa taloudellisella modernisoinnilla.
It intends to draw on the experience and good practices of high-performing regions and to transfer this to regions wishing to improve.
Aloite pyrkii tukeutumaan huippualueiden kokemuksiin ja hyviin toimintatapoihin ja siirtämään ne kehitystä kaipaaville alueille.
Moreover, it aims to link this exchange of good practice more solidly to the implementation of the mainstream Convergence and Competitiveness Programmes.
Lisäksi tavoitteena on liittää hyvien toimintatapojen vaihtaminen entistä kiinteämmin valtavirran lähentymis- ja kilpailukyvyn ohjelmiin.
Commission Communication (2006)6756.
Alueet talouden muutosten edistäjinä -aloite on määritelty komission tiedotteessa (2006) 675 (6).
It will work through
Se toteutetaan alueiden
Europe needs to prepare to receive and integrate migrants.
Euroopan on valmistauduttava ottamaan vastaan ja integroimaan maahanmuuttajia.