natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Workers exposed to hand-transmitted-arm vibration may complain of episodes of whitening (blanching) of the fingers, usually triggered by cold exposure.
Tärinän aiheuttamista verisuonisairauksista käytetään erilaisia nimiä:
Various terms have been used to describe vibrationinduced vascular disorders:
”kuolleet” tai kalpeat sormet,
Epidemiological research in workers has also shown that use of vibrating tools in combination with repetitive movements, forceful gripping, awkward postures may increase the risk of carpal tunnel syndrome.
Työntekijöillä tehdyt epidemiologiset tutkimukset ovat osoittaneet, että tärisevien työkalujen käyttö yhdessä toistuvien liikkeiden, voimakkaan puristuksen ja epämukavien asentojen kanssa saattaa lisätä karpaalitunneli-oireyhtymän riskiä.
฀•฀฀Raynaud’s phenomenon of occupational origin,
• työperäinen Raynaud’n ilmiö,
฀•฀฀vibration-induced white finger.
• tärinän aiheuttama valkosormisuus.
Workers with prolonged exposure to vibration may complain of muscular weakness, pain in the hands and arms, and diminished muscle strength.
Työntekijät, jotka altistuvat tärinälle pitkäaikaisesti, saattavat valittaa lihasten heikkoudesta, käsien ja käsivarsien kivusta ja lihasvoiman heikkenemisestä.
These disorders seem to be related to ergonomic stress factors arising from heavy manual work.
Nämä sairaudet liittyvät ilmeisesti ergonomisiin stressitekijöihin, joita aiheuttaa raskas fyysinen työ.
Initially attacks of blanching involve the tips of one or more fingers, but, with continued exposure to vibration, the blanching can extend to the base of the fingers.
Aluksi vaalentumiskohtaukset kohdistuvat yhden tai useamman sormen päihin, mutta jos tärinäaltistus jatkuu, vaaleneminen voi ulottua sormien juuriin.
As the blood flow returns to the fingers (this is commonly initiated by warmth or local massage) the fingers turn red, and are often painful.
Kun veri virtaa jälleen sormiin (yleensä lämmön tai paikallisen hieronnan ansiosta), sormet muuttuvat punaisiksi ja ovat usein kipeät.
The blanching attacks are more common in winter than in summer.
Vaalenemiskohtaukset ovat yleisempiä talvella kuin kesällä.
The duration varies with the intensity of the vibration stimuli from a few minutes to more than one hour.
Kesto vaihtelee muutamasta minuutista yli tuntiin riippuen tärinä-ärsytyksen tehosta.
Excess occurrence of wrist and elbow osteoarthritis as well as hardening of soft tissue (ossification) at the sites of tendon attachment, mostly at the elbow, have been found in miners, road construction workers and metal-working operators of percussive tools.
Ranteen ja kyynärpään osteoartriittia sekä pehmytkudoksen kovenemista jänteiden kiinnityskohdissa erityisesti kyynärpäissä on havaittu erityisen paljon kaivostyöntekijöillä, tienrakentajilla ja metallityöntekijöillä, jotka käyttävät tärähteleviä työkaluja.
Other work-related disorders have been reported in vibration-¬exposed workers, such as inflammation of tendons (tendonitis) and their sheaths in the upper limbs, and Dupuytren’s contracture, a disease of the fascial tissues of the palm of the hand.
Tärinälle altistuvilla työntekijöillä on havaittu muitakin työperäisiä sairauksia, joita ovat jänteiden ja jännetuppien tulehdukset) yläraajoissa sekä Dupuytrenin kontraktuura, joka on kämmenen jännekalvojen sairaus.
If vibration exposure continues, the blanching attacks become more frequent affecting more of the fingers.
Jos tärinäaltistus jatkuu, vaalenemiskohtaukset yleistyvät ja kohdistuvat yhä useampiin sormiin.
The attacks may occur all year around with quite small reductions of temperature.
Kohtauksia voi ilmaantua ympäri vuoden, vaikka lämpötila laskisi vain hieman.
During a blanching attack the affected worker can experience a complete loss of touch sensation and manipulative dexterity, which can interfere with work activity increasing the risk for acute injuries due to accidents.
Vaalenemiskohtauksen aikana työntekijä saattaa menettää kokonaan tuntoaistinsa ja käsittelytaitonsa, mikä saattaa heikentää työsuoritusta ja lisätä tapaturmista aiheutuvien vammojen riskiä.
Page 38
LIITE D
ANNEX D Tools for calculating daily exposures or k)
Apuvälineitä päivittäisen altistuksen laskemiseen
D.1 WEB-BASED TOOLS ib ra tio ns at W V must not be assumed to be “safe”.
Tällaista altistusta ei saa pitää “turvallisena”.
There may be a risk of handarm vibration injury for exposures below the exposure action value, and so some exposures within the green area may cause vibration injury in some workers, especially after many years of exposure.
Käsitärinän aiheuttaman vamman riski saattaa olla olemassa, kun altistus on altistuksen toimintaarvon alapuolella, joten tietyt vihreänkin alueen altistusarvot voivat aiheuttaa tietyille työntekijöille tärinästä aiheutuvia vammoja etenkin usean vuoden altistumisen jälkeen.
The nomogram in Figure D.2 provides a simple alternative method of obtaining daily vibration exposures, without using the equations. For each tool or process: http://www.hvbg.de/d/bia/pra/softwa/ kennwertrechner/index.html
Kuvan D.2 nomogrammi on yksinkertainen vaihtoehtoinen tapa selvittää päivittäinen tärinäaltistus käyttämättä laskukaavoja: Jokaisen työkalun tai prosessin osalta: http://www.hvbg.de/d/bia/pra/softwa/ kennwertrechner/index.html
D.2 DAILY EXPOSURE GRAPH
PÄIVITTÄISTÄ ALTISTUSTA KUVAAVA
Draw a line from a point on the left hand scale (representing the vibration magnitude) to a point on the right hand scale (representing the exposure time);
Vedetään viiva vasemmanpuolisen asteikon pisteestä (joka kuvaa tärinän voimakkuutta) oikeanpuoleisella asteikolla olevaan pisteeseen (joka kuvaa altistusaikaa).
Read off the partial exposures where the lines cross the central scale;
Osittainen altistusarvo näkyy kohdassa, jossa viivat ylittävät keskimmäisen asteikon.
The graph in Figure D.1 gives a simple alternative method for looking up daily exposures or partial vibration exposures without the need for a calculator.
Kuvan D.1 kaavio on yksinkertainen vaihtoehtoinen tapa selvittää päivittäinen altistus tai osittainen tärinäaltistus ilman laskemista.
Square each partial vibration exposure value;
Korotetaan kukin osittainen tärinäaltistusarvo toiseen potenssiin.
N on b in d in g guide to good practice for implementing Directive 2002/44/EC (
Riittää, kun katsoo kaaviosta A(8)-viivalta tai hieman sen yläpuolelta se kohta, jossa tärinän voimakkuusarvoa ja altistusaikaa kuvaavat viivat kohtaavat.
Add the squared values together;
Lasketaan toiseen potenssiin korotetut arvot yhteen.
The green area in Figure D.1 indicates exposures likely to below the exposure action value. These exposures
Kuvan D1 vihreä alue kuvaa altistusta, joka on todennäköisesti altistuksen toimintaarvon alapuolella.
Take the square root of the result to give the overall A(8) daily vibration exposure value.
Otetaan tuloksesta neliöjuuri, jolloin saadaan päivittäinen kokonaistärinäaltistusarvo A(8).
FIGURE D.1 DAILY EXPOSURE GRAPH
KUVA D.1 - PÄIVITTÄISTÄ ALTISTUSTA KUVAAVA KAAVIO
Example:4m/s² for 4 hours 30mins gives A(8)=3m/s²
Esimerkki:Jos 4m/s² 4 tunnin 30 minuutin ajan, A(8)=3m/s²
FIGURE D.2 HAND-ARM VIBRATION EXPOSURE NOMOGRAM or k)
KUVA D.2 - KÄSITÄRINÄALTISTUSTA KUVAAVA NOMOGRAMMI
Partial Vibration Exposure
Painotettu kiihtyvyys
Weighted acceleration
Osittainen tärinäaltistus
Vibration Exposure Points a
Tärinä- altistus- pisteet a
Daily Exposure Time T
Päivittäinen altistus- aika T
For each exposure, draw a line between the weighted acceleration and the exposure time.
Jokaisen altistuskerran osalta vedetään viiva painotetun kiihtyvyyden ja altistusajan välille.
Read off either the partial vibration exposure A(8)
Luetaan joko osittainen tärinäaltistus (8) tai altistuspisteet kohdasta, jossa viiva ylittää keskusasteikon.
Square and add the A(8) values
A(8)-arvot korotetaan toiseen potenssiin ja
Add the score values to give a total i
Pistemäärät lasketaan yhteen päivän
Square-root the result to give the daily vibration exposure A(8).
Summasta otetaan neliö- juuri: päivittäinen tärinäaltistus (8).
0.8 daily points, n Use the centre scale to convert the n value to A(8)
Käytetään keskusasteikkoa -arvon muutamiseen (8)-arvoksi.
D.4 EXPOSURE POINTS SYSTEM
Altistuspisteiden määrä, P
In general the number of exposure points, P
, määritellään yleensä
E defined by:
E seuraavasti:
Handarm vibration exposure management can be simplified by using an exposure “points” system.
Käsitärinälle altistumisen seurantaa voidaan yksinkertaistaa käyttämällä ns. altistuspisteiden järjestelmää.
For any tool or process, the number of exposure points accumulated in an hour (PE,1h in points per hour) can be obtained from the vibration magnitude ahv in m/s² using:
E , 1h tuntia kohden) saadaan minkä tahansa työkalun tai prosessin tuntia hv, en (m/s²), perusteella osalta tärinänvoimakkuuden aseuraavasti: missä a on tärinänvoimakkuus m/s² ja T on h w
T is the exposure time in hours.
Vaihtoehtoisesti kuvassa D.3 esitetään yksinkertainen keino selvittää altistuspisteet.
Exposure points are simply added together, so you can set a maximum number of exposure points for any person in one day.
Altistuksen toiminta- ja raja-arvoja vastaavat altistuspistemäärät ovat: laskea
฀•฀฀exposure action value (2.5 m/s²) = 100 points;
• altistuksen toiminta-arvo (2,5 m/s²) = 100 pistettä;
฀•฀฀exposure limit value (5 m/s²) = 400 points.
• altistuksen raja-arvo (5 m/s²) = 400 pistettä.
FIGURE D.3 EXPOSURE POINTS TABLE (ROUNDED VALUES).
KUVA D.3 - ALTISTUSPISTETAULUKKO (PYÖRISTETYT ARVOT)
Acceleration
Kiihtyvyys(m/s²)
The traffic light scheme may be based on measurements or manufacturer’s declaration of vibration emission.
Liikennevalojärjestelmä voi perustua mittauksiin tai valmistajan antamiin tärinäpäästötietoihin.
If the vibration emission value is used, it should be multiplied by a factor of between 1 and 2, to account for uncertainty in the results from the standardised emission tests (see Chapter 2.3.1).
Jos käytetään tärinäpäästöarvoa, se on kerrottava kertoimella, joka on 1:n ja 2:n välillä, jotta otetaan huomioon standardisoitujen päästötestien tuloksista johtuva virhemarginaali (ks. luku 2.3.1).
Some employers, working with machine manufacturers and suppliers, have developed a green / amber / red “traffic light” system, where each tool is clearly marked with a handarm vibration colour coding, dependent on the expected in-use vibration magnitude of each machine, one example of this coding scheme is illustrated in Table D.1.
Työntekijöille opastetaan värikoodijärjestelmän käyttö, jotta he voivat helposti valita työkalut tärinäominaisuuksien perusteella ja tietävät, kuinka kauan työkalua voi käyttää.
The use of a ‘green’ machine indicates that exposures are likely to be below the exposure action or limit value.
”Vihreän” koneen käyttäminen merkitsee sitä, että altistus on todennäköisesti altistuksen toimintaarvon tai raja-arvon alapuolella.
These exposures must not be assumed to be “safe”.
Tällaista altistusta ei saa pitää “turvallisena”.
There may be a risk of handarm vibration injury for exposures
Käsitärinästä aiheutuvan
Workers are given training in the colour-coding scheme, so that they can select vibration tools at a glance and know how long they can use the tool.
TAULUKKO D.4 - ESIMERKKI LIIKENNEVALOIHIN PERUSTUVASTA VÄRIKOODIJÄRJESTELMÄSTÄ
TABLE D.1 EXAMPLE OF COLOUR CODING SCHEME FOR TRAFFIC-LIGHT SYSTEM
Aika, joka kuluu altistuksen toimintaarvon (2,5 m/s²) saavuttamiseen
Time to reach ELV (5m/s²)Less than 2 hours
Aika, joka kuluu altistuksen toimintaarvon (5 m/s²) saavuttamiseen
Time to reach EAV (2.5m/s²)Less than 30 mins
Alle 30 minuuttia
Colour code Red
Alle 2 tuntia
Amber
Keltainen
30 minutes to 2 hours
30 minuuttia – 2 tuntia
2 to 8 hours
2–8 tuntia
More than 2 hours
Yli 2 tuntia
More than 8 hours below the exposure action value and other management controls must be used to ensure that workers are trained to understand and operate the system correctly, that the systems are actually correctly used and
Yli 8 tuntia vamman riski on olemassa myös, kun altistus ei ylitä altistuksen toiminta-arvoa, ja muita hallintakeinoja on käytettävä sen varmistamiseen, että työntekijät ovat saaneet koulututusta, ymmärtävät asian ja osaavat käyttää järjestelmää oikein, että järjestelmiä noudatetaan
The success of the traffic light system is dependent on the quality of data used to determine the colour rating that workers at risk do not develop symptoms of handarm vibration syndrome.
oikein ja että riskialttiilla työntekijöillä ei ilmene oireita käsitärinäoireyhtymästä.
Page 43
LIITE E
ANNEX E Worked Examples
Käytännön esimerkkejä
WHERE JUST ONE MACHINE IS USED
JOS KÄYTÖSSÄ VAIN YKSI KONE
A fettler uses three tools during a working day:
Karstakoneen puhdistaja käyttää kolmea työkalua työpäivän aikana:
An angle grinder: 4m/s² for 2½ hours
Kulmahiomakone: 4m/s² 2½ tunnin ajan
2,5 where a is the vibration magnitude (in m/s²), T is the hv
Lohkaisuvasara: 20 m/s² 15 minuutin ajan jossa a on tärinänvoimakkuus (m/s²), T on a
0 1 vibration magnitude, the daily vibration exposure has
Kolmen työtehtävät osittaiset tärinäaltistukset ovat:1.
ACut units of metres per second squared (m/s²).
Tärinänvoimakkuuden tapaan myös päivittäinen tärinäaltistus ilmaistaan yksikkönä metriä neliösekuntia kohden (m/s²).
Chipper: A
Lohkaisin:
The daily vibration exposure is then:
Päivittäinen tärinäaltistus on siten:
A forest worker uses a brush cutter for a total of 4½ hours a day.
Metsätyöntekijä käyttää vesakonleikkuria yhteensä 4½ tuntia päivässä.
The vibration on the brush cutter when in use is 4m/s².
Leikkurin käytönaikainen tärinä on 4 m/s².
The daily exposure A(8) is:
Päivittäinen altistus A(8) on:
This daily exposure of 3m/s² is above the exposure action value but below the exposure limit value.
Tämä päivittäinen altistus, 3m/s², ylittää altistuksen toimnta-arvon mutta jää altistuksen raja-arvon alapuolelle.
This daily exposure of 4.3m/s² is above the exposure action value but below the exposure limit value.
Tämä päivittäinen altistus, 4,3m/s², ylittää altistuksen toimintaarvon, mutta jää altistuksen raja-arvon alapuolelle.
WHERE MORE THAN ONE MACHINE IS
JOS KÄYTÖSSÄ USEAMPI KUIN YKSI KONE
If a person is exposed to more than one source of vibration then partial vibration exposures are calculated from the magnitude and duration for each source.
Jos henkilö altistuu useammalle kuin yhdelle tärinän lähteelle, lasketaan osittaiset tärinäaltistukset jokaisen lähteen voimakkuuden ja keston mukaan.
The overall daily vibration exposure can be calculated from the partial vibration exposure values, using: where A
Kokonaisen päivän tärinäaltistus voidaan laskea osittaista tärinäaltistusta kuvaavien arvojen pohjalta käyttäen seuraavaa: jossa A
(8), etc. are the partial vibration
(8), jne. ovat eri tärinälähteiden
3 exposure values for the different vibration sources.
3 osittaisia tärinäaltistusarvoja.
DAILY EXPOSURE: A(8), USING THE EXPOSURE POINTS SYSTEM
PÄIVITTÄINEN ALTISTUS: A(8), ALTISTUSPISTEJÄRJESTELMÄN MUKAAN
(Note: this is the same worked example as Annex E.2 using the exposure points method) or k)
(Huom.: tämä on sama käytännön esimerkki kuin liitteessä E2, jossa käytetään altistuspistemenetelmää)
If you have acceleration values in m/s²:
Jos on olemassa kiihtyvyysarvot (m/s²):
If you have points-per-hour data: ib ra tio ns at W V
Jos on olemassa tieto pistemäärästä tuntia kohden:
Determine points-per-hour values for each machine or operation, from manufacturer’s data, other sources, or measurement.
Vaihe 1: Määritetään kunkin koneen tai toiminnon pistemäärä tuntia kohden valmistajan antamien tietojen, muiden lähteiden tai mittausten perusteella.
Determine points values for each task or machine, using Figure D.3 to look-up the exposure points based on the acceleration value and the exposure time.
Vaihe 1: Määritetään jokaisen tehtävän tai koneen pistearvot käyttäen kuvaa D.3, josta näkyvät altistuspisteet kiihtyvyysarvon ja altistusajan mukaan.
Step 2:
Vaihe 2: Jokaisen koneen tai toiminnon päivittäiset pisteet saadaan kertomalla tuntipistemäärä koneen käyttötuntien määrällä.
Step 2:
Vaihe 2: Lisätään yhteen kunkin koneen pisteet, jotta saadaan päivän kokonaispistemäärä.
Step 3:
Vaihe 3: Yksittäisten koneiden tai toimintojen pistemäärien summa on päivittäinen tärinäaltistus pisteinä ilmaistuna.
Step 3:
Vaihe 3: Suurin kolmesta akseliarvosta on päivittäinen tärinäaltistus pisteinä ilmaistuna.
Step 1: The exposure points are, from Figure D.3:
Vaihe 1: Altistuspisteet ovat kuvan D.3 mukaan:
Step 1: The points per hour values for the machines are:
Vaihe 1: Koneiden pistemäärät tuntia kohden ovat:
4m/s² for 3* hours = 96 points
Kulmahiontakone Kulmahiontakone
Angle grinder(2½ hours use)
Kulmahiomakone (2½ tunnin käyttö)
32 points
32 pistettä
18 points
18 pistettä
800 points
800 pistettä
Step 2: The exposure points are then:
Vaihe 2: Altistuspisteet ovat siten:
Chipping hammer(15 minutes use)
Kulmaleikkuri (1 tunnin käyttö)
20 m/s² for 15 minutes = 200 points
3m/s² 1 tunnin ajan = 18 pistettä
Angle grinder(2½ hours use)
Kulmahiontakone Kulmaleikkuri (2½ tunnin käyttö) (1 tunnin käyttö)
Angle cutter (1 hours use)
Lohkaisuvasara (15 minuutin käyttö)
Chipping hammer(15 minutes use)
Lohkaisuvasara (15 minuutin käyttö)
* 2½ hours not shown in Figure D.3, therefore nearest higher value of 3 hours is used.
* 2½ tunnin aikaa ei ole kuvassa D.3, joten käytetään lähintä suurempaa arvoa, 3 tuntia.
Step 3: Daily vibration exposure points, for each machine are:
Vaihe 3: Päivän tärinäaltistuspisteet kaikilta koneilta ovat:
Step 2: Daily vibration exposure points, for each machine are:
Vaihe 2: Päivän tärinäaltistuspisteet kultakn koneelta ovat:
Step 4: 80 + 18 + 200 = 298 points
Vaihe 4: 80 + 18 + 200 = 298 pistettä
96 + 18 + 200 = 314 points
96 + 18 + 200 = 314 pistettä
Step 5: The daily vibration exposure is 298 points, i.e. above the 100 points exposure action value, but below the 400 point exposure limit value.
Vaihe 5: Päivittäinen tärinäaltistus on 298 pistettä eli yli altistuksen toimintaarvon 100 pistettä, mutta alle altistuksen raja-arvon 400 pistettä.
Step 3: The daily vibration exposure is 314 points, i.e. above the 100 points exposure action value, but below the 400 points exposure limit value.
Vaihe 3: Päivittäinen tärinäaltistus on 314 pistettä eli se ylittää altistuksen toimintaarvon 100 pistettä, mutta ei altistuksen rajaarvoa (400 pistettä).
Page 45
LIITE F
Tests for the peripheral vascular system include the Lewis-Prusik test, the Allen test, and the Adson test.
VIBDUIGE-kohta seuraavassa osoitteessa: http://www.humanvibration.com/EU/EU_index.htm).
Tests for the peripheral nervous system include the evaluation of manual dexterity (e.g. coin recognition and pick up), the Roos test, the Phalen’s test and the Tinel’s sign (for carpal tunnel compression).
Käsitärinäoireyhtymään liittyvä verisuonijärjestelmän arviointi perustuu pääasiassa kylmä-ärsytystesteihin: niissä arvioidaan sormen värin muuttumista, kirjataan ylös sormen ihon lämpötilan palautumisajat ja mitataan sormen systolinen verenpaine.
Guide to good practice on Hand- A r
HERMOSTOLLISET TUTKIMUKSET
Other non-invasive diagnostic tests, such as Doppler recording of arm and finger blood-flow and pressure, may also be useful.
Käsitärinäoireyhtymään liittyviin hermostollisiin arviointeihin sisältyy useita testejä:
฀•฀฀family history,
• sukutaustaa,
NEUROLOGICAL INVESTIGATIONS
• tärinänhavainnointikynnykset kuten tupakointia ja
฀•฀฀social history, including smoking habit and alcohol consumption.
• sosiaalista taustaa, alkoholinkulutusta,
The neurological assessment of the handarm vibration syndrome includes several tests:
• tuntoherkkyys (rakojen havaitseminen, yksisäikeinen lanka)
฀•฀฀Vibration perception thresholds
• lämmönhavainnointikynnykset
฀•฀฀Tactile sensitivity (gap detection, monofilaments)
•työhistoriaaeliaiempiajanykyisiätyötehtäviä,joissaaltistutaan käsitärinälle, aiempia työpaikkoja, joissa altistuttiin neurotoksisille tai angiotoksisille aineille, ja mahdollisia vapaa-ajanharrastuksia, joissa käytetään täriseviä työkaluja tai koneita,
฀•฀฀Thermal perception thresholds
• henkilökohtaista sairaushistoriaa.
฀•฀฀Nerve conduction velocities in the upper and lower limbs.
• sormenpäiden näppäryys (Purdue Pegboard -testi).
THE PHYSICAL EXAMINATION
FYYSINEN TARKASTUS
฀•฀฀Electromyography.
LIHASVOIMATUTKIMUKSET
฀•฀฀Fingertip dexterity (Purdue pegboard).
Fyysisessä tarkastuksessa pitäisi tarkastaa huolellisesti ääreisverenkierto-, hermosto- ja tuki- ja liikuntaelinjärjestelmät ja sen pitäisi olla pätevän lääkärin suorittama.
A physical examination should look in detail at the peripheral vascular, neurological, and musculoskeletal systems, and should be performed by a qualified physician
Käden lihasvoimaa voidaan arvioida dynamometrillä, joka mittaa puristusvoiman, ja nipistysmittarilla, joka mittaa nipistyksen voimakkuuden.
MUSCLE STRENGTH INVESTIGATIONS are usually required in those countries in which vibrationinduced osteoarthropathy in the upper limbs is recognised as an occupational disease.
Ne saattavat silti auttaa sulkemaan pois muita käsitärinäoireyhtymän kaltaisia oireita aiheuttavia tekijöitä tai seuraamaan vamman kehittymistä.
LABORATORY TESTS ib ra tio ns at W V
RADIOLOGISET TUTKIMUKSET
X-rays of the shoulders, elbows, wrists and hands for a radiological diagnosis of bone and joint disorders
Veri- ja virtsanäyteanalyysit saattavat olla joissakin tapauksissa tarpeen tärinän aiheuttaman vamman erottamiseksi muista verenkierto- tai hermostosairauksista.
Blood and urine analyses may be necessary in some case to distinguish vibration injury from other vascular or neurological disorders.
Luu- ja nivelsairauksien radiologiseen diagnosointiin tarvittavat olkapäiden, kyynärpäiden, ranteiden ja käsien röntgenkuvat edellytetään yleensä niissä maissa, joissa tärinän aiheuttama yläraajojen luu-nivelsairaus luetaan työperäiseksi sairaudeksi.
ISO 13091-1:2001 Mechanical vibration — Vibrotactile perception thresholds for the assessment of nerve dysfunction — Part 1: Methods of measurement at the fingertips
ISO 13091-1:2001 Mechanical vibration — Vibrotactile perception thresholds for the assessment of nerve dysfunction — Part 1: Methods of measurement at the fingertips (Mekaaninen värähtely – Tuntoaistin mukaiset tärinänhavainnointikynnykset hermoston toimintahäiriöiden arvioinnissa – Osa 1: Mittausmenetelmät sormenpäiden osalta)
Page 47
LIITE G
Partial vibration exposure, A
Osittainen tärinäaltistus A
The contribution of operation i to the daily
Toiminnon i vaikutus päivittäiseen tärinäaltistukseen,
The partial vibration exposure relates to the daily exposure from an individual tool or process, i (where a worker is only exposed to vibration form one tool or process then the daily vibration exposure is equal to the partial vibration exposure).
Osittainen tärinäaltistus liittyy yksittäisen työkalun tai prosessin päivittäiseen altistukseen i (jos työntekijä altistuu vain yhden työkalun tai prosessin tärinälle, päivittäinen tärinäaltistus on sama kuin osittainen tärinäaltistus).
A programme of health checks on workers to identify early effects of injury resulting from work activities.
Terveydentilan seuranta: Työntekijöiden terveystarkastusohjelma, jossa pyritään havaitsemaan varhain työstä aiheutuvan vamman oireet.
Declared vibration emission The vibration value provided by machine manufacturers to indicate the vibration likely to occur on their machines.
Ilmoituksen mukainen tärinäpäästö: Koneen valmistajan antama tärinäarvo, joka osoittaa koneesta todennäköisesti aiheutuvan tärinän.
The declared vibration emission value should be obtained using a standardised test code, and has to be included in the machine’s instructions.
Ilmoitetut tärinäpäästöarvot saadaan standardoitujen testimenetelmien mukaan ja ne on liitettävä koneen käyttöohjeisiin.
Exposure action value A value for a workers daily vibration exposure of 2.5m/s², above which the risks from vibration exposure must be controlled.
Altistuksen toiminta-arvo: Työntekijän päivittäistä tärinäaltistusta kuvaava arvo, 2,5m/s², jonka ylittyessä tärinäaltistuksen aiheuttamia riskejä on alettava säädellä.