natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nevertheless, it is the extent to which water abstracted is returned to its source which also determines the relative abundance or scarcity of reserves in each country.
Se, miten paljon käytetystä vedestä voidaan pa lauttaa alkuperäisiin lähteisiin vaikuttaa kuitenkin vesivarantojen runsauteen tai niukkuuteen kussa kin maassa.
While more than 80% of water abstracted is returned to source in Belgium and Germany, in Spain and Italy, the figure is only 40% (see Graph A.20).
Belgiassa ja Saksassa 80 % palautuu uudestaan vesivarantoon, kun Espanjassa ja Italiassa lukema on vain 40 % (ks. kuvio A.20).
The treatment of waste water and household waste
Jätevesien ja talousvesien käsittely
Although the candidate countries have already introduced recycling of waste on a relatively large scale in order to compensate for their shortage of primary resources, nearly all of them are having difficulty meeting the recycling targets set out in the Community directive (50% of waste recycled by 2001 for current Member States).
Vaikka hakijamaissa on ryhdytty kierrättämään jätteitä varsin laajassa mittakaavassa osittain tarkoituksena säästää alkuperälsmateraaleja ja resursseja, niillä on valkeuksia saavuttaa Komission kierrätykselle asettamaa direktiiviä (50 % jätteestä kierrätettävä vuonna 2001 kaikissa jäsenmaissa).
Recycling installations have not been modernised and a number have even had to be closed down because of lack of public funds.
Klerrätyslaitteistoja el ole modernisoitu ja osa kierrätysjärjestelmistä on pitänyt sulkea julkisen rahoituksen puutteen vuoksi.
The Czech Republic, for example, currently recycles only 15% of the packaging waste produced, Slovenia, 29%, and Hungary, 32%.
Esimerkiksi Tsekin tasavallassa kierrätetään 15 % pakkausmateriaaleista Sloveniassa 29 % ja Unkarissa 32 %.
The situation is likely to deteriorate further in the future as the higher rate of economic growth, which will probably occur, could increase the amount of waste produced (according to the European Environmental Agency Report for 1999).
Tilanne todennäköisesti vain pahenee ta loudellisen kasvun myötä, koska se yleensä merkit see myös jätemäärän kasvua (lähde: Euroopan Ympäristöviraston raportti vuodelle 1999). Tämän vuoksi hakijamaat tarvitsevat rakennepoliittista tukea laajennetun Unionin kehityksen turvaamiseksi.
In consequence, the support of structural measures in this area is required in order to sustain economic development in the enlarged Union.
Välimeren alueella käyttöönotetut uudet kastelujärjestelmät ovat tehostaneet veden uudelleenkäyttöä ja käsittelyä.
Given that most of the population in Europe lives in towns and cities, it is important to pay as much attention to the damage that household waste disposal can do to the environment, as that caused by industry and agriculture.
Koska suurin osa Euroopan väestöstä asuu kaupungeissa, on tärkeä huomioida kotitalouksien jätevesien vaikutukset ympäristöön, kuten myös teollisuuden ja maataloudet haitat.
A policy of creating public awareness and of putting in place the necessary infrastructure to treat water and dispose of waste is essential to reduce the pressure on the environment.
Tehokkaat koulutus- ja harjolttelujärjestelmät ovat siten tärkeitä tuottavuuden nostamiseksi ja taloudellisen kasvun edistämi seksi. Tässä suhteessa Euroopassa on erittäin suuria maittalsla eroja.
So far as the treatment of domestic water is concerned, 90% of the population in the EU is connected to main water supply and 70% to main drainage.
Kotitalouksien veden käytön suhteen 90 % EU:n asukkaista on yleisen vedenjakelun piirissä ja 70 % viemäröinnin piirissä.
There are, however, large regional variations.
Tässä on kuitenkin suuria alueellisia eroja.
Whereas in northern Europe as a whole, 90% of the population is connected to a main drainage system for treating waste water, in the cohesion countries, the
Kun Pohjols-Euroopassa viemäröinnin piirissä on 90 % väestöstä, koheesiomaissa osuus vaihtelee Portugalin 27 %:sta Kreikan 58 % (Kuvio A.21).
The competitiveness of an economy depends, as noted above, not only on its physical capital, but also on the knowledge possessed by its entrepreneurs and labour force.
Huolimatta koulutuksen erojen asteittaisesta vä henemisestä viimeisten 30 vuoden aikana, koulu tuksen saavutettavuudessa on silti suuret erot koheesiomaiden ja muiden EU-maiden välillä.
Effective educational and training systems are, therefore, important for raising productivity and fostering economic growth.
Koheesiomaissa erityisesti suurella osalla 25-59-vuotiasta on vain alemman tason koulutus, ts. el lainkaan koulutusta oppivelvollisuuteen kuuluvien kouluvuosien jälkeen (1999: 75 % Portugalissa, noin 65 % Espanjassa ja noin 50 % Kreikassa ja Irlannissa).
There are, however, striking differences in education and training across Europe.
Sen sijaan Pohjoismaissa, Belgiassa ja Yhdistyneissä Kuningaskunnissa yli neljäsosalla tästä
Growing number of qualified young people
Ikäryhmästä on korkean asteen koulutus (yliopistotutkinto tai vastaava).
Significant variations in educational attainment levels between Member States
Hakijamaat: suuremmat koulutustarpeet mitä luvut osoittavat
Despite the gradual reduction of educational disparities over the past 30 years, there is still a large gap in educational attainment levels between the cohesion countries and the rest of the Union.
Koulutuksen saatavuuden parantuminen on Ilmeistä kaikissa jäsenmaissa. Erityisesti koheesiomaissa sekä Italiassa, joissa vanhemman väestön koulutustaso on alhainen, on tapahtunut huomatta vaa paranemista.
In particular, in the former a large proportion of the population aged 25 to 59 has only a low education level, ie no educational qualifications beyond compulsory schooling (1999: 75% in Portugal, some 65% in Spain and around half in Greece and Ireland).
Koheesiomaissa niiden 25-34-vuotiainen osuus, joilla on ylempi toisen asteen koulutus on kaksi kertaa korkeampi kuin ikäryh mässä 50-59-vuotiaat ja ero on sama korkeakoulutuksen suhteen (1999) (ks. kartta 12).
The same is true for Italy, where more than half of those in this age group have low education.
Siten erot jäsenvaltioiden välillä kapenevat.
Technological advance and continuing globalisation are increasing the demand for skilled labour.
KIE-maissa suurella osalla 25-59 vuotiaista on vä hintään ns. toisen asteen koulutus, varsinkin Tsekin tasavallassa ja Puolassa tämä on yleistä, osuuden ollessa yli 70 %.
The educational attainment level of young people in the EU has been rising continuously for the past 30 years or more.
Samanaikaisesti naisten osuus koulutuksessa kas vaa miehiä nopeammin ja lähes kalkissa jäsen maissa nuorissa ikäryhmissä naisilla on korkeampi < oulutuksen taso kuin miehillä. Viimeaikaiset tutkimukset sisältävät kuitenkin vä hemmän myönteisiä arvioita.
Similarly, 49% of those aged 25 to 34 had upper secondary level education as against only 35% of the 50 to 59 age group, while 24% of 25 to 34 year-olds had a university degree or equivalent as opposed to 17% of those aged 50 to 59.
Silti niiden nuorten osuus, jotka lopettavat koulut:autumlsensa peruskouluun, on edelleen huomattava.
It is expected that the number of people enrolled in higher education will double in the next ten years and this will strain the higher education systems in Europe.
Nämä nuoret eivät kykene riittävästi vastaamaan tulevaisuuden haasteeseen jatkuvasta tiedon ja osaamisen päivittämisestä läpi elämän, (ts. elinikäisestä kouluttautumisesta), jota tarvitaan yhteiskunnan teknologisen, tieteellisen ja taloudellisen evoluution kiihtyvässä tahdissa.
The applicant countries: higher educational needs than figures indicate
Keskimäärin 22 % EU:n 18-24-vuotiaista hankkii korkeintaan alemman toisen asteen koulutuksen16.
The increase in educational attainment levels is evident in all Member States.
Joissain jäsenvaltioissa määrä on paljon tätä suu rempi.
It is particularly marked in the cohesion countries, as well as in Italy, where average education levels of older people are relatively low.
teen koulutuksen tasoja luonne on hieman kyseenalainen, koska monissa tapauksissa koulutus on vanhentunutta.
The proportion of 25 to 34 year olds in the cohesion countries with an upper secondary level qualification in 1999 was twice as high as among those aged 50 to 59 and the difference was similar in the case of tertiary education (Graph 12).
Tämän vuoksi on syytä korostaa, että hakijamaat tarvitsevat riittävät strategiat inhimillisten resurssien kehittämiseksi, ettei alhainen osaamisen taso hidasta taloudellista ja sosiaalista kehitystä.
As a result, the gap in attainment levels between Member States is narrowing.
Koulutettujen nuorten määrä kasvaa
In the Central European candidate countries, a large proportion of the population aged 25 to 59 has an upper secondary level of education, particularly in the Czech Republic and Poland, where the figure is over 70%.
Ongelma on suurin Portugalissa, jossa 45 % 18-24-vuotialsta ei onnistu pääsemään peruskoulun jälkeen jatkokulutukseen tai ammattikoulutukseen seen
At the same time, there is a stronger upward trend in the education attainment levels of women than men and in almost all Member States women in the younger age groups have attained a higher level of education than their male counterparts.
Oppivassa yhteiskunnassa sosiaalinen kerrostuminen lisääntyvässä määrin perustuu jakoon nii den välillä joilla on (engl, 'haves') ja joilla ei ole ('have-nots') osaamista ja pätevyyttä.
Nevertheless, the number of young people who leave the education system prematurely with only the most basic skills is still substantial; these young people are unable to respond adequately to the demand of a continuous updating of knowledge and competencies throughout life, which is needed due to the accelerating pace of technological, scientific and economic evolution of society.
Koulun keskeyttämisellä on siten paljon kauaskantoisemmat seuraukset kuin aiemmin, koska se voi seurata ihmistä läpi elämän ja kaventaa huomattavasti ammatti- ja uramahdollisuuksia. Koulut ovat oppivan yhteiskunnan keskuksia ja elinikäinen oppiminen lähtee sieltä.
Recent studies, however, offer a less optimistic assessment and suggest that the high proportion of people with educational attainment levels beyond elementary schooling is mainly due to lower vocational schools offering a basic form of training: The fact of having a relatively high number of workers with educational attainment above elementary schooling was mainly a by-product of the presence in these countries of lower vocational schools offering generally one to two years of training in narrowly defined occupations up to the completion of compulsory schooling.
Teknologian kehitys ja globalisaation jatkuminen lisäävät ammattitaitoisen työvoiman kysyntää. Koulutettujen nuorten saatavuus on EU:ssa kasvanut jatkuvasti viimeisten noin 30 vuoden aikana.
This underlines the need for developing appropriate human resources strategies in these countries in order to avoid low skills slowing down economic and social development.
On odotettavissa, että korkean asteen koulutukseen hakevien määrä kaksinkertaistuu seuraavina 10 vuotena, mikä asettaa paineita Euroopan korkea koulujärjestelmille.
In the European Union, an average of 22% of young people between 18 and 24 years old only acquire lower secondary education at most.16 Some Member States lie significantly above this average.
Epäonnistuminen koulussa vaikuttaa yhteiskunnan kaikissa ryhmissä, mutta eri tavoin.
Furthermore, there are also alarmingly high rates in certain urban or peripheral areas as well as in disadvantaged social groups.
Tutkimukset osoittavat, että koulun keskeyttävät tulevat yleensä alhaisen tulotason perheistä, jossa epäonnistuminen on
12 Educational attainment levels, 1999
12 Hankittu koulutustaso 1999
% of total population aged 25-59
% 25­59­vuotiaista
A similar pattern is evident in the candidate countries.
Lähes kaikissa EU-malsta koulutus on tärkein tekijä työn löytymiseksi.
The difference in unemployment rates between those with differing levels of education is very marked in the Czech Republic, Hungary, Poland and Slovakia, where those with a low educational attainment level are up to 7 times more likely to be unemployed than those with a high attainment.
Kreikkaa ja jossain määrin myös Portugalia lukuunottamatta työttömyys on alhaisempi korkeamman koulutuksen kuin alhaisen koulutuksen omaavien joukossa. Keskimääräinen työttömyysaste oli vuonna 1999 korkean asteen koulutuksen saaneiden 25-59-vuotiaden joukossa 5 %, korkeamman keskiasteen koulutuksen saa neiden joukossa 8 % ja peruskoulutuksen saaneiden joukossa 12 %.
In Greece, Spain and Italy, in particular, as well as in most of the candidate countries, however, a
Korkean asteen tutkinnon suorittaneiden välillä ei ole Ikäryhmittäistä eroa, osuus on varsin pieni nuoremmassa ikäryhmässä.
Although it took no account of the quality and relevance of training, a recent OECD survey suggests that the duration of job-related training also varies significantly between the countries covered.
Nuorten 25-34-vuotiainen korkeastikoulutettujen on kuitenkin vaikea työllistyä koulutuksen jälkeen erityi sesti Kreikassa, Espanjassa ja Italiassa, samoin kuin suurimmassa osassa hakijamaita.
Annual hours of training undertaken by employees, therefore, ranged from 27 in Belgium (Flanders only) to 57 in the Netherlands.17
Tämä asettaa heidät täysin eri asemaan kuin van hemmat, saman koulutuksen omaa vat henkilöt.
It should also be emphasised that differences in employment prospects between men and women persist.
On korostettava, että erot miesten ja naisten työllistymisnäkymissä säilyvät.
Women with a given level of education are more likely to be unemployed than men with a similar level in most parts of the EU.
Samanlaisesta koulutuksesta huolimatta miehet työllistyvät helpommin suurimmassa osassa jäsenmalta.
Inequalities are particularly marked in Greece, Spain and Italy.
Epätasa-arvo on selkeintä Kreikassa, Espanjassa ja Italiassa.
By contrast, in most of the candidate countries, women seem to be in less of an unequal position than in the EU.
1.4 Todellista yhdentymistä määräävät tekijät la osalla naiset ovat varsin tasa-arvoisla tässä suhteessa. teessa.
LFS evidence suggests in addition that younger workers tend to receive more training than older ones.
liittyvän kouluttautumisen välillä.
Whereas only 2.5% of those aged 55 to 59 in the EU had participated in training or education in the reference weeks, the figure for those aged 25 to 29 was 10% and for those aged 30 to 34,8%.
Kaikissa jäsen valtioissa korkeamman koulutuksen omaavien on helpompi saada työhön liittyvää koulutusta.
Moreover, there seems to be a clear link between educational attainment levels and access to training, in all Member States, those with high education having much more opportunity to receive training than those with lower levels.
Sen vuoksi pitäisi ottaa käyttöön toimenpiteitä, joilla ehkäistään ongelmien syntymistä alemman koulutus tason työntekijöiden piirissä ja saada heille paremmat mahdollisuudet työssä kouluttautumiseen. seen.
Greater efforts are, therefore, needed to prevent the problems of people with low initial education being compounded by having only limited access to continuing training.
Koulutusjärjestelmien sopeuttaminen informaatio- ja kommunikaatioteknologiaan on alkanut, mutta vaatii vielä työtä
Finally, it should be noted that there is a clear positive relationship between levels of educational qualifications and earnings.
Lopuksi on myös huomattava, että koulutuksen ja tulojen välillä on selvä yhteys.
In all Member States, those employed full-time with tertiary education earn significantly more on average than those with upper secondary education.
Korkeakoulutuksen saaneet ansaitsevat kalkissa jäsenmaissa merkit tävästi enemmän kuin korkeamman keskiasteen koulutuksen saaneet.
The difference is over 50% in Germany, France and Austria, and 100% in Portugal.
Ero on yli 50 % Saksassa, Ranskassa ja Itävallassa ja 100 % Portugalissa.
The difference in earnings between those with upper secondary and those with lower secondary education is much less in most Member States (10-20%), but still significant.
Ero alemman ja korkeamman keskiasteen välillä on pienempi (10-20 %), mutta kuitenkin merkittävä. vä.
Adaptation of educational systems to ICT has started, but still has some way to go
Mahdollisuus jatkuvaan kouluttautumiseen ja harjoitteluun vaihtelee jäsenmaiden välillä
For students to make a smooth transition into the modern labour market, they need to be exposed to information and communications technology (ICT) in school. Although the integration of ICT into the
Jotta valmistuneet opiskelijat voisivat sujuvasti siirtyä nykyaikaisille työmarkkinoille heidän täytyy tu tustua informaatio- ja kommunikaatioteknologiaan (IKT) jo koulussa.
Continuing education and training are essential both for the job prospects of individuals and for maintaining the competitiveness of a modern
IKT:n sisällyttäminen koulutukseen on yhä laaja-alaisempaa EU:ssa, joten jäsen maat toteuttavat Lissabonin neuvoston kokouksen loppulauselmaa, jonka mukaan pyritään vahvista maan IKT:aa koulutuksessa ja sisällyttämään se perus- ja keskiasteen koulutukseen niin EU- kuin hakijamaissa.
Unemployment rates by education level, 1999
Tavoitteiden toteutumisen laajuutta on kuitenkin valkea arvioida.
While indicators suggest that participation in job-related training for those in employment has increased throughout Europe, they also show that participation in training is still relatively low and that there are still large disparities between Member States.
Työhön liittyvä harjoittelu on lisääntynyt kaikkialla Euroopassa, mutta osallistuminen koulutus on vielä vähäistä ja jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja.
In 1999, only just over 10% of employees in the EU covered in the Labour Force Survey (LFS) had undertaken any training at all during the previous four weeks.
EU:n työmarkkinatutkimuksen mukaan vain 10 % työntekijöistä oli vuonna 1999 osallistunut koulu tukseen viimeisen 4 viikon sisällä.
Participation rates varied from under 5% in around half the Member States to over 20% in Netherlands, Denmark, Finland and Sweden.
Osallistumisaste vaihteli alle 5 %:sta, joka oli yli puolella jäsenmaista, Alankomaiden, Tanskan Suomen ja Ruotsin 20 %:in.
Although these figures involve a high degree of uncertainty and are not fully comparable between countries, they indi-
Kun Suomessa, Ruotsissa ja Tanskassa on peruskoulussa keskimäärin 11-14 oppilasta konetta kohti, on Italiassa ja Portugalissa
Page 98
% työvoimasta
1.4 Factors determining real convergence
I Perusaste I Keskiaste I Korkea-aste
Commission Communication, Towards a European Research Area.' education system is becoming increasingly widespread across the EU, as Member States implement the conclusions of the Lisbon Council and the eLearning initiative, which called for a strengthening of ICT in systems of education, ICT is included in the primary and lower secondary curriculum in the majority of EU and candidate countries.
OECD:n tutkimuksessa, joka tosin el selvittänyt koulutuksen laatua ja relevanssia, todettiin, että harjoittelun pi tuus vaihtelee merkittävästi maiden välillä.
The extent of progress in this area is, however, difficult to assess. While national data exist, there are no EU harmonised data available.
Työntekijöiden vuosittain koulutukseen käyttämä aika vaihteli Belgian Flanderin 27 tunnista Alankomaiden 57:n tuntiin17.
The Commission's communication on 'Innovation Policy in a knowledge-driven economy'20 set broad policy guidelines for enhancing innovation in the EU.
EU:n työmarkkinatutkimuksesta käy ilmi, että nuoret työntekijät osallistuvat koulutukseen vanhempia enemmän.
As innovation has come to be understood as a key element in economic development policy, so the importance of the regional dimension has been increasingly recognised.
Kun vain 2,5 % 55-59-vuotlaista työntekijöistä oli osallistunut tiettyinä viikkoina koulu tukseen oli 25-29-vuotiaiden osuus 10 % ja 30-39-vuotiallla 34,8 %.
Many measures are most effectively conceived at a regional level, where the needs of enterprises, and the environment in which they operate, can best be assessed.
Lisäksi näyttäisi olevan yhteys työn tekijän peruskoulutustason ja työhön
A pilot OECD study suggests that access to ICT in education, measured by the number of students per computer, varies significantly across the EU.18While primary schools in Finland, Sweden, and Denmark typically have between 11 and 14 students per computer, the figure in Italy and Portugal ranges from 50 to 150.
1.4 Todellista yhdentymistä määräävät tekijät teet toteutetaan tehokkaimmin aluetasolla, jossa tunnetaan parhaiten yritysten tarpeet ja niiden toi mintaympäristö.
In secondary schools, whereas there are an average of 7 students per computer in Sweden, Finland and Ireland, in Portugal, the figure is 65.
oppilaiden määrä 50-150. Keskiasteen kouluissa on noin 7 oppilasta konetta kohti Suomessa, Ruotsissa ja Irlannissa kun Portugalissa on 65 oppilasta konetta kohti.
In both primary and secondary schools, access to computers is lower in almost all Member States than in the US.
Keskimäärin koulujen tietokonetiheys on alhaisempi EU:ssa kuin USA:ssa.
Innovation and RTD
Innovaatiot sekä tutkimus- ja teknologinen kehittäminen
Understanding of the process by which technology and innovation affects regional development has evolved overtime.
Sen prosessin ymmärtäminen, miten teknologia ja innovaatiot vaikuttavat aluekehitykseen on muuttunut ajan kuluessa.
Rather than innovation being seen as a linear process from basic research to commercial success, a more interactive model has emerged, which recognises the importance of the environment in which firms, and SMEs in particular, operate.
Innovaatioita ei enää pidetä lineaarisena prosessina perustutkimuksesta markkinatuotteeksi vaan Interaktiivisena prosessina, jossa yritysten toimintaympäristö, erityisesti pkt-yrityksille, on tärkeä tekijä.
Indeed, since SMEs lack the articulation of business functions of large firms, they have to rely more on
Koska pkt-yrityksillä ei ole samoja yhteyksiä kuin suuryrityksillä, ne joutuvat luottamaan enemmän yrityksen ulkopuolisiin palveluihin.
Innovation 7s a means by which less favoured regions making use of capabilities external to the firm. can move immediately alongside the developed re- gions, not by attempting to imitate what the latter have Innovation has, therefore, been associated with conalready achieved but by trying to lay the groundwork, cepts of network formation and management and of in accordance with their own features and require-clustering.
Innovaatio on "väline, jonka avulla vähemmän kehittyneet alueet voivat välittömästi muuttaa kehitys kulkunsa kehittyneiden alueiden rinnalle, ei matkimalla sitä mitä toiset ovat saavuttaneet, mutta pyrkimällä tekemään oman perustyön niiden omien mahdollisuuksien ja tarpeiden mukaan (...) sopeutuakseen globaalin kilpailun asettamiin vaatimuksiin"^. siin"^.
In this respect, it no longer depends solely ments (.,.), for adapting to the conditions of competi-on how firms, universities, research institutes and tiveness in a global economy.'™ regulators perform, but, increasingly, on how they work together, particularly at the regional level.
Innovaatiot ovat siten yhteydessä verkostojen luo miseen , hallinnointiin ja klusteroitumiseen. Siinä suhteessa innovaatiot eivät enää riipu siitä miten yritykset, yliopistot tai muut säätelevät voimat toi mivat vaan ensisijaisesti siitä miten ne toimivat yh dessä, erityisesti aluetasolla.
It is widely accepted today that the ability of regional economies to withstand competition and adapt to technical change is related to their capacity to innovate.
Nykyisin ollaan laajasti yksimielisiä siltä, että aluetalouksien kilpailukyky ja kyky sopeutua teknologian muutokseen on yhteydessä sen innovaatiokapasiteettlln.