natgillin/translations-raw huggingface dataset:
54Going places Secure energy supplies Protecting the environment
Paikasta toiseen Turvattu energiahuolto Ympäristöä on suojeltava
16How wealthy are Europeans?How healthy are Europeans?A fair and caring society
Kuinka vauraita eurooppalaiset ovat? Kuinka terveitä eurooppalaiset ovat?
Europeans living together . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Eurooppalaiset yhdessä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
64Happy Europeans with shared concerns Chatting with the neighbours Studying together Supporters or sceptics?Reaping the benefits
Tyytyväisiä eurooppalaisia, yhteisiä huolia Kielitaitoiset eurooppalaiset
Education, research and the information society. . . . . . . . . . . . . . . . .
Yhteiset opinnot Puolesta ja vastaan Saavutetut edut
25Education: investing in people The subjects Europeans study Better education means better job prospects Information technology: an essential tool Research: key to the future
Koulutus, tutkimus ja tietoyhteiskunta . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Koulutus: investointi ihmisiin Eurooppalaisten koulutusalat Koulutus parantaa työnsaantimahdollisuuksia
The candidate countries. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Tietotekniikka: tärkeä työkalu Tutkimus: avain tulevaisuuteen
75Size and population How wealthy are they?People at work
Pinta-ala ja väkiluku Vauraus Työllisyystilanne
A friendly neighbourhood . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 79
EU ja naapurit ................................................................
Europeans at work . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Mitä ihmiset tekevät työkseen?
36The jobs people do How many people work in the EU?The gender gap Equal opportunities for all?
Kuinka moni EU:n kansalainen käy työssä?
Key Facts and Figures EN Inside.indd 2
Sukupuolten välinen kuilu Tasa-arvoa kaikille?
The European Union — a success story
Euroopan unioni – menestystarina
Through a series of graphs and charts, this booklet presents basic facts and figures about the European Union and its member states, sometimes comparing them with other major economies.
Tässä kirjasessa esitetään erilaisten taulukoiden ja kuvioiden avulla perustietoja Euroopan unionista ja sen jäsenvaltioista. Tietoja verrataan toisinaan muiden merkittävien talouksien vastaaviin lukuihin.
The candidate countries which have applied to join the Union are also included, but in a separate section.
Myös unionin jäsenyyttä hakeneita ehdokasmaita käsitellään omassa osiossaan.
The European Union needs no introduction.
Euroopan unioni ei kaipaa esittelyä.
Over half a century, it has brought political stability and economic prosperity to its citizens.
Se on tuonut poliittista vakautta ja taloudellista vaurautta kansalaisilleen jo yli puolen vuosisadan ajan.
It has created a frontier-free single market and a single currency, the euro.
Se on luonut rajattomat yhtenäismarkkinat ja yhteisen rahan, euron.
It has reunited a fractured continent.
Se on yhdistänyt pirstoutuneen maanosan.
The European Union is a major economic and commercial power and the world’s biggest donor of development aid to poorer countries.
Euroopan unioni on huomattava taloudellinen ja kaupallinen mahti ja maailman suurin kehitysavun lahjoittaja.
Its membership has grown from six to 27 nations, bringing the EU’s population to nearly half a billion.
Jäsenvaltioiden määrä on noussut kuudesta kahteenkymmeneenseitsemään, ja asukkaita EU:ssa on miltei puoli miljardia.
The abbreviations used for each country are those given in the key on the inside front cover.
Kutakin maata koskevat lyhenteet on esitetty kansilehden sisäpuolella olevassa lyhenneluettelossa.
The cut-off date for data used in this publication was May 2007.
Tässä julkaisussa esitetyt tiedot perustuvat toukokuun 2007 tilanteeseen.
Not all European countries are, or wish to be, EU members — but the Union welcomes membership applications from any democratic European country.
Kaikki Euroopan maat eivät ole, eivätkä haluakaan olla, EU:n jäseniä, mutta sen jäsenyyttä voi hakea mikä tahansa demokraattinen Euroopan maa.
It maintains close and friendly relations with all its neighbours, both in Europe and around the eastern and southern shores of the Mediterranean.
EU:lla on läheiset ja hyvät suhteet kaikkiin naapureihinsa sekä Euroopassa että Välimeren itä- ja etelärannalla.
You can learn lots more online about the European Union, the way it works and how it affects you via its Internet portal (europa.eu).
Euroopan unionin Internet-portaalista (europa.eu) löytyy runsaasti lisätietoja Euroopan unionista, sen toimintatavoista sekä siitä, miten unioni vaikuttaa jokaisen elämään.
For statistical data you can go straight to Eurostat, the EU’s statistical office (epp.eurostat.ec.europa.eu). There you can access thousands of items free of charge.
Tilastotiedot saa suoraan EU:n tilastotoimistolta Eurostatilta, jonka sivustolla (epp.eurostat.ec.europa. eu) on saatavana tuhansia tietoja maksutta.
Though richly diverse, EU countries are united in their commitment to peace, democracy, the rule of law and respect for human rights.
EU:n maat ovat keskenään hyvin erilaisia, mutta yhdessä ne ovat sitoutuneet puolustamaan rauhaa, demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja ihmisoikeuksia.
They seek to uphold these values in Europe and beyond, to build and share prosperity, and to exert their collective influence by acting together on the world stage.
Ne pyrkivät vaalimaan näitä arvoja Euroopassa ja koko maailmassa, rakentamaan yhteistä hyvinvointia ja käyttämään vaikutusvaltaansa toimimalla yhdessä maailmannäyttämöllä.
The European Union — a growing family
Euroopan unioni kasvaa
The EU began life in the 1950s as the European Economic Community with six founding members — Belgium, Germany, France, Italy, Luxembourg and the Netherlands.
Euroopan unioni aloitti toimintansa 1950-luvulla Euroopan talousyhteisönä, johon kuului kuusi perustajajäsentä – Belgia, Saksa, Ranska, Italia, Luxemburg ja Alankomaat.
They were joined by Denmark, Ireland and the United Kingdom in 1973, Greece in 1981, and Spain and Portugal in 1986.
Tanska, Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta liittyivät jäseniksi vuonna 1973, Kreikka vuonna 1981 sekä Espanja ja Portugali vuonna 1986.
Unification of Germany in 1990 brought in the Länder from eastern Germany.
Saksojen yhdistyessä vuonna 1990 itäisen Saksan osavaltioista tuli osa yhteisöjä.
Candidate countries
EU:n jäsenvaltiot
In 1992, a new treaty gave more responsibilities to the Community institutions and introduced new forms of cooperation between national governments, thus creating the European Union as such.
Vuonna 1992 yhteisön toimielimille annettiin uudella perussopimuksella lisää vastuuta ja uusia kansallisten hallitusten välisen yhteistyön muotoja otettiin käyttöön: Euroopan unioni syntyi.
The EU was enlarged in 1995 to include Austria, Finland and Sweden.
Vuonna 1995 EU laajeni jälleen Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittyessä siihen.
The Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary, Malta, Poland, Slovenia and Slovakia joined in 2004, followed in 2007 by Bulgaria and Romania.
Tšekki, Viro, Kypros, Latvia, Liettua, Unkari, Malta, Puola, Slovenia ja Slovakia liittyivät vuonna 2004, ja Bulgaria ja Romania seurasivat vuonna 2007.
Three candidates, Croatia, Turkey and the former Yugoslav Republic of Macedonia, have applied for membership.
Kolme ehdokasmaata on hakenut jäsenyyttä: Kroatia, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ja Turkki.
Europe has always been home to different peoples and cultures.
Euroopassa on aina ollut monia kansoja ja kulttuureita.
Every member state includes people from other countries — usually with close historical ties to the host country.
Jokaisessa jäsenvaltiossa on ihmisiä, jotka ovat lähtöisin muista maista – yleensä maista, joihin sillä on läheiset historialliset siteet.
The EU sees ethnic and cultural diversity as an asset, and promotes tolerance, respect and mutual understanding.
EU pitää tätä etnistä ja kulttuurista monimuotoisuutta suurena rikkautena, ja se puolustaa suvaitsevaisuutta, kunnioitusta ja keskinäistä ymmärtämystä.
The European Union is less than half the size of the United States, but its population is over 50% larger.
Euroopan unioni on pinta-alaltaan alle puolet Yhdysvaltain pinta-alasta, mutta EU:n väkiluku on yli 50 prosenttia suurempi.
In fact, the EU population is the world’s third largest after China and India.
EU:n väkiluku onkin maailman kolmanneksi suurin Kiinan ja Intian jälkeen.
Birth rates in the EU are falling and Europeans are living longer.
Syntyvyys on EU:n alueella laskussa, ja eurooppalaiset elävät aiempaa vanhemmiksi.
How big is the EU?
Kuinka suuri Euroopan unioni on?
The European Union covers more than 4 million km2.
Euroopan unioni on pinta-alaltaan yli neljä miljoonaa neliökilometriä.
Seen on a map of the world, this is not a huge area — but it embraces 27 countries.
Maailmankartalla tämä ei näytä kovinkaan suurelta alueelta, mutta se kattaa 27 hyvin erikokoista maata.
Their size varies widely, with France the biggest and Malta the smallest.
Suurin on Ranska ja pienin Malta.
Million km2
Pinta-ala, miljoonaa neliökilometriä miljoonaa km2
0 Sources: Eurostat, World Bank.
0 Lähteet: Eurostat, Maailmanpankki.
The European Union has 493 million inhabitants — the world’s third largest population after China and India.
EU:ssa on 493 miljoonaa asukasta eli kolmanneksi eniten maailmassa Kiinan ja Intian jälkeen.
The developed world’s share of the global population is shrinking — from 30% in 1960 to 16% in 2005.
Teollistuneiden maiden osuus maailman väkiluvusta vähenee – vuonna 1960 se oli 30 prosenttia ja vuonna 2005 enää 16 prosenttia.
Four out of every five people on the planet now live in the developing world.
Neljä viidestä ihmisestä planeetallamme elää kehitysmaassa.
To support poorer countries, the EU actively promotes global development.
Euroopan unioni edistää aktiivisesti maailmanlaajuista kehitystä tukeakseen köyhiä maita.
It is the world’s leading provider of development aid.
Se on maailman johtava kehitysavun antaja.
Population in millions, 2005
Väestö vuonna 2005, miljoonaa asukasta miljoonaa
0 Figures for the EU-27 are for 1 January 2006.
0 EU-27:n luvut perustuvat 1. tammikuuta 2006 tilanteeseen, muiden maiden luvut vuoden 2005 puoleen väliin.
Figures for the other countries are for mid-2005.Sources: World Bank, Eurostat, www.census.gov
Lähteet: Maailmanpankki, Eurostat, www.census.gov.
The EU’s 493 million people are not spread evenly across the continent: some countries (and regions) are more densely populated than others.
EU:n 493 miljoonaa asukasta eivät jakaudu tasaisesti; toiset maat ja alueet ovat tiheämmin asuttuja kuin toiset.
A large surface area does not necessarily equate with a large population.
Suuri pinta-ala ja suuri väestömäärä eivät välttämättä osu yksiin.
EU population on 1 January 2006
EU:n väestö 1. tammikuuta 2006 miljoonaa
Europeans are living longer
Eurooppalaiset elävät aiempaa vanhemmiksi
Life expectancy in the European Union is rising.
Elinajanodote Euroopassa kasvaa.
Those born in 1960 could expect to survive to the age of about 67 (men) and 73 (women).
Vuonna 1960 syntyneiden miesten voidaan odottaa elävän noin 67-vuo- tiaiksi ja naisten noin 73-vuotiaiksi.
For babies born in 2004 the figures are nearly 76 for men and nearly 82 for women.
Vuonna 2004 syntyneiden vauvojen osalta vastaavat luvut ovat lähes 76-vuotta miesten ja lähes 82-vuotta naisten osalta.
By way of comparison, figures from the United Nations show that babies born between 2000 and 2005 in Somalia, one of the world’s poorest countries, can expect to live until the age of 46 (men) and 49 (women).
Vertailukohdaksi voidaan ottaa yksi maailman köyhimmistä maista, Somalia. Yhdistyneiden Kansakuntien toimittamien lukujen mukaan Somaliassa vuosina 2000–2005 syntyneiden miesten voidaan odottaa elävän 46- ja naisten 49-vuotiaiksi.
Life expectancy at birth for men and women in the EU-25 (1962–2004)
Elinajanodote syntymähetkellä, vuosina 1962–2004 syntyneet miehet ja naiset, EU-25
In 1960, most women in the EU had two or more children.
Vuonna 1960 useimmilla naisilla EU:ssa oli vähintään kaksi lasta.
In statistical terms, there were more than 2.5 children per woman.
Tilastollisesti naista kohden oli yli 2,5 lasta.
By 2004, the total fertility rate had fallen to about 1.5 children per woman.
Vuoteen 2004 mennessä kokonaissyntyvyys oli laskenut noin 1,5 lapseen naista kohti.
France and Ireland have the highest fertility rates at slightly under two children per woman.
Korkeinta syntyvyys on Ranskassa ja Irlannissa, eli vähän alle kaksi lasta naista kohden.
The lowest (less than 1.25) are in the Czech Republic, Latvia, Poland and Slovakia.
Alhaisin syntyvyys (alle 1,25) on Tšekissä, Latviassa, Puolassa ja Slovakiassa.
With fewer young people, the EU workforce is shrinking.
Kun nuoria ihmisiä on aiempaa vähemmän, EU:n työvoima pienenee.
Fewer workers will have to support more and more pensioners, as this graph shows.
Kuten alla olevasta kuviosta näkyy, tämän kutistuvan työvoiman on elätettävä yhä suurempaa määrää eläkeläisiä.
The number of over-80s is forecast to reach 6.3% of the population by 2025.
Yli 80-vuotiaiden osuus väestöstä saavuttanee 6,3 prosenttia vuoteen 2025 mennessä.
To boost the working population, Europe needs more people of working age to take jobs, to have them retire later, to get more women to work, to update workers’ skills through lifelong learning programmes and to promote targeted immigration.
Työtätekevän väestön vahvistamiseksi on välttämätöntä, että Euroopassa entistä useampi työikäinen ottaa työpaikan, että työntekijät jäävät eläkkeelle entistä myöhemmin, että entistä useampi nainen käy työssä, että työntekijöiden taitoja ajantasaistetaan elinikäisen oppimisen ohjelmilla ja että kohdennettua maahanmuuttoa edistetään.
More babies would also help!
Asiaa auttaisi myös, jos lapsia syntyisi nykyistä enemmän!
Percentage of the EU-25 population aged 80 and over (1963–2004)
Vähintään 80-vuotiaiden osuus väestöstä vuosina 1964–2004, EU-25
Population growth
Väestönkasvu
Europe’s population increases through a combination of natural growth (i.e. more people are born than die) and net migration (i.e. more people settle in the EU than leave it).
Euroopan väestönkasvu muodostuu luonnollisesta väestönkasvusta (ihmisiä syntyy enemmän kuin kuolee) ja nettomuutosta (Eurooppaan muuttaa enemmän ihmisiä kuin täältä pois).
Indeed, without immigration, the populations of Germany, Greece and Italy would have fallen in recent years.
Ilman maahanmuuttoa Saksan, Kreikan ja Italian väkiluvut olisivat itse asiassa pienentyneet viime vuosina.
Immigration brings much-needed young people into the EU workforce.
Maahanmuutto tuo EU:n työvoimaan kaivattuja nuoria ihmisiä.
Total population growth (blue line) and net migration (red line) in the EU-25, per 1 000 inhabitants (1992–2004)
Väestön kokonaiskasvu (sininen käyrä) ja nettomuutto (punainen käyrä) tuhatta asukasta kohti vuosina 1992–2004, EU-25
Europe has a long tradition of hospitality and of giving refuge to people fleeing war or persecution in the world’s troubled areas.
Eurooppa on perinteisesti toivottanut tervetulleiksi ja ottanut huomaansa sotia ja vainoja pakenevia ihmisiä eri puolilta maailmaa.
The number of asylum seekers increases in times of war, such as during the Balkan conflicts in the early 1990s.
Turvapaikanhakijoiden määrä on kasvanut sotien myötä, esimerkiksi Balkanin selkkausten aikaan 1990-luvun alkuvuosina.
The number of asylum applications in the EU has fallen since those days and in 2005 it was lower than at any time in the previous 15 years.
Sittemmin turvapaikkahakemuksia on ollut EU:ssa vähemmän, ja vuonna 2005 niiden määrä oli alhaisempi kuin kertaakaan edellisten 15 vuoden aikana.
Asylum applications in the EU in thousands (1990–2005)
Turvapaikkahakemusten määrä EU:ssa 1990–2005, tuhatta
Figures for 1990–94 are for EU-15.Source: Eurostat.
Vuosien 1990–1994 luvut koskevat EU-15:tä. Lähde: Eurostat.
A good quality of life depends on a series of factors, including having enough money and being in good health.
Hyvä elämänlaatu riippuu monesta osatekijästä, kuten rahan riittävyydestä ja terveydentilasta.
How wealthy and healthy are Europeans?
Kuinka vauraita ja terveitä eurooppalaiset ovat?
The answer varies from one country to another.
Vastaus vaihtelee maasta toiseen.
To get a rough idea of the material standard of living in a particular country we can measure the total value of everything that country produces in a given calendar year (its ‘gross domestic product’ or GDP) and then divide that figure by the number of inhabitants.
Saadaksemme jonkinlaisen käsityksen elintasosta tietyssä maassa voimme mitata sen kokonaistuotannon arvon tiettynä kalenterivuotena (tätä kutsutaan kyseisen maan bruttokansantuotteeksi eli BKT:ksi) ja sitten jakaa kyseisen luvun asukkaiden määrällä.
But what you can buy with the same amount of money varies from country to country.
Se, mitä samalla rahalla saa, kuitenkin vaihtelee eri maissa.
To make standards of living comparable, we need to take account of these differences in purchasing power.
Tämä tehdään laskemalla vertailukelpoisen ja edustavan tavaroita ja palveluja sisältävän ”ostoskorin” hinta kussakin maassa.
We can do this by measuring the price of a comparable and representative ‘basket’ of goods and services in each country and expressing this price not in local currencies or euro but in a common notional currency we call the purchasing power standard (PPS).
Hintaa ei ilmoiteta paikallisena valuuttana eikä euroissa vaan yhteisenä nimellisvaluuttana, jota kutsutaan ostovoimastandardiksi (OVS).
PPS eliminates differences in price levels between countries, so that comparing GDP per inhabitant in PPS gives a fair comparison of national living standards across the EU.
Ostovoimastandardin avulla hintatasojen erot maiden välillä poistetaan. Kun BKT asukasta kohden ilmaistaan OVS:na, on mahdollista verrata kansallista elintasoa oikeudenmukaisesti koko EU:ssa .
Standards of living in Europe have improved significantly over the past decade.
Elintaso on viime vuosikymmenen aikana noussut merkittävästi kaikkialla Euroopassa.
Based on the PPS, which makes international comparisons possible, EU standards of living are among the highest in the world.
Ostovoimastandardin avulla on mahdollista tehdä kansainvälisiä vertailuja, ja niiden perusteella EU:n elintaso on maailman korkeimpia.
GDP per inhabitant in PPS (2005)
Ostovoimastandardin (OVS) avulla ilmaistu bruttokansantuote vuonna 2005
Sources: IMF, Eurostat.
Lähteet: IMF, Eurostat.
The standard of living in the EU varies.
Elintaso EU:n sisällä vaihtelee.
GDP per inhabitant (in PPS) is highest in Luxembourg and lowest in Bulgaria.
Ostovoimastandardin avulla ilmaistu bruttokansantuote asukasta kohti on korkein Luxemburgissa ja alhaisin Bulgariassa.
The EU is striving to narrow the gap between its rich and poor members, strengthen the European economy, make it more competitive and create more jobs so we can all enjoy a better quality of life.
EU pyrkii poistamaan rikkaiden ja köyhien jäsenvaltioiden välisen eron, vahvistamaan talouttaan, lisäämään kilpailukykyään ja luomaan lisää työpaikkoja, jotta me kaikki voimme hyötyä elintason noususta.
As it is, GDP growth is currently faster in the poorer countries which have joined the EU since 2004 than in the other member states.
Nykyisellään BKT:n kasvu on nopeampaa vuodesta 2004 EU:hun liittyneissä köyhemmissä maissa kuin muissa jäsenvaltioissa.
GDP per inhabitant in PPS in the EU-27 (2005)
Ostovoimastandardin (OVS) avulla ilmaistu bruttokansantuote vuonna 2005, EU-27
Standards of living can also vary from region to region within a single country.
Elintaso voi lisäksi vaihdella yksittäisen maan sisällä alueellisesti.
In some regions of the EU, as the map shows, GDP per inhabitant in PPS is less than 50% of the EU-27 average.
Kuten kartta osoittaa, joillakin alueilla ostovoimastandardin avulla ilmaistu bruttokansantuote on alle 50 prosenttia EU-25:n keskiarvosta.
In the most prosperous regions it can be more than 25% above the EU-27 average.
Vauraimmilla alueilla se voi olla yli 25 prosenttia enemmän kuin EU-27:n keskiarvo.
The EU has created so-called Structural Funds to help even out these differences by improving living standards in poorer regions.
EU on perustanut ns. rakennerahastoja, jotka auttavat näiden erojen tasoittamisessa ja köyhimpien alueiden elintason kohottamisessa.
Over 35% of the EU’s budget is used to boost the economies of these regions, and in turn strengthen the EU as a whole.
EU:n budjetista käytetään yli 35 prosenttia kyseisten alueiden talouden kehittämiseen, mikä puolestaan vahvistaa koko EU:n taloutta.
GDP per inhabitant in PPS as a percentage of the EU-27 average (2004)
Asukasta kohti lasketun, ostovoimastandardina ilmaistun BKT:n prosenttiosuus EU-27:n keskiarvosta, vuosi 2004
Less than 50% 50-75% 75-90% 90-100% 100125% 125% or more No data
Alle 50 % 50-75 % 75-90 % 90-100 % 100-125 % Vähintään 125 % Ei tietoja
Although Europeans are leading longer and healthier lives, they can do more to protect themselves from the two biggest single causes of death — heart disease and cancer.
Vaikka eurooppalaiset elävät entistä pidempään ja terveempinä, paljon on vielä tehtävissä ihmisten suojaamiseksi kahdelta tärkeimmältä yksittäiseltä kuolinsyyltä – sydänsairauksilta ja syöviltä.
A healthy and active lifestyle helps.
Terveellinen ja aktiivinen elämäntapa auttaa.
Smoking, poor diet and lack of exercise are among the factors that increase your risk of ischaemic heart disease, in which clogged or damaged arteries deliver too little blood to the heart.
Tupakointi, huonot ruokailutottumukset ja liikunnan puute lisäävät riskiä sairastua sepelvaltimotautiin, jossa verisuonten tukkeutuminen tai vahingoittuminen vaikeuttaa sydämen verenkiertoa.
More men than women die of these diseases in the EU, and the proportion of the population affected varies widely from one country to another.
EU:ssa näihin tauteihin kuolee enemmän miehiä kuin naisia, ja sairastuneiden määrä vaihtelee huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen.
In 2004, Hungary had the highest death rate from cancer for both men and women.
Vuonna 2004 sekä miesten että naisten syöpäkuolleisuus oli suurinta Unkarissa.
France had the lowest death rate from ischaemic heart disease for both sexes.
Molempien sukupuolten sydän- ja verisuonisairauskuolleisuus oli alhaisin Ranskassa.
Deaths from cancer (malignant neoplasms) and ischaemic heart disease in the EU-25 per 100 000 inhabitants (2004)
Kuolleisuus syöpään (pahanlaatuiset kasvaimet) ja sydän- ja verisuonisairauksiin 100 000:ta asukasta kohti, EU-25 (2004)
Physical exercise is good for health.
Liikunta on hyväksi terveydelle.
A Eurobarometer survey published in November 2006 showed that 64% of people in the EU engaged in some sort of physical activity in an average week.
Marraskuussa 2006 julkaistu Eurobarometri-selvitys osoittaa, että 64 prosenttia EU:n kansalaisista harrastaa tavallisesti viikon kuluessa jonkinlaista liikuntaa.
Top of the list was Finland, where 83% of those polled said they were involved in physical effort via recreational, sports or leisure-time activities.
Selvityksen kärkipäässä oli Suomi, jossa 83 prosenttia kyselyyn osallistuneista ilmoitti harrastavansa liikuntaa osallistumalla erilaisiin virkistys-, urheilu- ja vapaa-ajan toimintoihin.
The Finns were followed by the Dutch, with 79%, and the Lithuanians, with 78%.
Toiseksi aktiivisimpia olivat alankomaalaiset 79 prosentin osuudella ja kolmanneksi aktiivisimpia liettualaiset 78 prosentin osuudella.
Least active were the Portuguese, followed by the Romanians and Maltese.
Vähiten liikuntaa harrastettiin Portugalissa, Romaniassa ja Maltalla.
Percentage of people interviewed in the EU-27 who take no regular exercise (2006)
Niiden ihmisten prosenttiosuus EU-27:n kyselytutkimukseen osallistuneista, jotka eivät harrasta liikuntaa säännöllisesti (2006)