natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Areas not directly related to research but which have anolder civic governance tradition may also prove usefulmining ground.Environmental policy is one area wherecivil society is closely involved,as was amply demonstrated in the recent World Summit on Sustainable Development in Johannesburg,South Africa.It waspointed out that the Aarhus Convention on public participation in environmental matters could provide someuseful guidelines for research policy-makers.
Tutkimukseen epäsuorasti liittyvistä aloista,joillakansalaisyhteiskunta on jo pitkään osallistunut hallintoon,voi olla myös hyötyä toiminnan suunnittelussa.Kansalaisyhteiskunta toimii aktiivisesti muun muassaympäristöpolitiikassa.Tämä osoitettiin laajalti Etelä-Afrikassa Johannesburgissa järjestetyssämaailmanlaajuisessa huippukokouksessa,jossa käsiteltiinkestävää kehitystä.Siellä huomautettiin,että kansalaistenosallistumista ympäristökysymyksiin koskeva Aarhusinyleissopimus voisi tarjota joitain hyödyllisiä suuntaviivojatutkimusalan poliittisille päättäjille.
“One motive for the Commission inconsulting so widely is to get itswork known throughout the Member States and accession countries,”said Tony Venables, director of the EU-wide civil society group ECAS.
“Yksi syy komission harjoittamallelaajalle kuulemiselle on se, ettäjäsenvaltioille ja unioniinliittyville valtioille voidaan näintiedottaa sen työstä”, totesi EU:n laajuisen kansalaisyhteiskuntajärjestön ECASinjohtaja Tony Venables.
This consultation should begin from the very genesisof research policy.This means that the European Commission should consult with civil society groupsmore closely when laying the groundwork for futureresearch.
Kuuleminen olisi aloitettava tutkimuspolitiikan juurilta.Tämä tarkoittaa,että Euroopan komission olisi kuultavakansalaisyhteiskuntaryhmiä paremmin tulevantutkimuksen valmisteluissa.
Insufficient participation was also partly due to the Commission lacking the mechanisms to obtain properfeedback from civil society and then to take it onboard.However,tools are now available on theinternet – such as the Interactive Policymaking and CONECCS sites – that are helping to make EU decisionmaking more transparent and efficient (see linkson inside backcover).
Osallistumisen puute johtuu osaksi myös siitä,ettäkomissiolla ei ole tarpeeksi mekanismeja kunnollisenpalautteen saamiseksi kansalaisyhteiskunnalta ja senmukaan ottamiseksi.Internetissä on nyt kuitenkinvälineitä – kuten vuorovaikutteista poliittistapäätöksentekoa käsittelevät sivut ja CONECCS:n sivut –joiden ansiosta EU:n päätöksenteko on entistäavoimempaa ja tehokkaampaa (katso takakannensisäsivu).
Of equal significance is the fact that civil society bodies– which often operate at the national and regionalgrass-roots level – lack a voice at European level.
“Meidän on ennakoitava mahdollisiaongelmia niiden lähteillä, jotta emmeinvestoi valtavia summia tutkimukseenja huomaa vuosien kuluttua, ettäyhteiskunta ei hyväksy sen tuloksia”,kertoi yksi kansalaisjärjestönedustaja ryhmälle.
“We need to anticipate possibleproblems downstream so that we don’tinvest huge amounts of money inresearch and then find years downthe line that society rejects theoutcome,” one NGO representativetold the group.
Yhtä tärkeää on se,että usein ruohonjuuritasollakansallisesti ja alueellisesti toimivatkansalaisyhteiskunnan elimet eivät saa ääntään kuuluviin Euroopan tasolla.
“If the Commission wants to haveparticipation, it needs some intermediary structures to link with thecommunity –civil society groups aretoo small and scattered to participate properly,” said Caspar de Bok, aprofessor at Utrecht University (NL).
“Jos komissio haluaa osallistumista,se tarvitsee joitain välirakenteitasuhteiden solmimiseksi yhteisöön.Kansalaisyhteiskuntajärjestöt ovatliian pieniä ja hajanaisia, jotta nevoisivat osallistua toimintaankunnolla”, sanoi Utrechtin yliopiston(Alankomaat) professori Caspar de Bok.
“We’re now involving civil societyafter the research agenda has beenlargely set and asking them toapprove it.
“Kansalaisyhteiskunta otetaan nykyisinmukaan, kun tutkimussuunnitelma on jopitkälti määritetty, ja pyydämmekansalaisia hyväksymään sen.
I’m not sure that’s whatwe mean by civil society participation,” said another NGO member.
En olevarma, että tämä merkitseekansalaisyhteiskunnan osallistumista”,totesi toinen kansalaisjärjestönjäsen.
“Civilsociety has to be involved in theresearch process from its inception.”
“Kansalaisyhteiskunta onotettava mukaan tutkimusprosessiin senalusta alkaen.”
Some suggest that civil society’s participatorycapacity can be built up by involving organisationsfrom the social sector as partners in FP6 projects,andthat the Commission could set up a pan-European participatory forum to assess the structure and effect-
Joidenkin mielestä kansalaisyhteiskunnan osallistumistavoidaan edistää ottamalla mukaan sosiaalialan järjestöjäkumppaneiksi PO6:n hankkeisiin.Komissio voisi myösluoda yleiseurooppalaisen osallistumisfoorumin,jossaarvioidaan unionin tutkimuspolitiikan rakennetta ja
Although delegates had varied views regarding howcivil society could be given a seat at the drafting table,some recommended that research could be commissioned to explore alternative models of participation.
Vaikka osallistujien mielipiteet kansalaisyhteiskunnanasemasta valmistelutöissä vaihtelevat,jotkut suosittelevat,että tutkimusala voitaisiin valtuuttaa tarkastelemaanvaihtoehtoisia osallistumismalleja.
“We need to anticipate
“Meidän on ennakoitava
Progress has been made.Expressions of interest forresearch projects targeted at civil society organisations are an indication that European research isbecoming more inclusive. Nevertheless, some describe EU research policy as still “excluding” civil society and some suggest that the design processshould involve a fair amount of “informal lobbying”.
Edistystä on jo tapahtunut. Kansalaisyhteiskuntajärjestöille tarkoitettujatutkimushankkeita koskeva mielenkiinto on osoitus siitä,että eurooppalaisesta tutkimuksesta on tulossaosallistavampaa.Joidenkin mielestä EU:ntutkimuspolitiikassa kansalaisyhteiskunta kuitenkinsuljetaan edelleen ulkopuolelle.Jotkut ehdottavatkin,ettäsuunnitteluprosessiin olisi sisällyttävä runsaasti“epävirallista edunvalvontaa”.
possible
mahdollisia
Beyond the Commission problems downstream so
Muut kuin komission toimet ongelmia
However,the relative lack of participation is not thesole responsibility of the Commission.
Suhteellisen vähäinen osallistuminen ei ole kuitenkaanyksinomaan komission syytä.
that we don’t invest huge amounts of
niiden lähteillä, jotta emme
“Research programmes have beendecided by the European Parliamentand the Council of Ministers...based on a Commission proposal,”said Achilleas Mitsos, the European Commission’s Director-General of Research.
“Tutkimusohjelmista päättävät Euroopanparlamentti ja ministerineuvosto (…)komission ehdotuksen perusteella”,totesi Euroopan komission tutkimuksenpääosaston pääjohtaja Achilleas Mitsos.
GOVERNANCE
EUROOPPALAISEN
OF THE research and
TUTKIMUSALUEEN HALLINTO summia
15_ then find years
15_ tutkimukseen
Instrumental changes changes
Välineelliset muutokset
Changing attitudes towards governance and creating an appropriatepolicy framework are the most crucial challenges facing civil societyparticipation in European research.
Hallintoa koskevien asenteiden muuttaminen ja asianmukaisen politiikanluominen ovat kansalaisyhteiskunnan tärkeimmät haasteet eurooppalaiseentutkimukseen osallistumisessa.
One working group at the 2003 governance conference suggested that the European Commissionshould set up research information platforms at the European level to enhance knowledge exchange oncivil society involvement.
Yksi vuonna 2003 järjestetyn hallintoa käsittelevänkonferenssin työryhmistä ehdotti,että Euroopankomission olisi perustettava Euroopan tasoisiatutkimusalan tiedotusfoorumeita kansalaisyhteiskunnanosallistumista koskevan tiedon paremmaksivaihtamiseksi.
A notable example of successful electronic platformsat the EU level was the recent launch of the ‘e-Vote’project (see p23 for link) giving tens of thousands of European citizens the opportunity to vote on numeroustopical issues.
Hyvänä esimerkkinä EU:ssa luoduista onnistuneistasähköisistä foorumeista on äskettäisen e-Vote-hankkeen(katso sivun 23 linkki) käynnistäminen.Sen ansiostatuhannet Euroopan kansalaiset pystyvät äänestämäänlukuisista tärkeistä aiheista.
By breaking down traditional barriers to communi-cation,tools such as the internet may provide aprime opportunity to revolutionise the mechanics of democracy.
Nykyaikainen teknologia tarjoaa monia välineitä,joidenansiosta kansalaisten suorempi osallistumineneurooppalaiseen hallintoon – mikä on erittäinmonimutkainen tehtävä – on uskottavampaa jahelpompaa.
The internet – which has seen the rise of what hasbecome popularly known as e-governance, e government and e-voting – is connecting people to the political and decisionmaking apparatus as never before.
Koska Internetin kaltaiset välineet kumoavat perinteisiäviestinnän esteitä,ne voivat tarjota erinomaisentilaisuuden uudistaa perusteellisesti demokratianmekanismeja.
However,the complex technical nature of many scientific issues means that the internet should be usedto supplement,not replace,traditional communicationtools.At present,virtual forms of discourse can onlyserve as an integrated structural supplement to established types.
Monien tieteellisten kysymysten teknisenmonimutkaisuuden vuoksi Internetiä on kuitenkinkäytettävä täydentävänä välineenä,eikä se saa korvataperinteisiä viestintävälineitä.Virtuaaliset keskustelufoorumit voivat nykyisin vain rakenteellisestitäydentää vakiintuneita viestintämuotoja.
The digital divide
Digitaalinen kuilu
“The internet is a source of greatexpectations and hope, especiallywhen the aim is to inform a widerpublic or interact with it,” pointsout the IFOK report.
Internet,jonka ansiosta on luotu ns.sähköinen hallinto (e-governance),sähköinen hallitus (e-government) jasähköinen äänestys (e-voting),yhdistää ihmisetpoliittiseen ja muuhun päätöksentekokoneistoontiiviimmin kuin koskaan aikaisemmin.
By definition,democracy is inclusive,making the current level of internet exclusion a fundamental constraint on the spread of e-governance.
“Internet herättää suuria odotuksia jatoiveita etenkin, jos tarkoituksena ontiedottaa laajemmalle yleisölle taitoimia sen kanssa vuorovaikutuksessa”,huomautetaan IFOK:n raportissa.
Although this problem is particularly acute among theemerging economies of Accession and candidate countries, right across Europe there are many citizenswho are computer illiterate or lack access to the internet, particularly the disabled,the aged,and thesocially disadvantaged.
Vaikka ongelma koskee erityisesti unionin uusienjäsenvaltioiden ja hakijavaltioiden talouksia,Euroopassaon lukuisia kansalaisia,jotka eivät osaa käyttäätietokonetta tai joilla ei ole Internet-yhteyttä.Näitä ovaterityisesti vammaiset,vanhukset ja yhteiskunnastasyrjäytyneet ihmiset.
“The internet is a so great expectations and when the aim is to
“Internet herättää su toiveita etenkin, jos tiedottaa laajemmalle y
SOCIETY A KEY TO THE LAB public or intera
AVAIN LABORATORIOON sen kanssa vuorov
In the public eye
Julkisuuden valokeilassa
Training the media spotlight on governance issuescould propel them more effectively into public consciousness by beaming the issues directly intopeople’s homes.
Jos tiedotusvälineet käsittelisivät hallintokysymyksiäuseammin,niistä voitaisiin tiedottaa tehokkaamminkansalaisille tuomalla kysymykset suoraan koteihin.
This leads to something of a catch-22,it was remarked,in which the media refuses to cover anything it deemsas uninteresting or not ‘sexy’enough,but a certainissue may only begin to arouse public interest after ithas had media coverage.
Konferenssissa huomautettiin,että tämä johtaaeräänlaiseen poikkeustilaan,jossa tiedotusvälineetkieltäytyvät käsittelemästä kysymyksiä,joita ne eivät pidämielenkiintoisina tai riittävän “seksikkäinä”.Tietyt aiheetvoivat kuitenkin alkaa kiinnostaa kansalaisia vasta,kunniistä puhutaan tiedotusvälineissä.
Working groups at the Brussels conference recommended that the media should be encouraged to play a more active role in informing people about – and mediating in – the participatory process.
Brysselin konferenssin työryhmät suosittelivat,ettätiedotusvälineitä olisi rohkaistava tiedottamaankansalaisille aktiivisemmin osallistumisprosessista jakäsittelemään sitä tiedotusvälineissä.
Although conceding that the media was not a schoolor university,it is part of the role of state-owned public broadcasters, when it comes to important issues suchas governance,to help inform and educate people.
Vaikka tiedotusvälineitä ei pidetäkään kouluna taiyliopistona,valtion omistamien julkisten tv- jaradioyhtiöiden tehtävänä on tiedottaa ja kertoakansalaisille hallinnon kaltaisista tärkeistä kysymyksistä.
“The media could potentially be anextraordinary instrument for participation,” stated one participant.
“Tiedotusvälineet voivat ollaerinomainen osallistumisväline”,totesi yksi osallistujista.
This view is already reflected among some publicservice broadcasters such as the UK’s BBC.
Tämä näkemys heijastuu jo joissain julkisissa tv- jaradioyhtiöissä kutenYhdistyneen kuningaskunnan BBC:ssä.
One of the main functions of the media in participatory processes,it was suggested,is to hold the pro-cessto account and to mediate between the various parties, including policymakers and the general public.
Tiedotusvälineiden yhtenä päätehtävänäosallistumisprosesseissa pidettiin prosessin seurantaa jaeri osapuolten,mukaan lukien poliittisten päättäjien jakansalaisten,välittäjänä toimimista.
“The process of widening involvement... will be harder than justcreating the opportunity to participate,” wrote Greg Dyke, the BBC’s Director-General, in IPTS Report.
“Osallistumisen lisääminen... onvaikeampaa kuin pelkän tilaisuudenluominen osallistumiselle”, kirjoittaa BBC:n pääjohtaja Greg Dyke IPTS:nraportissa.
Television,newspapers and magazines already playan influential role in steering scientific debate. For example, media handling of the issues surrounding GMOs affected public opinion positively on one sideof the Atlantic and negatively on the other.
Televisio,sanomalehdet ja aikakauslehdet ohjaavat jomerkittävästi tieteellisen keskustelun suuntaa.Esimerkkinä voidaan mainita GMO-tuotteita koskevienkysymysten käsittely,jonka vuoksi kansalaiset suhtautuvatniihin Atlantin valtameren toisella puolella myönteisesti jatoisella kielteisesti.
Educators and entertainers
Kouluttajan ja viihdyttäjän asema
We must not, however, exaggerate the media’s power.
Meidän ei pidä kuitenkaan liioitella tiedotusvälineidenvaltaa.
“The media can highlight issues butit cannot shape the form of thedebate,” said a participant.
“BBC ja muut eurooppalaiset julkisettv- ja radioyhtiöt pystyvät ehkä muitaparemmin antamaan lähtökohdan sille,että mahdollisimman monet osallistuvatyhteiskuntaelämään”, lisäsi Greg Dyke.
“The BBC and other European publicservice broadcasters may be betterplaced than almost any other organisations to provide a starting pointto encourage the widest range ofpeople to participate in civiclife,” added Greg Dyke.
“Tiedotusvälineet voivat tuodakysymykset julkisuuden valokeilaan,mutta ne eivät voi määrätä keskustelunmuotoa”, totesi yksi osallistujista.
Nevertheless,as successful TV science shows illus-trate,the media can educate people and increasetheir desire to learn more about scientific issues.
Kuten suositut television tiedeviihdeohjelmat osoittavat,tiedotusvälineet voivat kouluttaa ihmisiä ja lisätä heidäntieteellisiä kysymyksiä koskevaa tiedonjanoaan.
And the growing interactivity of media outlets – on-lineforums and polls,etc.– can provide broadcasterswith the instruments,in addition to their traditional transmissions, to fulfil that mediatory role.
Tiedotusvälineiden käyttämien kanavien (esimerkiksi on-line-foorumit ja mielipidetutkimukset) lisääntynytvuorovaikutteisuus voi antaa tv- ja radioyhtiöille niidenperinteisten lähetysten lisäksi välineet välittäjänätoimimiseksi.
“But the media is not an educational establishment and it has its owncriteria,” one contributor noted.
“Tiedotusvälineet eivät ole kuitenkaanoppilaitoksia, ja niillä on omatkriteerit”, huomautti yksi puhujista.
“With its power to create a two-waystreet in communication... Interactive media allow people tocome together and share expertise in a dynamic way that can have realimpact,” explained Greg Dyke.
“Vuorovaikutteisella medialla on valtaluoda kaksisuuntaista viestintää... ,jonka ansiosta ihmiset voivat yhdistyäja vaihtaa asiantuntemustadynaamisesti, millä voi olla todellistavaikutusta”, selitti Greg Dyke.
source of d hope, especially to inform a wider
suuria odotuksia ja os tarkoituksena on yleisölle tai toimia
17_ ract with it.”
17_ ovaikutuksessa”,
Peering into
Tulevaisuudennäkymät
Peering into the future the future
Tulevaisuudennäkymät
If participation is the aim, then participation should also be the name of the game. In its efforts to recommend a way forward for enhancing the involvement of civil society in the governance of the European Research Area, the Commission consulted widelyamong the various stakeholders.Here are a few suggestions forfurther steps.
Jos päämääränä on osallistuminen, sen olisi oltava myös pelin henki.Komissio on pyrkinyt suosittelemaan keinoja kansalaisyhteiskunnanparemmaksi osallistumiseksi eurooppalaisen tutkimusalueen hallintoonkuulemalla monia eri sidosryhmiä.
systematically international developments relevantto European research.
Jäljempänä on esitetty joitain ehdotuksia lisätoimia varten.
The European Commission started the ball rolling atthe end of 2002 with a study gathering input from aninternational network of experts and subjecting it topeer review by an international panel of renownedpractitioners involved in civil society participation.
Euroopan komissio pani pallon pyörimään vuoden 2002lopussa laatimalla tutkimuksen,johon kerättiinkansainvälisten asiantuntijaverkostojen mielipiteitä.Tutkimuksen tarkisti kansalaisyhteiskunnanosallistumiseen perehtynyt,alan tunnetuistaasiantuntijoista koostuva kansainvälinen työryhmä.
Follow up is an important component of the knowledge-building process.In order to create more of anincentive for the EU to invest in civil society participa-tion,the Commission needs benchmarks for measuringits participatory activities.Such evaluation exerciseswill help to orient the Commission (and public administrations at the national and regional level) in its effortsto define and implement minimum standards for publicconsultation and participatory processes.
Seuranta on tiedon lisäämistä koskevan prosessin tärkeäosa-alue.Jotta EU:lle luotaisiin lisää kannustimiainvestoida kansalaisyhteiskunnan osallistumiseen,komissio tarvitsee vertailuanalyysejäosallistumistoimiensa arvioimiseksi.Tällaisen arvioinninperusteella komissio (sekä kansalliset ja alueellisetjulkishallinnot) pystyvät määrittämään ja soveltamaankansalaisten kuulemiseen ja osallistumisprosesseihinsovellettavia vähimmäisstandardeja.
The mid-2003 Brussels conference,which broughttogether representatives of the major stakeholders – civil society organisations, research institutes, governments and industry – informed the preparation of the final report and its conclusions.
Vuoden 2003 puolivälissä järjestettiin Brysselissäkonferenssi,johon osallistui tärkeimpien sidosryhmienedustajia (kansalaisyhteiskunnan järjestöjä,tutkimuslaitoksia,hallituksia ja teollisuudenaloja) ja jossailmoitettiin loppuraportin ja sen päätelmienvalmisteluista.
The various European Commission Directorates-General (DGs) have amassed a great deal of expertisein civil society participation.An internal mechanismshould be set up as a cost-effective means of sharingthis know-how and promoting mutual learning. This knowledge-sharing can be achieved through steeringgroups and inter-DG workshops.It would also favour acultural change inside the Commission.
Prosessin tuloksena annettiin lukuisia suosituksia,joitakomissio myöhemmin analysoi ja viimeistelitoimintasuunnitelman laatimiseksi.Tulevia toimiakoskevat komission ehdotukset käsittelevät neljääpääaihetta,joita ovat tietämyksen lisääminen,osallistumiskulttuurin hahmotteleminen, osallistumisen sisällyttäminen poliittiseen päätöksentekoon jalainsäädännön laatiminen.
This process produced a number of recommendations which were further analysed and refined by the Commission to come up with a proposed game plan.The Commission’s proposals for future action revolvearound four main themes:enhancing knowledge,shaping a participatory culture,integrating participation into policy-making,and forging a legal framework.
Useilla Euroopan komission pääosastoilla (PO) onrunsaasti asiantuntemusta kansalaisyhteiskunnan osallistumisesta. Tämän taitotiedon jakamiseksi javastavuoroisen oppimisen edistämiseksi olisiperustettava kustannustehokkuuden huomioon ottavakansainvälinen mekanismi.Tietoa voidaan vaihtaaohjausryhmissä tai pääosastojen sisäisissä työryhmissä.Sen ansiosta voidaan myös muuttaa komission sisäistäkulttuuria.
Enhancing knowledge on participation in ERA
Eurooppalaiseen tutkimusalueeseen osallistumistakoskevan tiedon lisääminen
How can Europe boost the capacity of its policymaking mechanisms to involve civil society?
Miten Eurooppa voi tehostaa poliittisiapäätöksentekomekanismejaan kansalaisyhteiskunnanmukaan ottamiseksi?
SOCIETY A KEY TO THE LAB
– YHTEISKUNNANAVAINLABORATORIOON kuulem Jälj
Towards a culture of participation
Osallistumiskulttuurin edistäminen
Embedding participation in the policymaking process: action!
Osallistumisen vakiinnuttaminen poliittiseenpäätöksentekomenettelyyn
Civil society should become an active partner inbuilding and implementing future Framework Programmes. But before this can happen, the Commission needs to design – through consultation – a mechanism for such participation.
Kansalaisyhteiskunnasta olisi tultava aktiivinen kumppanitulevien puiteohjelmien laatimisessa ja toteuttamisessa.Ennen kuin tämä on mahdollista,komission on laadittavakuulemisen kautta tällaista osallistumista koskevamekanismi.
Within a few years,Europeans should find participation as natural as voting and,indeed,its natural complement. Participation seeds should grow and theirroots should become firmly anchored in our culture.This calls for a change of attitude.The exchange ofexperience between European Commission servicesmentioned in the previous section should help bringabout this cultural change within the EU executive.
Muutaman vuoden kuluttua eurooppalaiset pitävätosallistumista yhtä luonnollisena asiana kuin äänestämistäja oikeastaan sen luonnollisena täydennyksenä.Osallistumista olisi lisättävä ja sen olisi vakiinnuttavakulttuuriimme.Tämä edellyttää asenteiden muuttumista.Edellisessä osiossa mainittu Euroopan komissionyksiköiden välinen kokemuksen vaihto edistää tätä EU:ntoimeenpanevan elimen kulttuurin muuttumista.
A dynamic and flexible public forum should be created in order to enhance understanding of society’sneeds and demands,as well as to facilitate theexchange of views between various stakeholders.Although permanent,the forum would be fluid instructure to allow it to react to changing issues.
Yhteiskunnan tarpeiden ja vaatimusten sekä erisidosryhmien välisen näkemysten vaihdonhelpottamiseksi olisi luotava dynaaminen ja joustavayleisöfoorumi.Pysyvästä luonteestaan huolimattafoorumin rakenne olisi niin joustava,että se voisireagoida muuttuviin aiheisiin.
A ‘reflexive system’for the early detection of controversial ethical issues should also be set up in order toinitiate relevant public debates.Its structure will have tobe flexible enough to adapt to changing contexts andwill draw on the expertise of existing ethics councils.
Kiistanalaisten eettisten kysymysten varhaista havaitsemistavarten olisi luotava järjestelmä tärkeiden julkistenkeskustelujen alustamiseksi.Sen olisi oltava tarpeeksijoustava,jotta se voisi mukautua muuttuviin tilanteisiin jahyödyntää nykyisten eettisten lautakuntien asiantuntemusta.