natgillin/translations-raw huggingface dataset:
6.2.8 Within the sphere of adult education equal attention is to be paid to the development of general education and vocational training.
Aikuiskoulutuksen alueella yleissivistävää ja ammatillista aikuiskoulutusta kehitetään tasapuolisesti.
Continuing vocational education for specific skills will be organized mainly in the form of certificateoriented training leading to further and specialist qualifications.
Erityisosaamiseen liittyvä ammatillinen aikuiskoulutus järjestetään pääosin ammattitutkintoihin ja erikoisammattitutkintoihin johtavana koulutuksena.
The qualifications system will be expanded to comprise all key areas of special expertise.
Tutkintojärjestelmä laajennetaan kattamaan kaikki keskeiset erityisosaamisen alueet.
6.3 Closer links with the labour market
6.3 Työelämäyhteydet
A major concern in the development of adult education over the next few years is to intensify exchange and cooperation between educational institutions and the labour market.
Vuoden 1996 aikana arvioidaan laajasti ammatillisten oppilaitosten toimintatapoja ja käytäntöjä, jotka liittyvät työelämäyhteyksiin.
The great majority of vocational education and training in Finland takes place in educational institutions; practical training on the job has received less attention.
Tarkoituksena on toteuttaa vuosi na 1996 - 98 useita aiheeseen liittyviä kehittämis- ja arviointihankkeita.
The purpose now is to strengthen these links between training and the labour market and the role of employers in the planning, implementation and evaluation of education.
Keskeistä on työllisyyden edistäminen, koulutuksen joustavuuden lisääminen ja elinikäisen oppimisen periaatteen toteuttaminen käytännössä.
Trends and perspectives
Trendejä ja perspektiivejä
The links between vocational institutions and the labour market is also a focal issue in evaluations carried out during 1996.
6.3.3 Hankkeilla selvitetään ja suunnitellaan uusia toimintamalleja oppilaitosten ja työelämän yhteyksien parantamiseksi.
More specifically, the objective is to streamline qualifications structures and the contents of teaching, to develop on-the-job training, to look ahead at expected changes in skill requirements, to improve funding mechanisms so that they encourage closer cooperation and facilitate employment, and to create service networks that can support small- and medium-sized industries in their development.
Tavoitteena on kehittää tutkintorakenteita ja opetussisältöjä, työpaikkakoulutuksen järjestämistä, ammattitaitovaatimusten ennakointia ja pätevyyksien arviointia, rahoitusjärjestelmiä yhteistyötä ja työelämään sijoittumista suosivaksi sekä luoda palveluverkkoja pienen ja keskisuuren teollisuuden kehittämistoimintojen avuksi.
The placement of students in the labour market and practical training will be intensified by increasing cooperation between local labour authorities, vocational institutions, students and employers. Regional development projects financed by the EU's structural funds lend further support to local cooperation.
Opiskelijoiden työelämään sijoittumista ja harjoittelutoimintaa tehostetaan lisäämällä paikallisella tasolla työvoimaviranomaisten, ammatillisten oppilaitosten, opiskelijoiden ja työnantajien yhteistyötä. -Myös EU:n rakennerahastoohjelmat tukevat alueellista näkökulmaa ja yhteistyötä.
6.4 Lifelong learning
6.4 Elinikäinen oppiminen
6.4.1 The ethic of lifelong learning has been one of the cornerstones of Finnish education policy ever since the government's decision in principle in 1978, which laid down the guidelines for the planning and development of adult education.
6.4.1 Suomalaisen koulutuspolitiikan johtoajatuksiin kuuluu elinikäisen oppimisen periaate. Valtioneuvosto totesi tämän jo aikuiskoulutuksen suunnittelusta ja kehittämisestä vuonna 1978 tekemässään periaatepäätöksessä.
A commitment was expressed in that decision to developing an education system that would allow for flexible, continuous and systematic self-enhancement in all age groups and at all stages of life.
Päämääräksi asetettiin kehittää Suomen koulutusjärjestelmää siten, että jokaisella ihmisellä on kaikkina ikäkausinaan mahdollisuudet oman persoonallisuutensa jatkuvaan, monipuoliseen kehittämiseen järjestelmällisen ja joustavan opiskelun avulla.
It was also decided that alternation between training, employment and other activity should be facilitated.
Koulutuksen, työelämän ja muun toiminnan vuorottelua on helpotettava.
The principle of life long learning applies to the whole education system and to the whole population.
Elinikäisen oppimisen periaate koskee koko koulutusjärjestelmää ja koko väestöä.
In March 1996 the government appointed a committee to draft a national strategy for lifelong learning.
Valtioneuvosto on maaliskuussa 1996 asettanut komitean, jonka tehtävänä on laatia kansallinen elinikäisen oppimisen strategia.
The committee set out to accomplish its task with the following ideas:
Strategian lähtökohtana ovat muun muassa seuraavat ajatukset:
Ultimately, the aim is that educational institutions will be able to provide students with the skills they need in an information society. By the upper secondary level, all students will have internalized the use of information and communication technology for purposes of collecting and handling information.
Tavoitteena on, että oppilaitokset pystyvät antamaan opiskelijoilleen tietoyhteiskunnassa tarvittavat valmiudet niin, että opiskelijat ovat toisella asteella sisäistäneet tieto- ja viestintätekniikan oleelliseksi osaksi tiedon hankintaa, hallintaa ja käsittelyä.
They will know how to make the best use of information technology at work and in their private life.
He osaavat käyttää tekniikkaa suunnittelun ja työskentelyn apuvälineenä työelämässä ja kansalaisina.
The project consists of three programmes aiming to encourage the owners/mandators of vocational institutions to link up with international networks, to develop new methods of communication and study materials based on modern information technology, and to provide further training for teachers.
Hanke muodostuu kolmesta ohjelmasta, joiden avulla kannustetaan ammatillisten oppilaitosten ylläpitäjiä liittämään oppilaitoksiaan kansainvälisiin tietoverkkoihin, kehittämään uusia tieto- ja viestintätekniikkaa hyödyntäviä viestintämenetelmiä ja oppimateriaaleja sekä opettajien täydennyskoulutusta.
6.6 Closer cooperation between educational institutions
6.6 Oppilaitosten yhteistyön lisääminen
In Finland, vocational education institutions have traditionally specialized in one particular branch of education.
6.6.1 Suomessa ovat ammatilliset oppilaitokset olleet yleensä yhden koulutusalan, esimerkiksi maatalousalan, koulutusta antavia oppilaitoksia.
During the 1990s more and more units have been combined to form bigger schools covering a broader scope of subjects, the aim being not only to reduce costs but also to provide a better quality of training.
Tavoitteena oppilaitos ten yhdistämisessä ovat paitsi kustannussäästöt myös monipuolisemmat ja laadukkaammat koulutuspalvelut.
Generally, the experiences have been quite good.
Viime vuosina tehdyistä oppilaitosten yhdistämisistä on saatu pääosin myönteisiä kokemuksia.
At the same time, the responsibility for maintaining individual institutions has in many cases been transferred to federations of municipalities.
Samanaikaisesti oppilaitosten yhdistämisen kanssa on toteutettu ylläpitäjämuutoksia siten, että uuden yhdistetyn oppilaitoksen ylläpitäjäksi on useimmiten tullut kuntien yhteenliittymä, kuntayhtymä.
The reforms that are now under way to streamline legislation at all levels of education and training from preschool to university, are aimed at facilitating exchange and cooperation between educational institutions at different levels and in different branches.
6.6.2 Suomessa on vireillä yleissivistävää ja ammatillista koulutusta koskeva lakiuudistus, joka kattaa kaikki tasot esiopetuksesta korkeakouluopetukseen.
6.6.3 The new qualifications structure of vocational education and training emphasizes the individuality of students and their freedom of choice.
6.6.3 Ammatillisen koulutuksen uusi tutkintorakenne korostaa opiskelijoiden yksilöllisyyttä ja erilaisia valinnanmahdollisuuksia.
Students are now able to incorporate study modules from the course offerings of other sectors and other schools into their training programme.
Opiskelija voi valita tutkintoonsa opin tokokonaisuuksia myös oman oppilaitoksensa ulkopuolelta.
This arrangement requires good cooperation between educational institutions.
Tämä mahdollisuus edellyttää hyvää ja joustavaa yhteistyötä oppilaitosten kesken.
Finland is a new member of the European Union and only in its first years of structural development programmes.
Koulutukseen liittyviin projekteihin Suomi saa tukea EU:n aluekehitysrahastolta ja sosiaalirahastolta.
Financing for the first development projects in the field of both general and vocational education has now been secured from the EU Regional Development and Social Funds.
Niiden tuella rahoitetaan ammatilliseen koulutukseenkin liittyviä hankkeita ja projekteja.
One of the projects launched under the Structural Fund's objective 4 programme is aimed at upgrading staff skills in accordance with the requirements of the business environment.
6.7.2 Ammattitaito Suomi -hanke kuuluu sosiaalirahaston tavoite 4 -ohjelmaan. Hankkeen lähtökohtana on kehittää yritysten henkilöstön osaamista niin, että se vastaa yritystoimintaan kohdistuvia vaatimuksia.
The purpose is to develop the system of supplementary and further training, to evaluate qualifications and provide feedback information in order to develop those qualifications.
Hanke pyrkii muun muassa kehittämään henkilöstön jatko- ja täydennyskoulutusjärjestelmää sekä arvioimaan tutkintoja ja antamaan palautetta niiden edelleen kehittämiseksi.
At the same time, employers are supported in making more effective use of the resources of the adult education and the qualifications systems.
Samalla työnantajat hyödyntävät aiempaa enemmän aikuiskoulutusjärjestelmän ja tutkintojärjestelmän resursseja.
The project will test how different qualifications and their components can be used as company-specific tools for raising the level of professional skills and competencies among staff members.
Hankkeessa testataan, miten erilaisia tutkintoja ja niiden osia voidaan käyttää yrityskohtaisina työkaluina henkilöstön ammattitaidon kohottamiseen ja varmistamiseen.
This project is a joint effort involving employers, employees, central government authorities and educational organizations.
Ammattitaito Suomi toteutetaan kolmikantaisena yhteistyönä työnantajien, työntekijöiden sekä julkisen hallinnon ja koulutusorganisaatioiden kesken.
Another project that has been approved for EU funding under objective 4 is concerned with predicting changes in working life, the labour market and professional qualifications.
6.7.3 Työelämän, työmarkkinoiden ja ammatillisten vaatimusten muutosten ennakointi on sosiaalirahaston tavoite 4 -ohjelmaan kuuluva hanke, jolla pyritään ennakoimaan työelämän ja työmarkkinoiden muutoksia.
Traditional methods of forecasting are too heavily oriented to the macro-level and draw upon statistics that cannot supply the necessary information fast enough.
Perinteiset tavat ennakoida näitä muu toksia ovat liian makro-orientoituneita ja liian hitaisiin tilastollisiin menetelmiin perustuvia.
The goal of this project is to create a new, faster, more reliable system that can forecast the changes concerned on the basis of continuous information input.
Hankkeen tavoitteena on luoda uusi, nopeampi, luotettavampi, jatkuviin prosesseihin perustuva järjestelmä kyseisten muutosten ennakointiin.
This project involves private companies, the Ministry of Labour, the Ministry of Trade and Industry, the Ministry of Social Affairs and Health, the National Board of Education and representatives of employers and labour market organizations.
Ennakointitoimintaan osallistuvat yritysten lisäksi työministeriö, opetusministeriö, kauppa- ja teollisuusministeriö, sosiaali- ja terveysministeriö, opetushallitus sekä työ markkinajärjestöjen ja muiden työelämän organisaatioiden edustajia.
6.7.4 The training of on-the-job training staff is included in the Social Fund's objective 3 programme.
Työpaikkakouluttajien koulutus sisältyy sosiaalirahaston tavoite 3 -ohjelmaan.
The aim is to increase the availability of apprenticeship places, to improve the quality of apprenticeship training, to promote staff development and to create a network of people responsible for training apprentices in companies.
Tavoitteena on tukea oppisopimuspaikkojen lisäämistä, vaikuttaa oppisopimuskoulutuksen laatuun, edistää yritysten henkilöstön kehittämistä ja luoda yrityksiin oppisopimuskouluttajaverkosto.
Workshop instructors can also take part in this training.
Myös työpajojen ohjaajat voivat osallistua koulutukseen. seen.
6.8 Comparability of qualifications
6.8 Tutkintojen vertailtavuus
6.8.1 The countries of the European Union have various systems and classifications for the description of the training and education they offer.
6.8.1 EU-maissa on käytössä useita koulutusta kuvaavia järjestelmiä ja koulutusluokituksia.
For purposes of comparison the EU has introduced a five-tiered classification of qualifications.
Tutkintojen vertailua varten EU:ssa on kehitetty 5-portainen tasoluokitus.
Finland has not yet joined this system, but a Ministry of Education task force is currently looking into the question.
Koulutuksen vertailtavuuden päätavoitteena on työntekijöiden vapaan liikkuvuuden edistäminen ja olosuhteiden luominen sellaiseksi, että kaikilla koulutuksen suorittaneilla tai tietyn ammattitaidon omaavilla on yhtäläinen pääsy työelämään.
Chapter
Luku VI
Many of the classification systems currently in use serve the needs of specific user groups, such as the labour or education authorities.
6.8.2 Monet käytössä olevat luokitusjärjestelmät palvelevat tiettyä käyttäjäryhmää kuten esim. työvoimaviranomaisia ja opetusviranomaisia.
However, the classification systems used in different countries differ from each other to such an extent that it is very difficult to compare training and education on the basis of these classifications.
Kuitenkin eri maissa käytössä olevat luokitusjärjestelmät poikkeavat toisistaan, joten koulutuksen vertailtavuus koulutusluokitusten perusteella on erittäin vaikeaa.
The National Board of Education has recently launched a project to compare the Finnish system of qualifications with the educational/occupational categories that are used elsewhere in Europe.
Opetushallitus on käynnistänyt Suomessa projektin, jonka tavoitteena on sekä suomalaisten tutkintojen vertaaminen kansainvälisesti käytössä oleviin koulutus/ammattiluokituksiin että ehdotusten tekeminen suomalaisten tutkintojen sijoittumisesta EU:n viisitasoiseen koulutustasoluokitukseen.
On the basis of its findings the NBE will submit its proposals concerning the organization of Finnish qualifications in relation to the EU five-level framework.
Projekti on saanut ehdotuksensa keväällä 1996 valmiiksi.
Until the late 1980s vocational education institutions in Finland had very little contact with schools abroad; most institutions had no form of international exchange beyond study visits.
6.9.1 Ammatillisten oppilaitosten kansainväliset suhteet olivat satunnaisia aina 1980luvun loppupuolelle asti.
The situation has changed entirely and international interaction has become commonplace.
Suurimmalle osalle oppilaitoksista opintovierailut ja tutustumiskäynnit olivat ainoa kansainvälisten kontaktien muoto.
The education authorities want to see all institutions that offer postsecondary vocational training get more closely involved in international exchange so that all students can integrate studies abroad into their individual study programme.
Tekniikan ja kaupan alalla oli joitakin yhteistyöprojekteja ja metsä-, maatalous- ja kotitalousoppilaitokset osallistuivat jossakin määrin kehitysyhteistyöhön. Nyt kansainvälinen vuorovaikutus on arkipäivää useimmille ammatillisille oppilaitoksille.
The internationalization of vocational education and training began in earnest after the EFTA countries decided to join the European Union's COMETT and ERASMUS exchange programmes.
6.9.2 Ammatillisen koulutuksen kansainvälistyminen alkoi merkittävästi edetä EFTA-mai-den tehtyä erilliset sopimukset osallistumisesta unionin COMETT- ja ERASMUS-vaih-to-ohjelmiin.
In Finland it was decided that all vocational institutions at the higher level could take part in the ERASMUS programme.
Kansallisen päätöksen mukaan kaikki ammatilliset oppilaitokset kolmannella asteella olivat kelpoisia ERASMUS-ohjelmaan.
Indeed from the very outset institutions in the nonuniversity sector showed a keen interest.
Ei-yliopistosektorin oppilaitokset olivatkin heti alusta lähtien hyvin aktiivisia ERASMUS-ohjelman tuen hakijoita.
Involvement in ERASMUS through a separate agreement also created the basis for cooperation within the LEONARDO and SOCRATES programmes.
Tämä erillissopimukseen perustunut vaihto loi pohjan yhteistyölle LEONARDOn ja SOCRATESin puitteissa.
Since the collapse of the Soviet Union and the independence of the Baltic states, Finland has had much more cooperation with neighbouring regions in the former Soviet Union.
6.9.3 Neuvostoliiton hajoamisen ja Baltian maiden itsenäistymisen myötä Suomi on merkittävästi lisännyt yhteistyötä omilla lähialueillaan.
In particular, vocational education institutions have been working closely with partners in Estonia, Karelia and the St. Petersburg area.
Erityisesti Virossa ja Karjalan ja Pietarin alueilla Venäjällä Suomen ammatillisilla oppilaitoksilla on monia yhteistyöoppilaitoksia.
In all these regions many of the local people speak Finnish, which means that Finland is wellplaced to serve as an intermediary within the European Union.
Näillä alueilla suomen kieli voi usein toimia yhteistyön kielenä, joten Suomella on mahdollisuus toimia unionin sisällä yhteistyön välittäjänä.
Finland is also actively involved in the TACIS and PHARE programmes.
Suomi osallistuu myös aktiivisesti TACIS-ja PHARE-ohjelmiin.
It is of paramount importance for Finland that its neighbouring regions continue on the path of peaceful and stable social development.
Suomelle on tärkeää, että sen lähialueiden yhteiskunnallinen kehitys jatkuu tasaisena ja rauhallisena.
Education has an important role to play in ensuring peaceful development, and therefore Finland is committed to supporting further development of education in these regions.
Koulutus on eräs tae rauhanomaiselle kehitykselle ja siksi Suomi haluaa osaltaan tukea lähialueidensa koulutuksen kehittämistä.
Likewise, in keeping with the SOCRATES programme, AMK institutions and other institutions offering education at the tertiary level will work more closely with institutions of adult education, universities and other institutions of higher education.
Suomi pyrkii kehittymään Baltian ja Venäjän alueen osaajana voidakseen unionin itärajalla osaltaan edistää yhteiskuntaolojen vakiintumista näissä maissa ja Venäjän pohjoisilla alueilla.
Finland is also committed to increasing its expertise on the Baltic states and Russian regions so that it can help these countries and regions as well as northwestern Russia to work towards a more stable social order.
Myös Euroopan pohjoisimmissa osissa rakennetaan monenkeskistä yhteistyötä Norjan, Ruotsin, Venäjän ja Suomen kalottialueiden kesken.
Finland has built up a solid know-how in training and education in the field of primary production.
Suomella on vankkaa alkutuotannon koulutuksen tieto-taitoa.
The country will continue to offer this know-how to other Union members, to neighbouring regions and to partners in development cooperation.
Tätä osaamista tarjotaan edelleen sekä unioniyhteistyössä, lähialueilla että kehitysyhteistyössä.
Forestry education plays a crucial role in guaranteeing sustainable development both in developing countries and in the countries of Eastern Europe.
Metsäalan koulutuksella on suuri merkitys kestävän kehityksen takaamisessa kehitysmaissa ja yhteiskuntamuutoksen alaisissa Itä-Euroopan maissa.
Outside Europe, Finland has traditionally had ciose cooperation with developing countries (particularly on the African continent).
Euroopan ulkopuolelle Suomella on ollut yhteistyötä jo vanhastaan kehitysmaiden -erityisesti Afrikan maiden - kanssa.
In recent years vocational education institutions in the sectors of technology and commerce have been establishing contacts with the emerging-market economies of Asia.
Viime aikoina teknologian ja kaupan alan ammatilliset oppilaitokset ovat rakentaneet yhteistyötä Aasian kasvavien talousalueiden kanssa.
This has also helped them increase their knowledge of Asian culture.
Sitä kautta ne ovat samalla lisänneet omaa Aasian olojen ja kulttuurien tuntemustaan. temustaan.
Opetushallitus National Board of Education (NBE)
Opetushallitus
Opetusministeriö Ministry of Education
Opetusministeriö
Major organisations involved in providing or regulating vocational training
Ammatillisen koulutuksen järjestämiseen jasäätelyyn liittyviä organisaatioita
AKAVA ry (The Confederation of Unions for Academic Professionals in Finland) Rautatieläisenkatu 6 FI-00520 Helsinki Tel: 358-9-14 18 22; Fax: 358-9- 142595
Rautatieläisenkatu 6 00520 Helsinki Puh: 358-9-141822; Fax: 358-9-142595
AK-KK (Further Education Centre for Vocational Institutes and Administration) Lapinniemenranta 12 P.O. Box 249 FI-33101 Tampere Tel: 358-31-253 44 00; Fax: 358-31- 253 44 34 internet: http://www.ak-kk.fi/ e-mail: mail@ak-kk.fi
Ammattikasvatushallinnon koulutuskeskus AK-KK Lapinniemenranta 12 PL 249 33101 Tampere Puh: 358-31-2534400; Fax: 358-31-2534434 internet: http://www.ak-kk.fi/ Sähköposti: mail@ak-kk.fi
OAJ ry (Trade Union of Education in Finland) Rautatieläisenkatu 6 FI-00520 Helsinki Tel: 358-9-15 02 71; Fax: 358-9- 14 58 21 internet: http://www.oaj.fi/ e-mail: oaj@oaj.fi
Opettajien Ammattijärjestö OAJ ry Rautatieläisenkatu 6 00520 Helsinki Puh: 358-9-150271; Fax: 358-9-145821 internet: http://www.oaj.fi/ Sähköposti: oaj@oaj.fi
Opetushalllitus (National Board of Education) Hakamiemenkatu 2, FI-00530 Helsinki P.O. Box 380, FI-00531 Helsinki Tel: 358-9-77 47 75; Fax: 358-9- 77 47 78 69 internet: http://www.oph.fi e-mail: forname.familyname@oph.fi
Opetushallitus Hakaniemenkatu 2, PL 380 00531 Helsinki Puh: 358-9-774775; Fax: 358-9-77477869 internet: http://www.oph.fi Sähköposti: etunimi.sukunimi@oph.fi
Opetusministeriö (Ministry of Education) Meritullinkatu 10 P.O. Box 293 FI-00171 Helsinki Tel: 358-9-13 41 71, Fax: 358-9-656765 internet: http://www.minedu.fi e-mail: forname.familyname@minedu.fi
Opetusministeriö PL 293 00171 Helsinki Puh: 358-9-134171; Fax 358-9-656765 internet: http://www.edu.fi/ Sähköposti: etunimi.sukunimi@minedu.fi
SAK (Central Organization of Finnish Trade Unions) Siltasaarenkatu 3 A FI-00530 Helsinki Tel: 358-9-77211; Fax: 358-9-772 14 47
Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK Siltasaarenkatu 3 A 00530 Helsinki Puh: 358-9-77211; Fax: 358-9-7721447
STTK (Finnish Confederation of Salaried Employees) Pohjoisranta 4 A FI-00170 Helsinki Tel: 358-9-131521; Fax: 358-9- 65 23 67
Toimihenkilöjärjestö STTK Pohjoisranta 4 A 00170 Helsinki Puh: 358-9-131521; Fax: 358-9-652367
TT (Confederation of Finnish Industry and Employers) Eteläranta 10 P.O. Box 30 FI-00131 Helsinki Tel: 358-9-68681; Fax: 358-9-68 68 23 16
Teollisuuden ja Työnantajain Keskusliitto TT Eteläranta 10 PL 30 00131 Helsinki Puh: 358-9-68681; Fax: 358-9-68682403
Valtiovarainministeriö (Ministry of Finance) Aleksanterinkatu 3 FI-00170 Helsinki Tel. 358-9-1601; Fax: 358-9-47 87 11 internet: http://www.vn.fi/vn/vm/
Valtiovarainministeriö Aleksanterinkatu 3 00170 Helsinki Puh: 358-9-1601; Fax: 358-9-478711 internet: http://www.vn.fi/vn/vm/
Vocational Teacher Education College of Hämeenlinna P.O. Box 182 FI-13101 Hämeenlinna Tel: 358-3-628 31; Fax: 358-3-628 33 11 internet: http://www.aokk.edu.fi/ e-mail: opettajakorkeakoulu@aokk.fi
Hämeenlinnan ammatillinen opettajakorkeakoulu PL 182 13101 Hämeenlinna Puh: 358-8-62831; Fax: 358-8-6283311 internet: http://www.aokk.edu.fi/ Sähköposti: opettajakorkeakoulu@aokk.fi