natgillin/translations-raw huggingface dataset:
‘A network has been set up to encourage closer contacts and crossborder partnerships between young people and youth organisations within the Pamina (South Palatinate, Middle and Upper Rhine and North Alsace) Franco-Ger-man cooperation area.
Bolzanon autonomisen maakunnan ja Grisonsin kantonin välisen yhteistyön tavoitteena on kartoittaa paikallisia viljalajeja koskeva tuntemus ja osaaminen sekä niiden viljelyalueet.
The Pamina youth network has a central headquarters plus three local centres that implement cooperation projects between young people, organise joint activities, and facilitate exchanges and access to fi -nancing, etc.
Hankkeessa on tarkoitus myös vertailla viljanviljelyä näillä kahdella alueella sekä analysoida laadullisesti alueella kasvavia kiinnostavia viljalajeja maataloustieteen näkökulmasta ja tuottaa niitä, jotta ne voidaan palauttaa osaksi paikallista maanviljelyä, ja säilyttää näin tämä alueen laaksojen biologinen perintö.
In addition to these contacts between young people, the more general aim is to strengthen and deepen relationships between citizens on both sides of the border.’
Asukkaille kerrotaan paikallisten viljalajien hyvistä ominaisuuksista tiedotuskampanjoiden, konferenssien ja kiertävän näyttelyn avulla.
‘The aim of this cooperation between the Autonomous Province of Bolzano and the Canton of Grisons is to make an inventory of the growing areas for local cereal varieties and to take stock of the related knowledge and know-how.
Saksalais-ranskalaisen Paminaksi kutsutun yhteistyöalueen (Etelä-Pfalz, Keski- ja Ylä-Rein, Pohjois-Elsass) nuorten ja nuorisoyhdistysten välisten yhteyksien ja rajatylittävien kumppanuuksien kehittämiseksi perustettiin erityinen verkosto.
The project also includes a comparison of cereal crops in the two regions, a qualitative analysis and the production of endogenous varieties with agricultural crop potential with a view to reintroducing them to local agriculture and conserving this biological heritage of our Alpine valleys.
Pamina-nuorisoverkosto rakentuu keskustapaamispaikan ympärille. Vuorotellen jokin kolmesta paikalliskeskuksesta toteuttaa konkreettisia nuorten välisiä yhteistyöhankkeita, järjestää yhteistä toimintaa, helpottaa vaihtoa ja rahoituksen saantia jne.
Information campaigns, conferences and a travelling exhibition will inform the population of the benefits of these local varieties.’
Nuorisotyön lisäksi tarkoituksena on lujittaa ja syventää yleisemminkin rajan eri puolten asukkaiden välisiä suhteita.
Josef Dalla Via, Director of the Agricultural and Forestry Experimentation Centre of the Autonomous Province of Bolzanojosef.dallavia@provinz.bz.it
Josef Dalla Via, Bolzanon autonomisen maakunnan maa- ja metsätaloustieteellisen koekeskuksen johtajajosef.dallavia@provinz.bz.it
AUSTRIA–CZECH REPUBLICNational park information centre
IRLANTI/WALESApua oppimisvaikeuksista kärsiville
IRELAND–WALESHelp for people with learning disabilities
ITÄVALTA/TŠEKKIVastaanottokeskus luonnonpuistoon
Total cost: EUR 2 797 904EU contribution: EUR 1 398 951
Kokonaiskustannukset: 2 797 904 EUREU:n rahoitusosuus: 1 398 951 EUR
‘Founded in 2000, the Thaya Valley National Park is the Austrian extension of the Podyji National Park in the Czech Republic, which opened in 1991.
Vuonna 2000 perustettu Thayan laakson kansallispuisto on vuonna 1991 Tšekissä avatun Podyjin kansallispuiston Itävallan puoleinen jatke.
This is both a nature conservation project and an instrument to foster local development through the tourism it generates.
Hankkeessa on kyse paitsi luonnonsuojelusta myös paikallisen kehityksen edistämisestä puiston puoleensa vetämän matkailun kautta.
A central feature is the construction of an information centre.
Keskeinen osa hanketta on vastaanotto- ja tulkkikeskuksen rakentaminen.
The interpretation and educational facilities enable visitors to discover the evolution of the park and natural processes, the park ecology and our crossborder action to protect the environment.
Keskukseen sijoitetaan opettavaisia ja helppokäyttöisiä laitteita, joiden avulla vierailija voi tutustua maiseman ja luonnonprosessien kehitykseen, puiston luonnonsuojeluun sekä rajatylittävään ympäristönsuojelutoimintaan.
The project is aimed in particular at children and young people as well as nature lovers and scientists.’
Kohderyhmiä ovat lasten ja nuorten lisäksi myös luontoharrastajat ja tutkijat.
‘The main aim of the PACTS (Partners collaborating in training for individuals with specific learning disabilities) project is to increase public awareness and to find ways of identifying and helping people with learning disabilities in Wales and eastern Ireland.
PACTS-hankkeen (PArtners Collaborating in Training for individuals with Specific learning disabilities / kumppanuudet erityisistä oppimisvaikeuksista kärsivien henkilöiden koulutuksen tukemiseksi) tärkeimpänä tavoitteena on tiedottaa suurelle yleisölle sekä löytää keinoja oppimisvaikeuksista kärsivien henkilöiden tunnistamiseksi ja auttamiseksi Walesissa ja Irlannin itäosassa.
Specifically, it seeks to develop teaching methods to aid these people in gaining access to higher education and thereby improve their prospects of finding quality employment.
Siinä pyritään muun muassa kehittämään pedagogisia menetelmiä, jotka helpottavat kyseisten henkilöiden pääsyä korkeakouluopetuksen piiriin ja lisäävät näin heidän mahdollisuuksiaan saada mielekästä työtä.
The project has now been running for more than a year and has organised residential courses at which representatives from schools, associations and employment agencies have been able to exchange good practice.
Jo yli vuoden kestäneen hankkeen aikana on organisoitu usean päivän pituisia kursseja, joissa koulujen, yhdistysten ja työvoimavirastojen johtajat kummaltakin puolelta Irlanninmerta ovat kertoneet hyvistä käytännöistään.
The PACTS team has also launched a distance teaching programme using CD- ROMs and web-based information.
PACTS-työryhmä on myös julkaissut etäopetusohjelman, joka toimii verkkosivuilla ja CD-ROM-le-vyllä.
There have also been joint training courses.’
Lisäksi on järjestetty yhteisiä koulutustilaisuuksia.
14 _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ N
10 _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ Nro 17 _BAR_
Finland–Russia
Suomi/Venäjä
‘Euregio Karelia: EU–Russia cooperation on the ground’
Euregio Karelia: EU:n ja Venäjän välistä konkreettista yhteistyötä
Marko Ruokangas, Head of the Secretariat, ‘Euregio Karelia’ neighbourhood programme to be known as ‘Euregio Karelia’ in order to benefit from the renown accorded to the name.
Marko Ruokangas, ”Euregio Karelia” -naapuruusohjelman sihteeristön päällikkö
The ‘Euregio Karelia’ cooperation area covers 700 km on both sides of the Finno-Russian border. It includes three Finnish regions (Kainuu, Northern Karelia and Oulu) plus the Russian Republic of Karelia.
”Euregio Karelia” -yhteistyöalue ulottuu Suomen ja Venäjän rajan molemmille puolille 700 kilometrin pituudelle ja kattaa kolme Suomen aluetta (Kainuu, Poh-jois-Karjala ja Oulu) sekä Venäjän Karjalan tasavallan.
Cooperation has had a major impact on development and jobs at regional and local levels.
Yhteistyöllä on merkittäviä vaikutuksia alue- ja paikallistason kehitykseen ja työllisyyteen.
Successive programmes have made it possible to implement no fewer than 350 projects thus far, ranging from the simple modernisation of a border post to more ambitious actions to protect cultural heritage.
Perättäisissä ohjelmissa on toteutettu peräti 350 hanketta, jotka ovat vaihdelleet raja-asemien uudenaikaistamisesta kunnianhimoisempiin kulttuuriperinnön suojelutoimiin.
A good example is the twinning of the Oulanka (Finland) and Paanajärvi (Russia) national parks.
Yksi hyvä esimerkki on Oulangan (Suomi) ja Paanajärven (Venäjä) kansallispuistojen ystävyyshanke.
In addition to creating jobs, all of these projects have had significant indirect effects and have encouraged other cooperation.
Suorien työpaikkojen luomisen lisäksi kaikilla hankkeilla on vieläkin tärkeämpiä välillisiä vaikutuksia, ja ne ovat panneet alulle uusia yhteistyötoimia.
It was only after Finland joined the EU in 1995 that its regions were able to cooperate with their Russian neighbours.
Suomalaiset alueet saattoivat aloittaa yhteistyön venäläisten naapureidensa kanssa vasta, kun Suomi liittyi unioniin vuonna 1995.
The border had been closed until around 1991 and even after the fall of the Soviet regime contacts between the inhabitants remained infrequent.
Raja oli suljettu kutakuinkin vuoteen 1991 asti, ja yhteydet asukkaiden välillä olivat harvinaisia vielä neuvostovallan kaatumisen jälkeenkin.
Against this background, the Interreg IIIA Karelia programme (1995–99) provided new opportunities.
Tietä raivasi Interreg II A Karelia -ohjelma (1995–1999).
The establishment of contacts at all levels was the most tangible result of this first phase of Interreg.
Tämän Interregin ensimmäisen vaiheen konkreettisin tulos oli yhteyksien luominen eri tasoille.
The regions concerned decided to strengthen links in the late 1990s by setting up a new forum for cooperation, named ‘Euregio Karelia’.
Toiminnan ansiosta on luotu hyvät suhteet venäläisiin naapureihin, mutta myös kolmen suomalaisen osallis-tuja-alueen välille.
This made it possible to define the main lines of crossborder cooperation.
Jokaisella niistä on omat erityispiirteensä ja näkemyksensä Venäjän kanssa tehtävästä yhteistyöstä, mutta niillä on yhteinen tavoite erilaisista näkökulmistaan huolimatta.
This initiative has made it possible to establish good relations with our Russian neighbours as well as between the three participating Finnish regions. Each has its own special features and concept of cooperation with Russia, but with a common vision behind their individual approaches.
1990-luvun lopussa asianomaiset alueet päättivät syventää suhteitaan perustamalla ”Euregio Karelia” -ni-misen yhteistyöfoorumin, joka viitoitti tietä laajamittaiselle rajatylittävälle yhteistyölle.
Preparations for Interreg IIIA Karelia (2000–06), which covers activities on the Finnish side, began at the same time as the Russian Republic of Karelia’s crossborder cooperation programme.
Suomen puolen toiminnan kattavan Interreg III A Karelia -ohjelman (2000–2006) valmistelu aloitettiin samanaikaisesti Venäjän Karjalan tasavaltaa koskevan rajatylittävän yhteistyöohjelman kanssa.
It was a synthesis of the two — the ‘Our common border’ programme — that created an initial basis for Euregio Karelia’s activities.
Niiden yhdistelmästä, ”Yhteinen rajamme” -ohjelmasta, tuli Euregio Karelian yhteistyön kivijalka.
A concrete basis has thus been created for cooperation between the EU and Russia in these northern areas.
Näin on saatu pohjustettua Venäjän ja unionin välistä pohjoisten alueiden yhteistyötä, jolle ohjelmat ovat antaneet konkreettisen merkityksen.
The major challenge for the future is to bring these activities closer together at the political level.
Suuri haaste tulevaisuudessa on tuoda näitä toimia lähemmäs poliittista tasoa.
In this respect, the EU–Russia strategic partnership, with its four common areas, as well as the ‘northern dimension’ initiative, is creating a political context for cooperation.
Tässä mielessä EU:n ja Venäjän välinen strateginen kumppanuus, johon kuuluu neljä yhteistä aluetta, sekä ”Pohjoinen ulottuvuus” -aloite luovat yhteistyölle poliittisen kehyksen.
This should in turn create a strategic framework for future crossborder programmes at the EU’s external borders.
Niillä on vuorostaan mahdollisuus luoda strategiset puitteet tuleville unionin ulkorajoilla toteutettaville rajatylittäville ohjelmille.
A ‘cooperation culture’ has gradually become a daytoday reality for many people.
Yhteistyökulttuurista on pikku hiljaa tullut osa monien ihmisten arkielämää.
Crossborder cooperation is today an inherent part of regional development, even if the untapped potential remains considerable.
Rajatylittävästä yhteistyöstä on tullut pysyvä osa aluekehitystä, vaikka kaikkia sen mahdollisuuksia ei vielä olekaan hyödynnetty.
The major challenge now is to involve young people in cooperation, and many promising initiatives have been started in this respect.
Tärkeimpänä haasteena on nyt saada nuoret mukaan yhteistyöhön, ja tätä varten onkin käynnistetty useita lupaavia aloitteita.
Euregio Karelia proposed that the European Commission should launch a pilot project to include internal and external funding within a single programme.
Foorumi ehdotti Euroopan komissiolle, että se käynnistäisi pilottitoimen, jossa samaan ohjelmaan sisällytettäisiin sisäisten ja ulkoisten toimien rahoitus.
But the time was not yet ripe and this only became possible in 2004, when the EU transformed the Interreg programmes at its external borders into ‘neighbour programmes’ that fund both internal and external activities.
Se oli kuitenkin liian aikaista. Unioni muutti vasta vuonna 2004 ulkorajoilla toteutettavat Interreg-ohjelmat ”naapuruusohjelmiksi”, joista rahoitetaan sekä unionin sisä- että ulkopuolella toteutettavia toimia.
At the same time, the European programme and the political forum of Euregio Karelia established closer ties.
Samanaikaisesti eurooppalainen ohjelma ja poliittisluonteinen Euregio Karelia -foorumi ovat lähentyneet toisiaan.
Although the neighbourhood programme is managed separately in accordance with the legal procedures, it nevertheless chose
Vaikka naapuruusohjelmaa hallinnoidaankin erikseen lakisääteisten menettelyjen mukaisesti, se sai nimen, joka oli jo tullut tunnetuksi: ”Euregio Karelia”.
Managing crossborder cooperation is also a fascinating exercise: the programme secretariat is forever facing new challenges, ranging from practical questions of implementation to the EU’s foreign policy.
Rajatylittävän yhteistyön hallinnointi on kiehtova tehtävä: ohjelman sihteeristön on vastattava jatkuvasti uusiin haasteisiin, jotka vaihtelevat täytäntöönpanoa koskevista käytännön kysymyksistä aina unionin ulkopolitiikkaan asti.
Networking has also opened up new possibilities.
Myös verkottuminen on avannut uusia näkökulmia.
In particular, this shows how crossborder problems are more or less the same everywhere, with always the same desire to reduce the ‘border effect’.
Se on osoittanut muun muassa, että rajatylittävät ongelmat ovat pääpiirteittäin samat kaikkialla ja että taustalla on aina halu vähentää rajan aiheuttamia esteitä.
But is that not part of what the European Union is all about?
Eikö Euroopan unionissa olekin juuri siitä kysymys?
To find out more: www.euregiokarelia.fi
Lisätietoja: http://www.euregiokarelia.fi
_BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ No 17 _BAR_ p. 15 _BAR_
_BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ Nro 17 _BAR_ s. 11 _BAR_
A group of young people in Koli on the occasion of the ‘Euregio Karelia 2000+’ meetings
”Euregio Karelia 2000+” -tapahtumaan osallistuneita nuoria Kolilla
Interreg IIIA France–Spain right across the Pyrenees
Interreg III A Ranska/Espanja Pyreneiden päästä päähän
No mountain can divide us
Vuoret eivät meitä erota
Difficult to cross, the Pyrenees form a barrier that long divided France and Spain.
Pyreneiden vuorijono on vaikeasti ylitettävä vuoristo, joka erotti pitkään Ranskan ja Espanjan toisistaan.
However, local populations have progressively overcome this obstacle and today many economic, political, social and cultural links unite the two sides of the mountains.
Paikalliset asukkaat ovat kuitenkin aina osanneet ylittää tämän esteen, ja monet taloudelliset, poliittiset, yhteiskunnalliset ja kulttuuriset siteet yhdistävät vuoriston pohjois- ja etelärinteitä.
Spain’s entry to the European Union and subsequent rapid development, the convergence of the French and Spanish economies and the many cooperation programmes have all helped strengthen crossborder exchanges.
Espanjan liittyminen unioniin ja nopea kehitys sekä maiden talouksien lähentyminen ja monet yhteistyöohjelmat ovat lisänneet merkittävästi rajatylittävää vaihtoa.
It is a trend that Interreg is stimulating and structuring.
Interreg antaa tälle suuntaukselle viralliset puitteet ja vahvistaa sitä.
Participants in the ISARD project that is harmonising the seismic data of Spain and France.
ISARD-hankkeen osallistujien tavoitteena on yhdenmukaistaa maanjäristyksiä koskevaa tiedotusta Espanjan ja Ranskan välillä.
ject to different rules depending on whether you are talking about the north or south of the Pyrenees.’
Pyreneiden pohjois- vai eteläpuolella, tiedetään kuitenkin hyvin vähän.
This is the basis for setting up the crossborder observatory for employment, with three aims: to gather comparable sta-tistics and details of studies carried out on both sides of the border; to develop indicators able to meet the needs of workers; and to make all the data available to the public authorities.
Tästä lähtikin ajatus perustaa työllisyyden seurantakeskus, jolla on kolme tavoitetta: kerätään vertailukelpoista tilastotietoa ja rajan kummallakin puolella tehtyä tutkimustietoa, kehitetään työntekijöiden tarpeita vastaavia indikaattoreita ja asetetaan kaikki käsitellyt tiedot viranomaisten saataville.
The project receives funding of EUR 247 750 (including EUR 93 000 from the ERDF) and, in terms of mission and content, is a particularly apposite example of the approach adopted by the Interreg IIIA France–Spain programme for many years already.
Hanke, jonka määrärahat ovat 247 750 euroa (joista 93 000 euroa saadaan EAKR:lta), kuvastaa sekä aiheeltaan että sisällöltään hyvin suuntausta, jota Interreg III A Ranska/Espanja -ohjelma on noudattanut jo useiden vuosien ajan.
‘We have moved from an affective and ideological cooperation to effective and organised cooperation.’
Olemme siirtyneet tunteikkaasta ja aatteellisesta yhteistyöstä tehokkaaseen ja vastuulliseen yhteistyöhön.
That is how Jean Lavie, French director of the crossborder observatory for employment, describes the essence of this Interreg project, implemented in the frontier regions of Aquitaine, the Basque Country, Navarre and Aragon by the Pirineos-Eje Atlántico-Huesca Inter-Regional Trade Union Council and eight French and Spanish partner trade union organisations.
Näin osuvasti työllisyyden rajatylittävän seurantakeskuksen (Observatoire transfrontalier de l’emploi) ranskalainen johtaja Jean Lavie kuvaa Interreg-hanketta, jota Pirineos-Ejen ja Atlántico-Huescan alueiden välinen ammattineuvosto sekä kahdeksan ranskalaista ja espanjalaista kumppaniammattijärjestöä toteuttavat Aquitainen, Baskimaan, Navarran ja Aragonian rajaseuduilla.
‘Since the time of the hirondelles (swallows), the women who, in the 19th century, crossed the mountains to work in the espadrille factories, people have always crossed the Pyrenees to find employment and it is a trend that has increased.
Työvoiman liikkuminen Pyreneiden puolelta toiselle on jatkunut niistä ajoista saakka, kun ”pääskysiksi” kutsutut naiset ylittivät vuorensolat mennäkseen työhön kangassandaalitehtaisiin 1800-luvulla, ja se vain lisääntyy.
In this area alone, between Bayonne and San Sebastian, there are today 3 500 frontier workers: 2 000 Spaniards who work in France and 1 500 French nationals who work in Spain.
Jo pelkästään täällä Bayonnen ja San Sebastianin välillä lasketaan olevan tätä nykyä 3 500 rajatyöntekijää: 2 000 espanjalaista, jotka työskentelevät Ranskassa, ja 1 500 ranskalaista, jotka käyvät Espanjassa työssä.
But we know very little about this very heterogeneous labour market that, in many fields — the labour laws, training, recognition of qualifications, etc. — is sub-
Näistä erittäin epäyhtenäisistä työmarkkinoista, joilla noudatetaan erilaisia sääntöjä monilla eri aloilla – työlainsäädäntö, koulutus, tutkintojen tunnustaminen jne. – riippuen siitä, ollaanko
This crossborder programme covers both sides of the Pyrenees and extends along its full length, an area covering about 70 000 km² with a population of 4.7 million.
Kyseinen rajatylittävä ohjelma kattaa koko Pyreneiden vuorijonon molemmat rinteet eli noin 70 000 neliökilo-metrin alueen, jolla asuu yli 4,7 miljoonaa ihmistä.
With a budget of around EUR 172 million (including 86 million from the ERDF), the programme aims to see the implementation of some 250 projects by the end of 2006.
Interreg III A Ranska/Espanja -ohjelmassa, jonka talousarvio on noin 172 miljoonaa euroa (joista EAKR rahoittaa 86 miljoonaa euroa), on tarkoitus toteuttaa vuoden 2006 loppuun mennessä noin 250 hanketta.
These are all joint projects in fields ranging from major infra- o
Ne ovat kaikki yhteishankkeita, ja ne kattavat hyvin monenlaisia aloja
16 _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ N
12 _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ Nro 17 _BAR_
Cooperation at the heart of cohesion
Yhteistyö on koheesion ydin telun perinteet tuntuvat turvallisemmilta hankkeiden rahoitusta ajatellen.
Catalonia and the Basque Country, permit greater fl exibil-ity and creativity.
Espanjassa kaikki budjetoidaan vuosikohtaisesti, joten rahoituksen jatkuminen on epävarmaa.
In Spain, budgets are always annual, with the risk of funding decisions subsequently being called into question.’ structure works (roads, tunnels) to ‘small-scale’ projects managed by municipalities, associations or companies, ‘even if crossborder action in support of companies quickly comes up against problems of competition,’ stresses Jean-Marie Blanc, Director of the European Funds and Cross-Border Cooperation Service with the Acquitaine region, the programme’s managing authority.
suurista infrastruktuureista (tiet, tunnelit) aina pieniin kuntien, yhdistysten tai yritysten vetämiin hankkeisiin, vaikka yrityksiä tukevissa rajatylittävissä toimissa törmätäänkin hyvin usein kilpailuongelmiin, muistuttaa Aquitainen alueen eurooppalaisista rahastoista ja rajatylittävästä yhteistyöstä vastaavan yksikön johtaja ja ohjelman hallintoviranomainen Jean-Marie Blanc.
‘Administrative cooperation is one of our programme’s strengths.
Yksi ohjelmamme vahvoista puolista on hallinnollinen yhteistyö.
We are learning a great deal.
Opimme valtavasti asioita.
This dimension was much less present under Interreg II,’ believes Amaia Urtasun, Interreg officer on the Acquitaine Regional Council.
Tämä ulottuvuus oli paljon heikompi Interreg II:ssa, vakuuttaa Amaia Urtasun, Aquitainen alueneuvoston projektivastaava.
Lead partners
Johtokumppanit
‘The large number of partners and the size of the area covered caused us to set up three “technical units”,’ explains Michaël Lapoirière, also an Interreg officer.
Perustimme kumppaneiden suuren määrän ja ohjelmaan osal-listuvan alueen laajuuden vuoksi kolme teknistä yksikköä, kertoo Michaël Lapoirière, toinen Interreg-projektivastaava.
‘The east zone unit is headed by the Government of Catalonia, the Central Pyrenees unit by the Government of Aragon and the west zone by the General Council of the Pyrénées-Atlantiques.
Itäisestä yksiköstä vastaa Katalonian hallitus, Pyreneiden keskiosan yksiköstä Aragonian hallitus ja läntisestä yksiköstä Pyrénées-Atlan-tiquesin maakuntaneuvosto.
Each project also has a lead partner who is our principal interlocutor, responsible for project implementation.’
Lisäksi jokaisella hankkeella on johtava yhteistyökumppani, joka on pääasiallinen yhteystahomme ja joka vastaa hankkeen täytäntöönpanosta.
‘Our point of departure was our differences.
Otimme lähtökohdaksi erilaisuutemme.
We asked ourselves: “among our differences, what are the ones that could offer something to others?”’ says Victor Lacambra, who is coordinator of the first social project financed by Interreg II-IA France–Spain.
Pohdimme, mitkä eroistamme ovat sellaisia, että niillä voisi olla jotain annettavaa toisille. Victor Lacambra koordinoi ensimmäistä Interreg III A Ranska/Espanja -ohjelman rahoittamaa sosiaalista hanketta.
The project is known as PortilHon, after the mountain pass that, between Benasque and Luchon, links the regions of Aragon and Midi-Pyrénées.
Hankkeen nimi on ”PortilHon” Aragonian ja Midi-Pyrénées’n alueita yhdistävän, Benasquen ja Luchonin välillä sijaitsevan vuorensolan mukaan.
The project promoters explain, ‘“PortilHon” has a capital H in the middle of the name to evoke both the H on a rugby field for the conversion of tries and “H” for handicap.’
Hankkeen vetäjien mukaan iso H PortilHon-sanan keskellä kuvastaa yhtäältä rugbyn maalipylväitä ja poikkipuuta ja toisaalta handicap-sanan (vamma) h-alkukirjainta.