natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There has been little progress in the quality of waste information; the Commission in early 1999 adopted a proposal for a regulation on waste statistics that will take some time for adoption and implementation and there has been some progress coordinated by the EEA and Eurostat on improving the quality and consistency of household waste statistics.
• Jätteitä koskevan tiedon laadussa on tapahtunut vain vähän edistystä; komissio antoi vuoden 1999 alussa ehdotuksenjätetilastotietoja koskevaksi asetukseksi,jonka hyväksyminen ja täytäntöönpano vie vieläjonkin aikaa, ja EYK:n ja Eurostatin koordinoinnin ansiosta kotitalousjätteitä koskevien tilastotietojen laadunjajohdonmukaisuuden parantamisessa on edistytty jonkinverran.
• There is an improved culture with regard to industrial accident reporting and sharing the lessons learnt.
• Tilanne on parantunut teollisuusonnettomuuksien raportoinnissa ja niistä saatujen opetusten tiedottamisessa.
The European Commission accident database MARS, only for EU countries, is now complemented by SPIRS (Seveso Plants Information Retrieval Systems) which will cover the contents of the safety report of each 'Seveso plant' in the EU.
Euroopan komission MARS-onnettomuustietokantaa, joka koskee vain EU-maita, täydentää nyt SPIRS (Seveso-voimaloiden tiedunkeruujärjestelmät),joka tulee sisältämään turvallisuusselvityksetjokaisesta EU:n "Seveso-voimalasta".
• An enormous amount of accident monitoring and environmental radioactivity data is now being collected across Europe which now needs to be better linked and used.
• Koko Euroopassa kerätään parhaillaan valtavaa määrää tietoja onnettomuuksien seurannasta ja ympäristön radioaktiivisuudesta, ja sitä pitää nyt yhdistellä ja käyttää paremmin. ■ Tietoja luonnonriskien ympäristövaikutuksista ja niiden vuorovaikutuksesta ihmisten toiminnan kanssa ei ole laajalti saatavilla.
Information about environmental impacts of natural hazards and
EYK on laatinut alustavan raportin, joka sisältää pohjavesien laadusta ja määrästä saatavilla olevia tietoja.
An initial report presenting available information on groundwater quality and quantity has been made by the EEA. In collaboration with member countries and several Accession Countries, EEA is also developing EuroWaterNet/Waterbase to help improve data comparability and provide the information relevant to the proposed water framework Directive.
Ympäristö Euroopan Unionissa vuosisadan vaihteessa jäsenmaiden ja useiden jäsenehdokasmaiden kanssa EuroWaterNet/ Waterbase -tietokantaa, joka parantaa tietojen vertailukelpoisuutta ja antaa ehdotetun vettä koskevan puitedirektiivin kannalta tarpeellisia tietoja.
However, there is still little data on small rivers and lakes, organic micropollutants and metals.
Pienistäjoista ja järvistä, orgaanisista yhdisteistäja metalleista on kuitenkin edelleenkin vain vähän tietoja.
Apart from major soil types, basic data, such as detailed European soil maps, are still unavailable for assessment and there has been no progress in the quality and comparability of data available at the European level.
Tärkeimpiä maalajeja lukuun ottamatta perustietoja, kuten tarkkoja eurooppalaisia maaperäkarttoja, ei vieläkään ole saatavilla arviointia varten, eikä Euroopan tasolla saatavilla olevien tietojen laadussaja vertailukelpoisuudessa ole edistytty.
There is no European-wide monitoring network for soil, although some progress has been made, for example in monitoring of forest soils.
Euroopan laajuista maaperän seurantaverkostoa ei ole olemassa, vaikka jonkin verran edistystä onkin tapahtunut esimerkiksi metsämaiden seurannassa.
A European inventory of contaminated sites is still lacking but requirements are being developed.
Saastuneita maa-alueita koskevaa eurooppalaista rekisteriä ei vieläkään ole olemassa, mutta sille ollaan luomassa edellytyksiä.
Nevertheless, the importance of the soil medium and the need for European comparable data are being recognised.
Joka tapauksessa maaperän merkitys ja vertailukelpoisten eurooppalaisten tietojen tarve tiedostetaan.
Initial assessments of methodologies and needs for landscape description and information have been made but comparable information at the European level is still lacking.
Alustavat arvioinnit maisemien kuvailun ja niitä koskevan tiedon keräämisen menetelmistä ja tarpeista on tehty, mutta vertailukelpoiset tiedot puuttuvat edelleenkin Euroopan tasolla.
There has been progress in accessibility to data on ecosystems, habitats and species in most countries: best data still concern vertebrates and vascular plants, but several invertebrate groups such as butterflies and lower plants are emerging.
Ekosysteemejä, luontotyyppejä ja lajeja koskevien tietojen saatavuudessa on edistytty useimmissa maissa: parhaat tiedot koskevat edelleen selkärankaisia ja putkilokasveja, mutta useista selkärangattomien ryhmistä kuten perhosistaja alemmista kasveista kerätään parhaillaan tietoja.
Red lists for the same species groups now exist in most countries. Forest maps are now available but need harmonisation.
Useimmissa maissa on nyt näitä samoja lajiryhmiä koskevia uhanalaisten lajien luetteloita Metsäkarttoja on nyt saatavilla, mutta niitä pitää yhdenmukaistaa.
There has been progress in compiling information on flora, fauna, species and habitats for Natura 2000 (the Birds and the Habitats Directives) for the EU countries and for non-EU European countries in the related Emerald Network of the Bern Convention.
Kasvistoa, eläimistöä, lajejaja luontotyyppejä koskevien tietojen keruussa on edistytty Natura 2000:ta (lintu-ja luontotyyppidirektiivit) varten EU-maissa ja EU:n ulkopuolisissa Euroopan maissa samantapaisessa Bernin yleissopimuksen Emerald-verkossa.
Data are being used by EEA through the European Nature Information System (EUNIS) in co operation with the Commission, the Council of Europe and international nature conservation organisations.
EYK käyttää tietoja Euroopan luontotietojärjestelmän (European Nature Information System, EUNIS) kautta yhteistyössä komission, Euroopan neuvoston ja kansainvälisten luonnonsuojelujärjestöjen kanssa.
On urban environment, there has been little progress in providing comparable information on noise.
Kaupunkiympäristön osalta on edistytty vain vähän melua koskevien vertailukelpoisten tietojen kohdalla.
The Community Noise Strategy which will consider requirements and methodologies for such information was only established in September 1998.
Yhteisön melustrategia,jossa käsitellään edellytyksiä ja menetelmiä tällaista tietoa varten, otettiin käyttöön vasta syyskuussa 1998.
39 environment and planning initiatives but these have not yet produced much comparable information on cities across Europe.
39 kannalta tarvittavia tietoja ei vieläkään ole olemassa tai niiden koordinointi on kehnoa.
There has been little progress in the collection of geo-referenced environmental data for spatial and territorial analysis at the European level.
Ympäristöä koskevien maantieteellisten vertailutietojen keruussa alueellista analyysia varten on edistytty vain vähän Euroopan tasolla.
Consistent information on land cover for most of the EU and Accession Countries is now for the first time available.
Johdonmukaisia tietoja maankäytöstä useimmissa EU-ja jäsenehdokasmaissa on nyt ensimmäistä kertaa saatavilla.
Also some progress, though limited, on specific geographical patterns or areas such as coastal strip, watersheds, natural sites.
Jonkin verran, joskin rajallisesti, edistystä on tapahtunut myös tiettyjen maantieteellisten rakenteiden tai alueiden kuten rantaviivan, vedenjakajien ja luontokohteiden osalta.
However, much more needs to be done to improve the required quality, consistency and coverage of geo-referenced environmental data for improved integrated assessments.
Paljon enemmän on kuitenkin tehtävä, jotta ympäristöä koskevien maantieteellisten vertailutietojen laatua, johdonmukaisuutta ja kattavuutta voidaan parantaa entistä parempia yhdennettyjä arviointeja varten.
Public information and participation
Kansalaisten tiedottaminen ja osallistuminen
'Wliile surveys show a high and increasing level of environmental awareness among the general public, the public is considerably lacking in essential information' (EU Fifth Environmental Action programme).
" Vaikka selvitykset osoittavat, että kansalaisten keskuudessa ympäristötietoisuuden taso on korkeaja entisestään kohoamassa, heillä puuttuu huomattavassa määrin välttämättömiä tietoja' (EU:n viides ympäristöä koskeva toimintaohjelma).
The Directive on Freedom of Access to Environmental Information, 1990, which establishes the right of the public to access environmental information held by public authorities, has unquestionably unleashed a process of change in attitude and behaviour on the part of public authorities in many member states in improving the flow of information to the public.
Ympäristöä koskevan tiedon saannin vapaudesta vuonna 1990 annettu direktiivi,jossa säädetään kansalaisten oikeudesta saada viranomaisten hallussa olevaa ympäristöä koskevaa tietoa, on epäilemättäjohtanut monissajäsenvaltioissa viranomaisten asenteiden ja käyttäytymisen muuttumiseen tiedonkulun parantamisessa kansalaisille.
However, there have been numerous complaints over the implementation of the Directive, with problems over how it is being interpreted, the wide scope for refusing access, and also slow responses and differences in charging for information.
Direktiivin täytäntöönpanosta on kuitenkin esitetty lukuisia valituksia, ja ongelmallisena pidetään sen tulkintaa, laajoja mahdollisuuksia evätä tiedon saantija myös vastausten hitauttaja tiedosta perittävissä maksuissa olevia eroja.
The Directive is likely to be strengthened: it is currently under review, and the EU and Member States' commitment to implement
On todennäköistä, että direktiiviä vahvistetaan: sitä tarkastellaan parhaillaan, ja sekä EU:n jajäsenvaltioiden sitoutuminen tiedon saantia, kansalaisten osallistumisoikeutta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku-ja vireillepano-oikeutta ympäristöasioissa
Environment in the European Union at the turn of the century the Aarhus Convention on Access to Information, Public Participation in Decision-making and Access to Justice in Environmental Matters, and a new article in the Amsterdam Treaty establishing the right of access to documents held by EU institutions, will all aid improvement if implemented effectively.
Ympäristö Euroopan Unionissa vuosisadan vaihteessa koskevan Ärhusin yleissopimuksen täytäntöönpanoon että Amsterdamin sopimuksen uusi artikla,jossa säädetään oikeudesta saada EU:n toimielinten hallussa olevia asiakirjoja, lisäävät edistystä, mikäli ne pannaan tehokkaasti täytäntöön.
Information to the public (via eco-labels, pollutant emission registers, environmental impact analyses and relevant indicators) is an increasingly important policy tool required to help change behaviour towards more sustainable production and consumption activities, such as demand-side management, the 'products to services' shift, and life-cycle impact reduction.
Kansalaisille tiedottaminen (ekotuotemerkkien, saastepäästörekistereiden, ympäristövaikutusten arviointienja olennaisten indikaattorien avulla) on entistä tärkeämpi politiikan väline,jotta voidaan muuttaa käyttäytymistä kohti entistä kestävämpiä tuotantoja kulutusmalleja, kuten kysynnän hallintaa, pääpainon siirtämistä "tuotteista palveluihin"ja koko elinkaaren aikaisten vaikutusten vähentämistä.
Environment in the European Union at the turn of the century Summary
Ympäristö Euroopan Unionissa vuosisadan vaihteessa Yhteenveto
What is 'Environment in the European Union at the turn of the century', in brief?
"Ympäristö Euroopan Unionissa vuosisadan vaihteessa" -raportin sisältö lyhyesti
The 'Environment in the European Union at the turn of the century' reports primarily on the state of the environment in the 15 European Union (EU) member states.
'Ympäristö Euroopan Unionissa vuosisadan vaihteessa" -raportissa tarkastellaan pääasiassa ympäristön tilaa Euroopan unionin (EU) 15 jäsenvaltiossa.
Discussing also the EU Enlargement issues, the report covers as well 11 Accession Countries (Bulgaria, the Czech Republic, Estonia, Latvia, Lithuania, Hungary, Poland, Romania, Slovak Republic, Slovenia and Cy prus).
Koska siinä käsitellään myös EU:n laajentumista, raportti kattaa lisäksi 11 jäsenehdokasmaata (Bulgarian, Töekin tasavallan, Viron, Latvian, Liettuan, Unkarin, Puolan, Romanian, Slovakian, Slovenian ja Kyproksen).
Finally, Economic Free Trade Area (EFTA) countries (Iceland, Liechtenstein, Norway, Switzerland), as succinctly treated.
Lopuksi siinä käsitellään pääpiirteittäin Euroopan vapaakauppaliittoon (EFTA) kuuluvia maita (Islantia, Liechtenstein ia, Norjaa, Sveitsiä).
It diagnoses and measures the situation for the most recent years available, and also assesses future trends - thereby evaluating past and likely forward progress against EU and international targets and policy objectives, taking account of expected pressures, including economic and other developments.
Raportissa luonnehditaan ja punnitaan viime vuosien tilannettaja arvioidaan myös tulevia kehityssuuntauksia - näin ollen siinä arvioidaan jo tapahtunutta ja todennäköisesti tapahtuvaa edistystä EU-.nja kansainvälisten päämäärien sekä poliittisten tavoitteiden kannalta ja otetaan huomioon ennustetut paineet, mukaan lukien taloudellinen ja muu kehitys.
It aims to provide important information to all those who frame and implement effective environmental policies, and other measures which could affect these.
Siinä pyritään antamaan tärkeää tietoa niille, jotka laativatja panevat täytäntöön tehokkaita ympäristötoimenpiteitä, ja muita toimia, jotka voisivat vaikuttaa niihin.
Outlooks projections ­ Baseline scenario The Oudooks describe a baseline scenario for the present EU taking into account both policies in place and in the pipeline, i.e. adopted or proposed before August 1997.
Tulevaisuudennäkymissä kuvataan nykyisen EU:n perusskenaariota, ja niissä on otettu huomioon sekä noudatettavat että suunnitteilla olevat toimintalinjat, toisin sanoen ne toimintalinjat, jotka on otettu käyttöön tai joita on ehdotettu ennen vuoden 1997 elokuuta.
The assumptions on the gross domestic product (GDP), energy use and expected carbon dioxide emissions are taken from the European Commission's pre-Kyoto business as usual scenario.
Bruttokansantuotetta (BKT), energiankulutusta ja ennustettuja hiilidioksidipäästöjä koskevat ennusteet ovat peräisin Euroopan komission Kioton konferenssia edeltäneestä "tätä menoa" -skenaariosta.
Other future trends were developed for a selected number of agriculture and transport indicators, which are consistent with these developments.
Tulevia kehityssuuntauksia arvioitiin myös valittujen maatalouttaja liikennettä koskevien indikaattorien kohdalla.
■ Population will remain relatively stable; number of households and private consumption will increase. • Service sector is expanding. • Chemicals, pulp and paper and building industries will grow faster than other industries. ■ Energy: total energy use is assumed to increase by 20%.
Yhteiskunnassa tapahtuvaa kehitystä ja luonnonvarojen käyttöä koskevat pääennusteet vuoteen 2010 asti ovat seuraavat: • BKT:n ennustetaan kasvavan vuosittain noin 2,0-2,5 % vuosina 2000-2010. • Väestömäärä pysyyjokseenkin ennallaan; kotitalouksien määrä ja yksityinen kulutus kasvavat. • Palveluala laajenee. • Kemian-, sellu-ja paperi- sekä rakennusteollisuus kasvavat muita teollisuudenaloja nopeammin. ■ Energia: energian kokonaiskulutuksen ennustetaan kasvavan 20 %.
Decline in coal is more than compensated by other fuels, especially natural gas. • Transport: a total increase by 40-50% is expected.
Hiili korvataan osittain muilla polttoaineilla, erityisesti maakaasulla. • Liikenne: odotettavissa on 40-50 %:n kokonaiskasvu.
The modal split will shift to car, mainly from rail and water. ■ Agriculture/forestry: livestock will shift from cows to pigs and poultry.
Liikennemuotojen osalta pääpaino siirtyy autoliikenteeseen lähinnä rautatie-ja vesiliikenteen kustannuksella. ■ Maatalous/metsätalous: karjan osalta pääpaino siirtyy naudoista sikoihin ja siipikarjaan.
A probable decrease in the use of artificial fertilisers. • Tourism: expectation that the international arrivals will increase by 50%. • Water: demand per capita is rather stable.
Keinolannoitteiden käyttö luultavasti vähenee. • Matkailu: kansainvälisen matkailun ennustetaan kasvavan 50 %. ■ Vesi: kulutus henkeä kohden pysyy lähes ennallaan.
Specific environmental prospects in the Accession countries are based on three 'What if? ' studies to appraise the environmental impacts of: compliance to EU air quality standards; compliance to the Urban Waste Water Treatment Directive; and, trade liberalisation causing specific developments in transport and agriculture.
Erityiset ympäristöön liittyvät tulevaisuudennäkymät jäsenehdokasmaissa perustuvat kolmeen "Entä jos?" -tutkimukseen, joissa arvioidaan seuraavien asioiden ympäristövaikutuksia: EU:n ilmanlaatunormien noudattamista; yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin noudattamista; ja kaupan vapauttamisen erityisiä vaikutuksia liikenteeseen ja maatalouteen.
Shortcomings The report does not cover an assessment of the following environmental issues: nuclear waste; natural radioactivity; non-ionising radiation; energy security; microbiological and thermal pollution of surface waters; pests and locusts; and loss of cultural heritage.
Puutteet Raportissa ei arvioida seuraavia ympäristökysymyksiä: ydinjätteitä; luonnon radioaktiivisuutta; muuta kuin ionisoivaa säteilyä; energiaturvallisuutta; pintavesien mikrobiologista likaantumista ja lämpökuormitusta; tuhohyönteisiäja heinäsirkkoja; ja kulttuuriperinnön tuhoutumista.
The report is also limited in consistently covering specific and positive developments or 'success stories', either geographically (member states doing better) or sectorally (e.g; organic farming growth).
Raportti on myösjohdonmukaisesti rajattu niin, että siinä käsitellään erityisesti myönteistä kehitystä tai "menestystarinoita" joko maantieteellisesti (kunnostautuneet jäsenvaltiot) tai alakohtaisesti jaoteltuina (esimerkiksi luonnonmukaisen viljelyn lisääntyminen).
• ** OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS ^ ■ j Q * · ^ .
EUROOPAN YHTEISÖJEN VIRALLISJULKAISUJEN TOIMISTO
0 European Environment Agency
L-2985 Luxembourg o 'HfisMViWe > Euroopan ympäristökeskus
Appendix to the summary Facts and findings per environmental
Tiivistelmän liite Tietoja ja havaintoja ympäristönsuojeluun liittyvistä asioista
Appendix to the summary Facts and findings per environmental issue
Tiivistelmän liite Tietoja ja havaintoja ympäristönsuojeluun liittyvistä asioista
European Environment Agency **_BAR_
Euroopan ympäristökeskus m
Environment ¡n the European Union at the turn of the century
Ympäristö Euroopan Unionissa vuosisadan vaihteessa
Greenhouse gases and climate change
Kasvihuonekaasut ja ilmastonmuutos
Global and European annual mean air temperatures have increased by 0.3-0.6°C since 1900.
Ilmaston vuosittaiset keskilämpötilat ovat nousseet maailmanlaajuisesti ja Euroopassa 0,3-0,6 °C vuodesta 1900.
1998 was globally the warmest year on record.
Vuonna 1998 mitattiin maailmanlaajuisesti kaikkien aikojen korkeimpia lämpötiloja.
International Panel for Climate Change (IPCC) climate models predict further increases, above 1990 levels, of about 2°C by the year 2100, with higher rises in the north of Europe than the south.
Hallitusten välisen ilmastopaneelin IPCC:n ilmastomalleissa ennakoidaan lämpötilan nousevan edelleen 1990-luvun tasosta noin 2 °C vuoteen 2100 mennessä siten, että ilmasto lämpenee Pohjois-Euroopassa enemmän kuin Etelä-Euroopassa.
It is unlikely that stable, potentially sustainable, atmospheric greenhouse gas concentrations will be realised before 2050.
Vakiintuneitaja mahdollisesti pysyviä ilmakehän kasvihuonekaasujen pitoisuuksia ei todennäköisesti saavuteta ennen vuotta 2050.
If further temperature increases are to be limited to 1.5°C by 2100 and to 0.1 °C per decade, and sea levels are to rise no more than 2 cm per decade, industrialised countries need to reduce greenhouse gas emissions by at least 35 percent between 1990 and 2010.
Jos lämpötilan nousu halutaan rajoittaa 1,5 asteeseen vuoteen 2100 mennessä ja 0,1 asteeseen vuosikymmenessä sekä merenpinnan kohoaminen vuosikymmenessä enintään kahteen senttimetriin, teollisuusmaiden on vähennettävä kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 35 prosenttia jaksolla 19902010.
In the EU, carbon dioxide (C02) emissions fell about 1% between 1990 and 1996 (3% between 1990-1995), with
Hiilidioksidipäästöt (CO„) vähenivät EU:ssa noin prosentin jaksolla 19901996 (kolme prosenttiajaksolla 1990-1995),jajäsenvaltioiden välillä
Reported (1990 and 1996) national C0
-päästöt EU:n jäsenvaltioissa 1990ja1996.
2 emissions, EU Member
Ilmoitetut kansalliset C02
States. For seven Member States the latest available 1994 or 1995 estimates were used as estimates for 1996.
Seitsemän jäsenvaltion osalta vuoden 1996 arvioina käytettiin uusimpia käytettävissä olevia lukuja vuosilta 1994 tai 1995.
Member state Austria Belgium Denmark Finland France Germany Greece Ireland Italy Luxembourg Netherlands Portugal Spain Sweden United Kingdom EU-15
Luxemburg Alankomaat Portugali Espanja Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta EU15
Source: EEA, 1999
Lähde: EEA-ETC. 1999
considerable variation between the Member States - thanks to a combination of low economic growth, increases in energy efficiency and the effects of policies and measures to reduce greenhouse gas'emissions.
esiintyi huomattavia eroja. Tämä väheneminen oli niin hitaan talouskasvun, energiatehokkuuden lisääntymisen kuin myös kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen tähtäävän politiikan ja toimenpiteiden vaikutusten ansiota.
Specific circumstances in the UK (switch from coal to gas) and Germany (economic restructuring of the new Lander) also played a significant role.
Merkitystä oli myös erityisolosuhteilla Yhdistyneessä kuningaskunnassa (siirtyminen hiilestä kaasuun) ja Saksassa (uusien osavaltioiden talouden rakennemuutos).
The EU aims, initially, to stabilise CO., emissions in 2000 at the level of 1990.
EU:n alustavana tavoitteena on vakiinnuttaa hiilidioksidipäästöt vuonna 2000 vuoden 1990 tasolle.
EU15 CO,, emissions by 2000 are projected to be within +/-2% of the 1990 levels, suggesting that the stabilisation target could be achieved.
Hiilidioksidipäästöjen on ennustettu olevan viidentoistajäsenvaltion EU:ssa vuoteen 2000 mennessä kaksi prosenttia vuoden 1990 tason ylä- tai alapuolella, joten vakiinnuttamistavoite voitaisiin saavuttaa.
Under the 1997 socalled 'Kyoto agreement' (United Nations Forum on Climate Change Convention - UNFCCC), the EU aims to reduce emissions of the main six greenhouse gases by 8% in 20082012 from 1990 levels.
Vuonna 1997 hyväksytyn "Kioton sopimuksen" mukaan (Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puiteyleissopimuksen UNFCCQn sopimuspuolten kokous) EU:n tavoitteena on vähentää tärkeimpien kuuden kasvihuonekaasun päästöjä kahdeksan prosenttia vuoden 1990 tasostajaksolla 2008-2012.
Forest carbon sinks in Europe can only achieve up to 1 % of these reductions.
Hiilidioksidia sitovat Euroopan metsät voivat tuottaa näistä vähennyksistä ainoastaan yhden prosentin.
Various new "flexibility" or "Kyoto mechanisms" introduced in the Kyoto Protocol - emissions trading and joint implementation among industrialised countries and the "clean development mechanism" between industrialised and developing countries - need to be further elaborated at the latest by 2000, by means of the UNFCCC Buenos Aires action plan.
Kioton pöytäkirjassa hyväksyttyjä uusiajoustomekanismeja (Kioton mekanismeja), eli teollisuusmaiden välistä päästökauppaa ja yhteistä täytäntöönpanoa sekä teollisuus-ja kehitysmaiden välillä toteutettavaa puhtaan kehityksen mekanismia, on kehiteltävä pidemmälle viimeistään vuoteen 2000 mennessä UNFCCC:n Buenos Airesin toimintasuunnitelman avulla.
EU 15 total greenhouse gas emissions are projected to increase under the baseline scenario by 6 percent between emissions is appreciably
EU:n viidentoistajäsenvaltion kasvihuonekaasupäästöjen arvioidaan lisääntyvän perusskenaarion mukaan kokonaisuudessaan kuusi prosenttia jaksolla 19902010.