natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The activities of an URBANproject facilitate a multidisciplinaryand multiannual working frameworkbetween the various levels of theadministration and the socioeconomicplayers, a framework which it isdifficult to obtain by other means.This experience can be transferredeasily to other activities financed bythe Structural Funds and the new Community initiatives in the periodbeyond 2006, provided the Member States allocate the necessary resourcesto satisfy the principle of cooperationas laid down in the general regulations.In this respect, the lessons learned bytowns and cities in the current Member States, whether benefitingfrom URBAN or not, will constitute amajor added value for the cities andurban areas in the candidate countries.
URBAN-aloitteesta saatua kokemustavoidaan erinomaisesti siirtää muihinrakennerahastoista ja vuoden 2006jälkeen käynnistettäviksi suunnitelluistayhteisöaloitteista rahoitettaviin toimiin,jos jäsenvaltiot noudattavat rahastojakoskevassa yleisasetuksessa säädettyäyhteistyöperiaatetta. Tässä mielessä Euroopan unionin nykyisten,URBAN-aloitteeseen kuuluvien jakuulumattomien kaupunkienaktiivisuus tuo merkittävästi lisäarvoahakijavaltioiden kaupungeille jakaupunkialueille.
It is essential for our regions, ourcountries and our continent’scohesion.
Kaupunkikysymyksen huomioonottaminen on äärimmäisen tärkeääalueidemme, maidemme jamaanosamme yhteenkuuluvuudenkannalta.
Between 60 and 80 % of Europe’s population lives in majorurban areas.
Euroopan väestöstä 60–80prosenttia asuu suurillakaupunkialueilla.
The Commission hasplaced the ‘urban question’ at thecentre of its concerns. It must be at theheart of future structural policy, with adual objective: to help urban areas indifficulty to achieve lastingregeneration and to achieve the Lisbonobjective of making Europe theworld’s most competitive knowledgebased economy by 2010.
Kaupunkikysymyson komissiolle keskeinen huolenaihe.Kaupunkikysymyksellä on oltavakeskeinen asema tulevassarakennepolitiikassa seuraavien kahdentavoitteen kautta: vaikeuksissa olevienkaupunkialueiden kestävää uudistustaon edistettävä ja Lissabonissamääritetyt tavoitteet Euroopantekemisestä maailmankilpailukykyisimmäksitietopohjaiseksi taloudeksi onsaavutettava vuoteen 2010 mennessä.Vuodella 2003 on tässä aivan erityinenmerkitys.
The year2003 is a crucial year.
Komissio on nyt laatimassa
Butthey are also areaswith serious problems, such as highunemployment, social exclusion anddeterioration of the environment.Europe’s towns and cities have greatpotential. They are dynamic and cangenerate innovative solutions to theirproblems.
Valtaosaeurooppalaisistaasuu kaupungeissa.Kaupunkeihinkeskittyy paitsivauraus jatuotantokapasi-teetti, myös vakaviaongelmia, kutenkorkea työttömyysaste, sosiaalinensyrjäytyminen ja ympäristönrappeutuminen.
But they must besupported. That is why it is so crucialfor urban issues to be at the verycentre of the European Union’s policyfor economic and social cohesion, post2006.
Euroopankaupungeilla on runsaasti voimavaroja.Ne ovat dynaamisia ja voivat kehittääinnovatiivisia ratkaisuja ongelmiinsa.Kaupunkeja on kuitenkin tuettava.Tämän vuoksi on erittäin tärkeää, ettäkaupunkikysymykselle annetaankeskeinen osa Euroopan unionintaloudellisessa ja sosiaalisessakoheesiopolitiikassa vuoden 2006jälkeen.
They should also be the very active.
-ohjelman ulkopuolisilla alueilla.
We like many elements of URBAN:partnership, an integrated approach, a to limit European funds for areas have a lasting effect.
Arvostamme monia URBAN-aloitteiden ominaispiirteitä, kuten koheesiopolitiikkaa koskevaa
The unification of a grand entry combining science archaeological sites and economics in Athens (Greece) inforegiopanorama • N° 10
(Kreikka) inforegiopanorama• Nro10
How do you see the future of ‘Citiesfor cohesion’?
Millaisena näette Cities for Cohesion-verkoston tulevaisuuden?
Do you plan to developand widen the network in the future?
Aiottekotulevaisuudessa kehittää ja laajentaaverkostoanne?
informal approach.
kumppanuutta, integroitualähestymistapaa, yhden rahaston malliasekä joustavuutta.
And of course wewould be more than happy towelcome other organisations thatcould add their voice to the goals ofthe ‘Cities for cohesion’ group andshare its objectives.
URBAN-aloite onkuitenkin mielestämme liian pienikooltaan ja talousarvioltaan ja siinä onliian vähän hankkeita, jotta siitävoitaisiin ottaa mallia tulevaisuudessa.Vaikka alueelliset aloitteet ovat tärkeitä,meidän on otettava huomioon myösuusia kasvumahdollisuuksia edustavatalat.
single fund and flexibility.
Kaupungit yhteenkuuluvuudenpuolesta
The ‘Cities for cohesion’ networkfunctions as a platform for exchangesand joint actions between Europe’slocal authorities.
Cities for Cohesion -verkosto on foorumi,jossa Euroopan alueyhteisöt voivatvaihtaa kokemuksia ja tehdä yhteistyötä.
In June 2002,16 urban areas in Europesupported the ‘Cities for cohesion’manifesto.In this document,thesignatories stress 10 key principles forensuring that the urban dimension isbetter catered for in economic andsocial cohesion policy.There is aparticular commitment to one centralidea:the need for better integration ofpolicy through the Structural Funds.
Kesäkuussa 2002 kaiken kaikkiaan16 kaupunkiyhteisöä yhtyi Cities for Cohesion -verkoston julistukseen.Kyseisessä tekstissä allekirjoittaneetesittivät kymmenen avainperiaatetta,joita noudattamalla kaupungit voitaisiinottaa aiempaa paremmin huomioontaloudellisessa ja sosiaalisessakoheesiopolitiikassa.Yksi ajatus onjulistuksen esittäjille erityisen tärkeä:tarve parantaa eri politiikkojenintegrointia rakennerahastojen avulla.
At the moment there are only twocities from the accession countries thatare members of the network, Tallinnand Prague. With EU enlargement wehope that other cities from the new Member States will join us in pursuingour common goals.
Tällä hetkellä vain kahdenehdokasvaltion kaksi kaupunkia ovatverkostomme jäseniä, Tallinna ja Praha.Toivommekin, että Euroopan unioninlaajentumisen myötä uusienjäsenvaltioiden kaupunkeja tuleemukaan toimintaamme yhteistentavoitteiden saavuttamiseksi.
We think it isimportant to bear in mind thatregional/local representations formonly 6 % of the Brussels-based officeswhich are cooperating with the European institutions.
Ontärkeää muistaa, että EU:n toimielintenkanssa yhteistyötä tekevistä,Brysselissä sijaitsevista toimistoistavain 6 prosenttia edustaa alueita japaikallisyhteisöjä.
If the EU wantsto improve its decision-making it musthear all the stakeholders.
Jos EU:ssa halutaanparantaa päätöksentekoa, on kaikkiaosapuolia kuunneltava.
As the directrepresentatives of the citizens, localand regional authorities need to bepresent and to make themselves heardin order to help the EU to becomemore democratic and closer to itscitizens.
Suoraankansalaisia edustavien paikallis- jaalueviranomaisten on oltava mukana jasaatava äänensä kuuluviin, jotta EU:statulisi entistä demokraattisempi jaläheisempi kansalaisilleen.
Members of ‘Cities for cohesion’ wantto act on two complementary fronts:toresolve the problems of neighbourhoodsin crisis and to strengthen the role oftowns and cities in a general process of European growth.They believe thateconomic growth and socialdevelopment are linked.Consequently,the only way to tackle pockets ofpoverty in the cities is by supporting thewider territory.‘Ghetto effects’ must beavoided at all costs.
Cities for Cohesion -verkoston jäsenethaluavat toimia kahdella toisiaantäydentävällä rintamalla.Vaikeuksissaolevien kaupunginosien ongelmat onratkaistava ja kaupunkien asemaa Euroopan kasvuprosessissa onvahvistettava.Jäsenten näkemyksenmukaan taloudellinen jayhteiskunnallinen kehitys liittyvättoisiinsa.Tämän vuoksi kaupunkienköyhien alueiden ongelmia ei pystytäkäsittelemään ottamatta huomioonlaajempia alueita.Gettoutuminen ontorjuttava kaikin mahdollisin keinoin.
At present,while continuing to offerstimulating reflection on the substanceof policy,‘Cities for cohesion’ wouldalso like to take an additional step andset up,on the basis of urban localauthorities,concrete projects forcooperation which pursue this samecohesion objective.
Cities for Cohesion -verkostonalkuperäisessä kannassa korostettiinkymmentä avainperiaatetta, jotka olisijoka tapauksessa sisällytettävä tulevaankoheesiopolitiikkaan.
I fully agree that the URBAN initiativeis a very importanttool for urbandevelopment, andseveral of itsqualities, especiallythe closepartnership with local authorities,should inspire the Structural Funds ingeneral.
URBAN-aloite onvarmasti erittäintärkeä välinekaupunkienkehityksenkannalta.
Nevertheless, I must remindyou that enlargement in 2004 will notmean that this initiative will be open tocities in the new Member States.
Aloitteenuseat hyvät puolet,etenkin läheinenkumppanuuspaikallisviranomaisten kanssa,todennäköisesti otetaankinrakennerahastoissa yleisesti huomioon.Haluan kuitenkin muistuttaa, ettävuoden 2004 laajentumisen jälkeenaloitetta ei avata uusien jäsenvaltioidenkaupungeille.
The Commission has explained to us thatfor a two-year interim period it maynot be practical to open the newprogramme to the accession States.However, we feel that participation inthe URBAN initiative would provideus with invaluable experience inrunning a fully integrated programme,as well as in developing strongpartnerships.
Komissio selitti meille,ettei liittyviä maita varten ole järkevääavata ohjelmaa kahdeksi vuodeksi.Mielestämme URBAN-aloitteeseenosallistuminen antaisi kuitenkin meillekorvaamatonta kokemusta täysinintegroidun ohjelman toteuttamisestaja vahvojen kumppanuuksienkehittämisestä.
We feel that if accessiontowns and cities are excluded from thisprocess we will be denied thisexperience and will not be able toundertake important groundwork forthe future.
Me emme kuitenkaansaa tällaista kokemusta, jos liittyvienmaiden kaupungit suljetaan prosessinulkopuolelle.
Contact:Catherine Feore Tel. (32-2) 229 53 75 E-mail: catherine.feore@agma-brussels.org Site: http://www.citiesforcohesion.org
Yhteystiedot:Catherine Feore P. (32-2) 229 53 75 Sähköposti: catherine.feore@agma-brussels.org Verkkosivut: http://www.citiesforcohesion.org
Note that the Brussels-Capital Region supports the network but is not a formalmember.
Lisäksi Brysselin pääkaupunkialue (Bruxelles-Capitale) tukee verkostoa,mutta ei olevirallisesti sen jäsen.
Events
Tapahtuma
Future management of the Structural Funds:what division of responsibilities?
Rakennerahastojen tuleva hallinnointi:miten vastuu jaetaan?
Evolution,not revolution
Kehitystä,ei kumousta
Post 2006, how can the management of the Structural Funds be changed without compromising the Communityadded value of structural policy or the Commission’s responsibilities for control?
Miten rakennerahaston hallinnointisääntöjä voitaisiin kehittää vuodesta 2007 alkaen vähentämättä yhteisönrakennepolitiikan lisäarvoa ja komission valvontavastuuta?
On 3 and 4 March, more than500 representatives of national administrations, management bodies and local authorities met with the European Commission to discuss this complex issue.
Yli 500 kansallisen hallinnon, hallintoviranomaisten jaalueyhteisöjen edustajaa keskusteli tästä monitahoisesta kysymyksestä 3. ja 4. maaliskuuta 2003 pidetyssäseminaarissa.
better for it to be more concerned withthe evaluation of results, and policyand strategic objectives?
Osallistujien viesti on selvä: halutaan parannuksia ja tarkistuksia, mutta ei radikaalia muutostaentiseen.
introductory address, he stressed thatas the 2000–06 programming periodreaches mid-term, it is now time tolook at the future rules ofmanagement.
Huoli tasapainosta puolessavälissä on aika keskittyätuleviin hallinnointisääntöihin, Barnierkorosti aloituspuheessaan.
The debates were lively, both in theworkshops and plenary session.Almost 250 delegates contributed,which was almost one in two.
Keskustelu oli vilkasta sekätyöryhmissä että täysistunnon aikana.Kaiken kaikkiaan lähes 250 edustajaakäytti puheenvuoron, toisin sanoenlähes joka toinen osanottaja.
Although very diverse opinions wereexpressed, two key ideas emerged.
Vaikka esitetyt mielipiteet olivat hyvinerilaisia, kaksi ajatusta nousi selkeästiylitse muiden.
Mr Barnier said that it was importantto take stock of the situation at the endof the first three years of the currentperiod.
Lisäksi Barnier piti tärkeänäyksityiskohtaisen katsauksenlaatimista kauden kolmestaensimmäisestä vuodesta.
Three challenges
Kolme haastetta
On the basis of this analysis, Michel Barnier identified three majorchallenges.
Komission jäsen määrittitilanneanalyysinsä pohjalta kolmesuurta haastetta.
The rules ofmanagement will clearly have to beadapted to allow for a more diverseframework.
Menettelyistä haluttaisiinkevyempiä, mutta itsevalvontaperiaatetta ei kuitenkaankyseenalaistettu.
First of all, participants expressed theirdesire for change, but in the form of anevolution rather than a revolution.
Komission jäsen Michel Barnier’naloitteesta Euroopan komissio on joyli kahden vuoden ajan käynyt laajaakeskustelua koheesiopolitiikantulevaisuudesta.
Themanagement authorities do not wantall the rules to be amended, as theywould see this as a source ofinsecurity.
Sisältökysymyksienlisäksi keskustellaan myösorganisoinnista.
They want a more balancedapproach. For example, theydemanded more flexibility whileaccepting common rules ofmanagement for the essentialprinciples.
Mitenrakennerahastoja tullaanhallinnoimaan vuoden 2006(tämänhetkinen määräaika) jälkeen?Ongelma kärjistyy entisestään, kunkymmenen uutta jäsenvaltiota liittyy EU:hun vuonna 2004.
They requested lesssluggish procedures, but withoutquestioning the need for controls.
On itsestäänselvää, että hallintosääntöjä onmuokattava, jotta niitä voitaisiinsoveltaa uudessamonimuotoisemmassa yhteisössä.
Unavoidable reform
Väistämätön uudistus
How to better clarify the respectiveresponsibilities of the Commission,the Member States and the regions?While greater decentralisation mustapply to the Member States and theregions, this transfer of power mustnot detract from Article 274 of the Treaty, which states that the Commission bears ultimateresponsibility for effective budgetimplementation and management.
Miten komission, jäsenvaltioiden jaalueiden vastuualueita voitaisiinselkiyttää? Hallinnointia onhajautettava enemmän valtioiden jaalueiden tasolle, mutta toimivallansiirtäminen ei saa rikkoa EY:nperustamissopimuksen 274 artiklaa,jonka mukaisesti komissio on viimekädessä vastuussa talousarvionmoitteettomasta toteuttamisesta.
The second strong message was thatwhile subsidiarity is desirable,decentralisation should not lead torenationalisation, or the absence ofrules for the use of Community funds.The European Commission must beable to meet its own obligations.
Toinen ratkaiseva kysymys on, pitääköyhdenmukainen hallintojärjestelmäsäilyttää vai voitaisiinko järjestelmääeriyttää myönnettyjen määrärahojen jaeri jäsenvaltioiden voimavarojenperusteella?
The second major challenge is whetherto maintain a uniform managementsystem or to opt for greaterdifferentiation, based on the amountsallocated and the respective capacitiesof the Member States.
Euroopankomissio ei itse voi vähentää omiavelvoitteitaan. Komission onpystyttävä selittämään rahastojenhallinnointi Euroopan parlamentille jatilintarkastustuomioistuimelle.Demokraattisen valvontamenettelynyhteydessä tämä velvollisuus on täysinperusteltu ja se edistää avoimuuttakansalaisiin nähden.
So how can things be developed andimproved?
Miten siis edetä ja parantaa tilannetta?Heti 3. ja 4. maaliskuuta pidetynseminaarin aluksi Michel Barnier totesi,että uudistuksia on jatkettava.
The third challenge concerns the factthat at present the Commissionconcentrates its efforts on controllingexpenditure.
Kolmanneksi on syytä pohtiakomission tehtävää. Tällä hetkelläkomissio keskittää toimintansamenojen tarkastamiseen.
Further information is available at thefollowing address: http://europa.eu.int/comm/ regional_policy/sources/docconf/ responsibilities/index_en.htm inforegiopanorama
Lisätietoja on saatavilla osoitteesta: http://europa.eu.int/comm/ regional_policy/sources/docconf/ responsibilities/index_en.htm inforegiopanorama•
• N° 10
Nro10
The role of ISPA in the countries of central and eastern Europe
ISPAn avainasema Keski- ja Itä-Euroopan maissa
Between 2000 and 2002, the European Union decided to award grants under the instrument for structural policiesfor preaccession (ISPA) to 249 projects in the transport and environment sectors — two sectors facing hugeinvestment needs — in the 10 central and east European candidate countries.
Unioni päätti myöntää kymmenelle Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasvaltiolle vuosiksi 2000–2002 avustustaliittymistä edeltävästä rakennepolitiikan välineestä (ISPA). Valitut 249 tuettavaa hanketta koskevat liikenne- jaympäristöaloja, joilla investointien tarve on valtava.
With just one year to go beforeeight of these countries become full members of the Union, ISPA is already exercising a significant lever effect.
Vuoden kuluttua kahdeksan KIE-maata liittyy Euroopanunioniin, mutta ISPAlla on niissä jo nyt merkittävä vipuvaikutus.
below the average in the enlarged EU. It will also result in adoubling of the development gap between the richest andthe poorest regions, with most of the latter being in the new Member States.
Laajentuneessa unionissa vauraimpien alueiden ja köyhimpienalueiden – jotka pääosin sijaitsevat uusissa jäsenvaltioissa –välillä esiintyvät kehityserot kaksinkertaistuvat.
Because of this, the EU’s economic andcohesion policy will be more important than ever inensuring the harmonious development of the new Community of 25.
Yhteisöntaloudellisen ja sosiaalisen koheesiopolitiikan merkitys kasvaaentisestään, kun halutaan turvata 25 jäsenvaltion EU:nsopusointuinen kehitys.
From 15 to 25: on 1 May 2004, 10 new Member States willjoin the European Union.
Jäsenvaltioiden määrä kasvaa 15:stä 25:een, kun kymmenenuutta jäsenvaltiota liittyy Euroopan unioniin 1. toukokuuta2004.
Economically, this unprecedentedenlargement will present the Union with important newopportunities, associated in particular with the highergrowth rates in the accession countries and the creation of amuch bigger single market.
Taloudellisesta näkökulmasta tämä ennennäkemättömänsuuri laajentuminen lisää EU:n voimavaroja, mikä johtuuetenkin liittyvien valtioiden nopeasta kasvusta ja laajenevienyhtenäismarkkinoiden tarjoamista mahdollisuuksista.
But enlargement will also bringnew challenges.
Tämämerkitsee kuitenkin useisiin haasteisiin vastaamista.
The new Member States will include eightcentral and east European countries (CEECs) — Estonia,Hungary, Latvia, Lithuania, Poland, the Czech Republic,Slovakia and Slovenia — whose global revenue will be 40 %
Liittyvienvaltioiden joukossa on kahdeksan Keski- ja Itä-Euroopanmaata (KIE-maata), Latvia, Liettua, Puola, Slovakia, Slovenia,Tˇsekki, Unkari ja Viro, joiden tulot ovat 40 prosenttiapienemmät verrattuna laajentuneen unionin keskiarvoon.
This road in Romania was upgraded with EU financing.
Tämä tie Romaniassa on kunnostettu yhteisön varoin.
membership. Totalling EUR 21.84 billion (1
1) seitsemän vuoden jaksolla ovat 21,84 miljardia euroa ( hallinnoinnin korkea laatu sekä edistää hajautettuahallinnointia.
The funds are channelled through three financial instruments. The first, Phare (2
2) on suunnattu toimielinten vahvistamiseen, ohjelma ( alueelliseen ja yhteiskunnalliseen kehittämiseen, teollisuudenrakennemuutokseen sekä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin.
), supports agricultural and rural
) tukee maatalouden ja maaseudun kehitystoimia.
249 projects approved between 2000 and 2002 development measures.
249 hyväksyttyä hanketta vuosina 2000–2002
ISPA modelled on the Cohesion Fund
ISPAnyhteisrahoituksen kohteena ovat liittymiskumppanuuksissavahvistettujen tavoitteiden mukaisesti:
During its first three years, ISPA aid was approved for 249projects.
Kolmen ensimmäisen vuoden aikana ISPAn tukea onmyönnetty 249 hankkeelle.
The Community contribution was more than EUR5 648 million, out of a total eligible cost of EUR 8 753 million (1).
Tukikelpoisetkokonaiskustannukset ovat 8 753 miljoonaa euroa, jayhteisön osuus tästä on 5 648 miljoonaa euroa.
This is more than 73 % of the total ISPA budgetfor the period 2000–06.
Osuus on yli73 prosenttia kaudelle 2000–2006 varatuista ISPAnkokonaismäärärahoista.
At the end of 2002, total paymentsamounted to EUR 600 million, or three times the amountpaid at the end of 2001.
Vuoden 2002 lopussa maksuja olisuoritettu jo 600 miljoonan euron arvosta, eli kolme kertaaenemmän kuin vuoden 2001 lopussa.
Per sector, 56.19 % was allocated totransport, 43.14 % to the environment, 0.14 % todecentralisation, and 0.53 % was provided as specialassistance to help cope with the aftermath of the recentfloods.
Aloittain tuetjakaantuvat seuraavasti: 56,19 prosenttia tukimäärärahoistakohdistui liikenteeseen, 43,14 prosenttia ympäristöön,0,14 prosenttia hajauttamiseen ja erityisavustuksena0,53 prosenttia tulvien aiheuttamien vahinkojen korjaamiseen.
In the latter two fields, the accession countries are facingenormous problems and urgently require investment.Similar to the Cohesion Fund, which is implemented in fourexisting Member States (Spain, Greece, Ireland and Portugal), ISPA is intended to assist the CEECs in makingthese investments without compromising their efforts atbudgetary management.
• Hankkeet, joiden tarkoituksena on edistää EU:nlainsäädännön soveltamista ja yhteisön ympäristöäkoskevien periaatteiden (ennalta varautuminen ja ennaltaehkäiseminen, vahinkojen korjaaminen niiden lähteelläsekä saastuttaja maksaa) noudattamista.
It has a total budget of EUR 7.28billion (EUR 1.04 billion per year) and co-finances threekinds of actions, based on priorities set by the accessionpartnerships. The following are the priorities.
Tuki keskitetäänraskaisiin investointeihin, joilla pyritään ratkaisemaanvakavia ympäristöongelmia, jotka liittyvät esimerkiksijuomaveden saatavuuteen, jäteveden ja kiinteiden jätteidenkäsittelyyn sekä ilmansaasteisiin.
This clearly shows theirbenefit to society, the economy and the environment, as wellas the ‘added value’ for the Community.
Kun seuraaviin liittymisiin on vielä vuosi aikaa, ensimmäiset ISPA-hankkeet ovat edenneet kiitettävästi.
Although muchremains to be done in terms of developing the appropriatemanagement and control structures, the publicadministrations in the CEECs are also slowly acquiringexperience in the implementation of major infrastructuralprojects under conditions similar to those they willencounter after accession.
Hankkeidenyhteiskunnalle, taloudelle ja ympäristölle tuoma hyöty sekäniiden eurooppalainen lisäarvo alkavat jo olla näkyvissä.Vaikka soveltuvien hallinnointi- ja valvontarakenteidenkehittämiseksi onkin vielä tehtävä paljon työtä, KIE-maidenjulkishallinto saa vähitellen kokemusta laajojeninfrastruktuurihankkeiden toimeenpanosta liittymisenjälkeen vallitsevien kaltaisissa olosuhteissa.
• Projects related to the trans-European transport networks(TENs), including the building or repair of road, rail, portand airport infrastructure, and links between nationalnetworks and their connection to the TENs. Investmentsare made in projects that promote effective, intermodal(combined road and rail) and environment-friendlytransport.
• Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin tähtääväthankkeet, joissa luodaan tai kunnostetaan maantie-,rautatie-, satama- tai lentokenttäinfrastruktuureita, sekäluodaan yhteyksiä kansallisten verkkojen välille jakansallisista verkoista Euroopan laajuisiin verkkoihin.Investoinnit kohdistetaan tehokkaita liikennemuotoja jaliikennemuotojen yhdistämistä (kuten rautatiemaantieliikennettä) edistäviin ja ympäristönäkökohdathuomioon ottaviin hankkeisiin.
• Technical assistance and preparatory studies related to theabove projects.
• Edellä mainittuihin hankkeisiin läheisesti liittyvät teknisentuen toimenpiteet sekä valmistelevat tutkimukset.
These are crucial to guaranteeing the highstandard of projects, in terms of technical effectiveness andmanagement, while also encouraging the decentralisationof management.
Toimientarkoitus on taata hankkeiden teknisen tehokkuuden ja
A balance is sought between environmental and transportprojects. In addition to concrete projects, an important
(1) Vuoden 1999 hintoina.(2) Alun perin (1990) Puolan ja Unkarin kansantalouden jälleenrakennustuki