natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Key indicator EU-15 B DK D EL E F IRL Employment rate (Employed persons aged 15-64 as a share of the total population aged 15-64)
Avainindikaattori EU-15 B DK D EL Työllisyysaste (Työllisten 15–64-vuotiaittein osuus väestön kaikista 15–64-vuotiaista)
Trend in employment
Työllisyyden kehitys
Note: EL and L on employment growth have 1999 data instead of 2000 data: figures refer to 1999/1995 and 1999/1998.
Kreikka ja Luxemburg: työllisyyskasvua koskevat tiedot ovat v. 2000 sijaan v. 1999, joten luvut viittaavat v. 1999/1995 ja 1999/1998.
Source: Eurostat - Quarterly labour force data, European Union Labour Force Survey and National Accounts (ESA 95)
Lähde: Eurostat - neljännesvuosittaiset työvoimatiedot, yhteisön työvoimatutkimus ja kansantalouden tilinpito (EKT-95)
Graph 10Employment rates (15-64 years), 2000
Työllisyysaste (15–64-vuotiaat), 2000
Graph 11Average annual employment growth, 1995-2000
Keskimääräinen vuosittainen työllisyyskasvu, 1995–2000
Source: Eurostat - Quarterly labour force data
Lähde: Eurostat - neljännesvuosittaiset työvoimatiedot
Source: Eurostat - National Accounts (ESA 95)
Lähde: Eurostat - kansantalouden tilinpito (EKT–95)
Employment of older workers
Iäkkäiden työntekijöiden työllisyys
In contrast, the comparable female rate rose by almost 4 points to reach 28% in 2000.
Vastaavanikäisten naisten työllisyysaste puolestaan nousi lähes 4 prosenttiyksikköä ja oli 28 prosenttia vuonna 2000.
Overall, 38% of the population aged55-64 were in employment in 2000.
Kaikista 55-64-vuotiaista osallistui työelämään 38 prosenttia vuonna 2000.
Employment rate of older workers (Employed older [aged 55-64] workers as a share of total population aged 55-64), 2000
Iäkkäiden työntekijöiden työllisyysaste(Iäkkäiden työntekijöiden (55-64-vuotiaitten) osuus väestön kaikista 55–64-vuotiaista), 2000
Total Men Women
Yhteensä Miehet Naiset
Persons in employmentaged 55-64, 2000 (1000)
Työelämään osallistuvat55–64-vuotiaat, 2000 (1000 henkeä)
Source: Eurostat - comparable estimates based on the European Union Labour Force Survey
Lähde: Eurostat - Euroopan unionin työvoimatutkimukseen perustuvat vertailukelpoiset arviot
Graph 13Employment rates of older (aged 55-64) workers, 2000
Työllisyysaste ikäryhmän ja sukupuolen mukaan kaikissa jäsenvaltioissa, 2000
Graph 12Employment rates by age-group and sex, EU-15, 2000
Iäkkäiden työntekijöiden (55–64-vuotiaiden)työllisyysaste, 2000
Male Female
Miehet Naiset
Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey
Lähde: Eurostat - Euroopan unionin työvoimatutkimus
In 2000, the total number of unemployed in the European Union dropped to 14.2 million.
Työttömien kokonaismäärä laski Euroopan unionissa 14,2 miljoonaan vuonna 2000.
This represents 8.2% of the labour force.This is the lowest rate since 1992.
Tämä vastaa 8,2 prosenttia työvoimasta, ja on alhaisin työttömyysaste vuoden 1992 jälkeen.
Between 1999 and 2000, Belgium, Spain and France recorded the largest fall in their unemployment rate although Spain continues to have the highestfigure (14.1%).
Vuosina 1999–2000 työttömyysaste väheni eniten Belgiassa, Espanjassa ja Ranskassa, joskin Espanjan työttömyysaste oli edelleen korkein (14,1 %).
It decreased in all Member states, exceptin Luxembourgwhere it remained at a low 2.4%.
Työttömyysaste laski kaikissa jäsenvaltioissa, paitsi Luxemburgissa, jossa se säilyialhaisena (2,4 %).
Unemployment(in 1000s), 2000
Työttömyys (1000 henkeä), 2000
Source: Eurostat - comparable estimates based on the European Union Labour Force Survey.
Lähde: Eurostat - Euroopan unionin työvoimatutkimukseen perustuvat vertailukelpoiset arviot
Graph 14Unemployment rates by sex, 2000
Työttömyysaste sukupuolen mukaan, 2000
Graph 15Trend in the unemployment rate by sex, EU-15, 1992-2000
Työttömyyden kehitys sukupuolen mukaan, EU-15, 1992–2000
Source:Eurostat - comparable estimates based on the European Union Labour Force Survey
Lähde: Eurostat - Euroopan unionin työvoimatutkimukseen perustuvatvertailukelpoiset arviot
EU-wide, 7.8% of young people (aged 15-24) were unemployed in 2000.
Nuorista (15-24-vuotiaista) oli työttöminä vuonna 2000 koko EU:ssa 7,8 prosenttia.
The unemploymentrate (as a percentage ofthe labourforce) among young people was 16.2%.
Nuorten työttömyysaste (osuutena työvoimasta)oli 16,2 prosenttia.
The differences between these two percentages vary significantly between countries.
Näiden kahden luvun ero vaihtelee huomattavasti maasta toiseen.
Whilethe first figure shows that a relatively small proportion of young people is unemployed, the second one gives an indication as to thelabour market situation for young people.
Ensimmäinen luku osoittaa, että vain suhteellisen pieni osuus nuorista on työttömiä, kun taas toinen luku kuvastaa nuorten tilannetta työmarkkinoilla.
For most countries, youth unemployment fell between 1999 and 2000, in line with theoverall drop in unemployment.
Useimmissa maissanuorisotyöttömyys väheni vuosina 1999–2000 työttömyyden yleistä laskua noudatellen.
Youth unemployment/population ratio20007.819998.6199410.7
Nuorisotyöttömyys/väestö 2000 1999 1994
Youth unemployment rate
Nuorisotyöttömyysaste
Graph 16Youth unemployment/population ratio (15-24 years), 2000
Nuorisotyöttömyysaste (15–24-vuotiaat) sukupuolen mukaan, 2000
Graph 17Youth unemployment rates (15-24 years) by sex, 2000
Nuorisotyöttömyys/väestö (15–24-vuotiaat), 2000
In 2000 3.6% of the EU-15 labour force were affected by long-term unemployment.
EU:n 15 jäsenvaltion työikäisestä väestöstä 3,6 prosenttia kärsi vuonna 2000 pitkäaikaistyöttömyydestä.
Put another way, 44 % of unemployed people werejobless for atleast one year.
Toisin sanoen 44 prosenttia työttömistä oli ollut työttömänä vähintään vuoden.
The long-term unemployment rate has fallen in recent years but remains about 6%in Greece, Spain and Italy.
Pitkäaikaistyöttömyysaste on laskenut viime vuosina, mutta se on edelleen noin 6 prosenttia Kreikassa, Espanjassa ja Italiassa.
For young people between 15 and 24 yearsold, 8.4% (as a percentage of the labour force) were unemployed for at least six months.
15–24-vuotiaista nuorista 8,4 prosenttia (osuutena työvoimasta) oli ollut työttömänä vähintäänkuusi kuukautta.
Long-term unemployment rate (12 months or more)20003.63.819994.24.919945.25.6
Pitkäaikaistyöttömyysaste (vähintään 12 kuukautta)20003,63,819994,24,919945,25,6
Persons unemployed for 12 months or more as a percentage of total unemployed 2000 44 54 21 : 55 42 1999 46 56 23 51 56 46 1994 47 56 35 45 495 3
Vähintään 12 kuukautta työttöminä olleiden henkilöiden osuus kaikista työttömistä 2000 44 54 21 : 55 42 1999 46 56 23 51 56 46 1994 47 56 35 45 495 3
Youth long-term unemployment rate (6 months or more)20008.49.60.419999.514.01.6199414.216.53.6
Nuorten pitkäaikaistyöttömyysaste (vähintään 6 kuukautta)20008,49,60,419999,514,01,6199414,216,53,6
Young persons unemployed for 6 months or more as a percentage of total young unemployed 2000 51.6 54.2 6.1 48.0 53.9 71.0 42.3 1999 53.1 59.1 15.9 52.4 72.6 59.2 36.3
Vähintään 6 kuukautta työttöminä olleiden nuorten osuus kaikista työttömistä nuorista 2000 51,6 54,2 6,1 48,0 53,9 71,0 42,3 1999 53,1 59,1 15,9 52,4 72,6 59,2 36,3
Graph 18Unemployment rates by duration, 2000
Nuorisotyöttömyysaste työttömyyden keston mukaan, 2000
Graph 19Youth unemployment rates by duration, 2000
Työttömyysaste työttömyyden keston mukaan, 2000
Less than 12 months12 months or more
Alle 12 kuukautta Vähintään 12 kuukautta
Less than 6 months6 months or more
Alle 6 kuukautta Vähintään 6 kuukautta
Social protection expenditure
Sosiaalisen suojelun menot
In 1999, EU social protection expenditure represented 27.6% of GDP (as in 1998), confirming the downward trend in this indicator observed since the peak of 28.8% in 1993.
Sosiaalisen suojelun menot olivat EU:ssa 27,6 prosenttia BKT:stä vuonna 1999 (kuten myös vuonna 1998). Luku vahvistaa tämän indikaattorin laskusuunnan vuoden 1993 huipun eli 28,8 prosentin jälkeen.
However, it still compares favourably with the 1990 level of 25.5%.
Luku on kuitenkin edelleen parempi kuin vuonna 1990, jolloinse oli 25,5 prosenttia.
There are considerable differences between Member States with quite a clear north/south divide.
Jäsenvaltioitten välillä on huomattavia eroja etenkin pohjois-etelä -suunnassa.
Despite these disparities, social protection expenditure is tending to converge with the largest increases in recent years being observed in the countries with the lowest levels of expenditure.
Eroista huolimatta maiden sosiaalisen suojelun menot näyttävät lähentyvän toisiaan: eniten menot ovat lisääntyneet viime vuosina vähiten alan toimintaan varoja käyttäneissä maissa.
EU 15BDKExpenditure on social protection as a percentage of GDP
EU 15Sosiaalisen suojelun menot osuutena BKT:stä
Source: Eurostat - European System of integrated Social Protection Statistics (ESSPROS).
Lähde: Eurostat - Eurooppalainen sosiaaliturvan tilastointijärjestelmä (ESSPROS)
Graph 21Social protection receipts by type as a percentage of total receipts, EU-15, 1999
Sosiaalisen suojelun tulot tyypeittäin osuutena kokonaistulosta, EU-15, 1999
Graph 20Expenditure on social protection per head of population, 1999
Sosiaalisen suojelun menot henkeä kohti, 1999
Other receipts3.7%
Muut tulot3,7 %
Employers' socialcontributions37.9%
Työnantajien sosiaa-liturvamaksut37,9 %
Social contributions of protectedpersons22.7%
Vakuutettujen sosiaali-turvamaksut22,7 %
Source:Eurostat - comparable estimates based on the European Union Labour Force Survey
Lähde: Eurostat - Eurooppalainen sosiaaliturvan tilastointijärjestelmä (ESSPROS)
Source: Eurostat - European System of integrated Social Protection Statistics(ESSPROS)
Lähde: Eurostat - Eurooppalainen sosiaaliturvan tilastointijärjestelmä (ESSPROS)
In most Member States in 1999, the largest share of social protection expenditure was assigned to the old age and survivors functions.
Suurin osa sosiaalisen suojelun menoista osoitettiin vuonna 1999 useimmissa jäsenvaltioissa vanhuus- ja perhe-eläke-etuuksiin.
This was especially true of Italy (64.0% of total benefits against the EU average of 46.0%).
Erityisestinäin oli Italiassa (64,0 prosenttia etuuksien kokonaismäärästä, kun EU:n keskiarvo oli 46,0 prosenttia).
EU-wide, benefits paid under theold-age and survivors functions rose by 25% in real terms per capita during the period 1990-1999.
Vanhuksille ja jälkeenjääneille maksettujen etuuksien reaaliarvo kasvoi 25 prosenttia henkeä kohti vuosina 1990-1999.
This growth is primarily explainedby demography.
Tämä kasvu johtuu erityisesti väestönkehityksellisistä syistä.
Furthermore the retirement policy (notably early retirement) also influences the development of these benefits.
Myös eläkepolitiikka (erityisesti varhaiseläkejärjestelmä) vaikuttaa näiden etujen kehitykseen.
EU 15BDKDELOld age and survivors benefits as a percentage of total social benefits
EU 15BDKDVanhuus- ja perhe-eläke-etuuksien osuus kaikista sosiaalietuuksista
Graph 23Old age and survivors benefits as a percentage of total social benefits, 1999
Vanhuus- ja perhe-eläke-etuuksien osuus kaikista sosiaalietuuksista, 1999
Graph 22Social benefits by groups of functions as a percentage of total benefits, EU-15, 1999
Sosiaalietuudet toiminta-aloittain ja etuuksien osuus kaikista etuuksista, EU-15, 1999
Family and children8.5%
Perhe ja lapset8,5%
Unemployment 6.8%
Työttömyys 6,8%
Old age andsurvivors46.0%
Vanhukset jajälkeenjääneet46%
Sickness/health careand Disability34.9%
Sairaan- ja terveydenhoitosekä vammaishuolto34,9%
Income distribution and regional cohesion
Tulonjako ja alueellinen yhteenkuuluvuus
At EU level, the bottom (poorest) 20% of the population received 8% of total income in 1998, while the top (richest) 20% received39% oftotal income, i.e. 5.4 times as much.
Vuonna 1998 EU:n väestön pienituloisimman 20 prosentin osuus kokonaistuloista oli 8 prosenttia, kun suurituloisin viidennes sai 39prosenttia kokonaistuloista eli 5,4 kertaa niin paljon kuin pienituloisimmat.
This gap between the most and least well-off persons is smallestin Denmark (2.7),Finland (3.0, 1997) and Sweden (3.4).
Tämä heikoiten ja parhaiten toimeentulevien ero on pienin Tanskassa (2,7), Suomessa (3,0, 1997) ja Ruotsissa (3,4).
It is widest in the southern Member States, Belgium, the United Kingdom and Ireland.
Suurimmillaan se on eteläisissä jäsenvaltioissa, Belgiassa, Yhdistyneessäkuningaskunnassa ja Irlannissa.
EU-15Distribution of income (S80/S20 ratio) (1)
Tulonjako (S80/S20-suhde) (1)
(1) The share of entire national income received by the top 20% of the population to that of the bottom 20%.
(1) Väestön suurituloisimman viidenneksen ja pienituloisimman viidenneksen saamien tulojen välinen suhde.
EU-15 estimate excludes L and FIN. L 1996 data, FIN 1997 data.
EU:n jäsenvaltioita koskevassa arviossa ei ole otettu huomioon Luxemburgiaeikä Suomea.
Source: Eurostat - European Community Household Panel - UDB version December 2001
Suomi : v. 1997 tiedot.Lähde: Eurostat - Euroopan yhteisöjen kotitaloustiedustelu – ECHP-UDB –versio joulukuulta 2001
Graph 24Level of income and income inequality, 1998
Tulotaso ja tulonjaon epätasaisuus vuonna 1998
Graph 25Regional cohesion, Coefficient of variation of GDP per capita in PPS for NUTS 3 regions, 1998
Alueellinen yhteenkuuluvuus, ostovoimakorjatun henkeä kohti lasketun BKT:n variaatiokerroin NUTS 3 –alueilla, 1998
Median equivalised income (x 1,000 PPS)
Kulutusyksikköä kohti laskettu (”ekvivaloitu”) mediaanitulo (x 1000 OVS)
Source:Eurostat - Regional accounts.'(1) NUTS II only.
Lähde: Eurostat - alueelliset tilinpidot. 1) Vain NUTS 2 -alueet.
(2) All UK.
2) Koko Yhdistynyt kuningaskunta.
(3) = All UK except "Inner London - West" (newly created regionwith very high GDP/head).
3) Koko Yhdistynyt kuningaskunta, paitsi " Inner London - West" (uusi alue, jossa BKT henkeä kohti on erittäin suuri).
Source:Eurostat - European Community Household Panel - UDB, version December 2001
Lähde: Eurostat - Euroopan yhteisöjen kotitaloustiedustelu - ECHP-UDB –versio joulukuulta 2001
When looking at the total population, around 18% of EU citizens had an equivalised income that was less than 60% of their respectivenational median in 1998.
Vuonna 1998 noin 18 prosentilla EU:n kansalaisista oli kulutusyksikköä kohti laskettu (eli ”ekvivaloitu”) tulo, joka oli alle 60 prosenttiakansallisesta mediaanitulosta.
This figure represents around 68 million people.
Tämä luku vastaa noin 68 miljoonaa ihmistä.
Using 60% of the national median as a cut-off threshold, theproportion of people at risk of poverty was relatively higher (over 20%) in Greece and United Kingdom - and was relatively lower in Belgium, Germany, Luxembourg (1996), Netherlands, Austria and Sweden (10 to 16%).
Kun 60 prosenttia kansallisesta mediaanitulosta asetetaanraja-arvoksi, köyhyysriskissä elävien ihmisten osuus väestöstä oli suhteellisesti korkeampi (yli 20 %) Kreikassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ja suhteellisesti matalampi Belgiassa, Saksassa, Luxemburgissa (1996), Alankomaissa, Itävallassa ja Ruotsissa (10–16 %).
It was particularly lowin Denmark (9%) and Finland (8%, 1997).
Erityisenmatala se oli Tanskassa (9 %) ja Suomessa (8 %, 1997).
Social benefits reduce the proportion of people at risk of poverty in all Member States but to very differing degrees:the reduction ranging from 5-15% in Greece and Italy to more than 70% in Finland, with an EU average reduction of 31%.
Sosiaalietuudet vähentävät köyhyysriskissä elävien osuutta kaikissa jäsenvaltioissa, mutta hyvin eritasoisesti: niiden aikaansaama vähennys vaihtelee Italian ja Kreikan 5–15 prosentista Suomen yli 70 prosenttiin. EU:ssavähennys on keskimäärin 31 prosenttia.
Key indicator EU-15 B DK D EL E F IRL I L NL AP FIN S Risk of poverty rate before and after social transfers(Percentage of the population below the poverty line before and after social transfers.
Avainindikaattori EU-15 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK Köyhyysriskiaste ennen sosiaalisia tulonsiirtoja ja niiden jälkeen (köyhyysrajan alapuolella elävän väestön osuus ennen sosiaalisia tulonsiirtoja ja niiden jälkeen).
Poverty line defined as 60% of themedian equivalised income (1), 1998
Köyhyysraja = 60prosenttia kulutusyksikköä kohti lasketusta (”ekvivaloidusta”) mediaanitulosta (1), 1998
National currency (NC) symbol60% of median annual income (NC)60% of median annual income (PPS)
Kansallinen valuutta (KV)60 % mediaanivuositulosta (KV)60 % mediaanivuositulosta (OVS)
EU-15 estimate excludes L and FIN.
EU-15 -arviossa ei ole otettu huomioon Luxemburgia eikä Suomea.
(1) Pensions are included 'before' and 'after'.
1) Eläkkeet on sisällytetty "ennen" ja "jälkeen".
(2) I - data in 1000s.
2) Italia: tiedot on ilmaistu tuhatlukuna.
Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB, version December 2001.
Lähde: Eurostat - Euroopan yhteisöjen kotitaloustiedustelu - ECHP-UDB -versio joulukuulta 2001.
L 1996 instead of 1998.
Luxemburg: v. 1996 tiedot v. 1998 tietojen sijaan.
FIN 1997 instead of 1998.
Suomi: v.1997 tiedot v. 1998 tietojen sijaan.
Graph 26Percentage of the population living in (persistent) risk of poverty, 1998
Köyhyysriskiaste ennen sosiaalisia tulonsiirtoja ja niiden jälkeen vuonna 1998
Graph 27Risk of poverty rate before and after social transfers, 1998
(Pysyvässä) köyhyysriskissä elävän väestön osuus vuonna 1998
Low income 1998 and during at least two out of thethree years 1995 to 1997 b
Alhainen tulotaso vuonna 1998Alhainen tulotaso joka vuosi aikavälillä 1996–1998Alhainen tulotaso vuonna 1998 ja vähintään kolmestavuodesta kahtena aikavälillä 1995–1997 j
Before benefits
Ennen etuuksia
L 1996 instead of 1998.
Lähde: Eurostat - Euroopan yhteisöjen kotitaloustiedustelu L: 1996 1998 sijaan.
FIN 1997 instead of 1998.Source: Eurostat - European Community Household Panel.
FIN: 1997 1998 sijaan.
Source: Eurostat - European Community Household Panel.
Lähde: Eurostat – Euroopan yhteisöjen kotitaloustiedustelu. L: v..
L 1996 data. FIN 1997 data.
1996 tiedot.
An important cause of poverty and social exclusion is the lack of a job or low wages from employment.
Yksi köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen suurimmista syistä on työttömyys tai pienet tulot.
In 1998, the 'at-risk-of-pover-ty' rate for persons living in households where no persons of working age are in employment was 51% - around 2.3 times as highas the rate where at least one person is working.
Köyhyysriskiaste oli vuonna 1998 sellaisissa kotitalouksissa elävillä henkilöillä, joissa kukaan työikäinen ei osallistunut työelämään 51 prosenttia, mikä on noin 2,3-ker-tainen luku niihin kotitalouksiin verrattuna, joissa vähintään yksi henkilö osallistuu työelämään.
People in jobless households (Percentage of people living in households with no member in employment among all people living in households with at least one person belonging tothe labour force) 2000 4.54.5 : 4.7 4.2 5.1 5.5 6.6 5.0 0.9 1.1 2.4 1.2 : : 3.9
Työttömissä kotitalouksissa elävät henkilöt (Niiden ihmisten, jotka asuvat kotitalouksissa, joissa kukaan ei osallistu työelämään, osuus kaikista ihmisistä, jotka asuvat kotitalouksissa,joissa vähintään yksi henkilö kuuluu työvoimaan) 2000 4,5 4,5 : 4,7 4,2 5,1 5,5 6,6 5,0 0,9 1,1 2,4 1,2 : : 3,9
Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey 2000.
Lähde: Eurostat - Euroopan unionin työvoimatutkimus vuodelta 2000.
IRL - 1997 data.
Irlanti: v. 1997 tiedot
Risk of poverty rates (%) among the persons living in households where … of the working age persons are in employment, 1998
Niiden henkilöiden köyhyysriskiaste (%), jotka elävät kotitalouksissa, joissa elävistä työikäisistä ... työelämään, 1998
Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB, version December 2001. FIN: 1997.
Lähde: Eurostat - Euroopan yhteisöjen kotitaloustiedustelu - ECHP-UDB -versio joulukuulta 2001.
Graph 29Risk of poverty rates among the persons living in households where … of the workingpersons are in employment, 1998
Niiden henkilöiden köyhyysriskiaste, jotka elävät kotitalouksissa, joissa elävistä työikäisistä ... työelämään vuonna 1998
Source:Eurostat - European Community Household Panel UDB, version December 2001; FIN: 1997 data.
Lähde: Eurostat - Euroopan yhteisöjen kotitaloustiedustelu - UDB-versio joulukuulta 2001
Women in decision making
Naisten osallistuminen päätöksentekoon
At the EU level, women's representation in the European Parliament has increased steadily with each election since 1984 and nowreaches 30%.
Naiset ovat vuodesta 1984 lähtien vahvistaneet jokaisissa vaaleissa edustustaan Euroopan parlamentissa, ja nykyään heitä on 30 prosenttia parlamentaarikoista.
In national Parliaments women continue to be under-represented in all Member States as the percentages of seatsoccupied by women in these bodies range from 9% in Greece to 44% in Sweden.
Naiset ovat silti edelleen aliedustettuina kaikkien jäsenvaltioiden kansanedustuslaitoksissa, ja heidänosuutensa vaihtelee Kreikan 9 prosentista Ruotsin 44 prosenttiin.
Female share in national Parliaments (Percentage of seats occupied by women in the national Parliaments (or Lower House)), spring 2001232338329281013
Naisten osuus kansallisissa kansanedustuslaitoksissa (tai alahuoneessa)keväällä 200123233832
Percentage of seats occupied by women in the European Parliament
Naisten osuus Euroopan parlamentissa kesäkuun 1999 vaalien jälkeen30
Percentage of women in the national governments, spring 20012522
Naisten osuus kansallisissa hallituksissa keväällä 2001
Source: European database - Women in decision making.
Lähde: Eurooppalainen tietokanta - naisten osallistuminen päätöksentekoon
Graph 31Percentage of women in the national governments, spring 2001
Naisten osuus kansallisissa hallituksissa keväällä 2001
Graph 30Percentage of seats occupied by women in Parliaments, 2001
Naisten osuus kansanedustuslaitoksissa vuonna 2001
Source: European database - Women in decision making
Lähde: Eurooppalainen tietokanta - naisten osallistuminen päätöksentekoon
Between 1995 and 2000, the EU employment rate for males rose by more than 2 percentage points.
Miesten työllisyysaste kohosi EU:ssa vuosina 1995-2000 yli 2 prosenttiyksikköä.
Over the same period, the ratefor females however rose by 4 points, thereby narrowing the gap between the sexes.
Naisten työllisyysaste kohosi kuitenkin samana aikana 4 prosenttiyksikköä, mikä pienensi sukupuolten välistä eroa työllisyyden alalla.
Nevertheless, the rate for males (72.5%)remains considerably higher than thatoffemales (54.0%).
Miesten työllisyysaste (72,5 %) on kuitenkin edelleen paljon korkeampi kuin naisten (54,0 %).
Female employmentrates are highestin the three Nordic countries,United Kingdom and the Netherlands.
Naisten työllisyysaste on korkein Pohjoismaissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Alankomaissa.
Employment rate, 15-64 years, 2000
Työllisyysaste (15–64-vuotiaat), 2000
°D, L: 1999 data
Saksa ja Luxemburg: v. 1999 tiedot.
Graph 33Percentage of persons in employmentworking part-time, by sex, 2000
Osa-aikatyötä tekevien henkilöiden osuus sukupuolen mukaan, 2000
Graph 32Female employment rates (15-64 years), 1990 and 2000
Naisten työllisyysaste (15–64-vuotiaat), 1990 ja 2000
EU-wide, the average gross hourly earnings of women in 1998 were estimated at 16% less than the gross hourly earnings of men.The smallest differences are found in Portugal, Belgium, Italy and Denmark.
Arvioiden mukaan naisten keskimääräinen tuntiansio (brutto) oli EU:ssa vuonna 1998 noin 16 prosenttia vähemmän kuin miesten keskimääräinentuntiansio (brutto). Niiden välinen ero on pienin Portugalissa, Belgiassa, Italiassa ja Tanskassa.
The gap is narrowing but only slowly.
Ero pienenee koko ajan, mutta hitaasti.
The gap can partly be explained – there probably still remains some “pure” gender discrimination in pay.
Tämä erovoidaan osittain selittää, mutta todennäköisesti palkanmaksussa harjoitetaan edelleen myös ”puhtaasti” sukupuoleen perustuvaa syrjintää.
Gender pay gap(Average gross hourly earnings of women as % of average gross hourly earnings of men. The population consists of all paid employees aged 16-64 that are 'at work 15+ hours per week'.)
Sukupuolten väliset palkkaerot (naisten keskimääräisen tuntiansion (brutto) osuus miesten keskimääräisestä tuntiansiosta (brutto); otos koostuu kaikista 16–64-vuotiaista palkatuista työntekijöistä, jotka työskentelevät vähintään 15 tuntia viikossa.)