natgillin/translations-raw huggingface dataset:
•Employment grew marginally in 2001.The unemployment rate rose slightly inthe first half of 2002 to reach 7.7%.Unemployment is particularly severe in Italy, Greece and Spain, where it hitswomen and young people especiallyhard.
•Työllisyyden kasvu oli vähäistä vuonna2001. Työttömyysaste kasvoi hiemanvuoden 2002 ensimmäisellä puoliskolla7,7 prosenttiin.
•Although regional disparities in terms ofemployment have diminished, they arestill wide: the regions with the highestemployment rates have an average rate of78.1%, and those with the lowest rates,
Erityisen korkea se on Italiassa, Kreikassa ja Espanjassa, joissase liittyy erityisesti naisten ja nuortentyöttömyyteen.
•While there are fewer regionalemployment disparities than in the EU,they remain substantial.
•Alueiden väliset työllisyyserot ovatpienemmät kuin EU:ssa mutta siltimelkoiset.
In 2001 theunemployment rate was 13%.
Vuoden 2001 työttömyysasteoli 13 prosenttia.
It rangedfrom 3.6% in the least affected regions to24.3% in the hardest-hit regions.
Parhaassa asemassaolevilla alueilla se oli 3,6 prosenttia jahuonoimmassa asemassa olevilla alueilla24,3 prosenttia.
Regional disparities within the Member States continued to grow in 2000.
Jäsenvaltioiden sisäiset alueelliset erotkasvoivat edelleen vuonna 2000.
However,because of the convergence between Member States, the overall disparitiesbetween regions in the fifteen Member States remained virtually the same between1995 and 2000.
Siltialueiden väliset erot pysyivät lähesennallaan vuosina 1995-2000 kaikkien 15jäsenvaltion alueiden kesken tarkasteltaessa.Tämä johtui jäsenvaltioiden lähentymisestä.
In 2000 per capita income in the Objective1 regions remained slightly higher than71% of the Community average.
Tavoite 1 -alueilla asukaskohtainen tulo olivuonna 2000 hieman yli 71 prosenttiayhteisön keskiarvosta.
However,it is easier to measure the catch-up effectover a five-year period, when we see thatthe overall income difference fell by 2points between 1995 and 2000 and by twopoints in Objective 1, underlining the longterm effectiveness of the Structural Funds.
Lähentymisenvaikutus näkyy selvemminviisivuotisjaksoissa, sillä tuloerot kapenivat1,5 prosenttiyksikköä vuodesta 1995vuoteen 2000 ja 2 prosenttiyksikköätavoitteen 1 tukikelpoisilla alueilla vuoteen1989 verrattuna, mikä todistaarakennerahastojen tehokkuudesta pitkälläaikavälillä.
We find three groups of countries in the Union of 25:
25 jäsenvaltion unionissa on kolmenlaisiamaita:
•The eight poorest future Member States,with a per capita GDP of 42% of the Community average.
•köyhimmät kahdeksan tulevaajäsenvaltiota, joiden asukaskohtainen BKT on 42 prosenttia yhteisönkeskiarvosta
•An intermediary group (Spain, Cyprus,Portugal, Slovenia and Greece) with a percapita GDP of between 71% and 92% ofthe Community average.
•keskiryhmä (Espanja, Kypros, Portugali,Slovenia, Kreikka), joka sijoittuu välille71–92 prosenttia keskiarvosta
Debate on the future of thecohesion policy competitiveness.
Keskustelu koheesiopolitiikantulevaisuudesta kilpailukykyyn.
Zoning such aid is nolonger considered appropriate.
Tuen aluejakoa ei enääpidetä tarpeellisena.
Theconsequences of abandoning zoning of Objective 2 state aid for regionalpurposes was raised several times.
Tavoite 2 –tuenaluejaon poistamisen mahdollisetvaikutukset alueellisiin valtiontukiinotettiin esiin useita kertoja.
•The exchange of experience andcooperation are widely acknowledged ashaving a beneficial impact, especially atthe crossborder level.
•Kokemusten vaihdon ja yhteistyönvaikutukset tunnustetaan laajaltierityisesti rajat ylittävässä toiminnassa.
The Second progress report also reviewsthe debates that took place in 2002 on thefuture of the cohesion policy. It summarisesthe opinions expressed by a number of European institutions (Council, European Parliament, Economic and Social Committee, Committee of the Regions), aswell as concerns expressed by participantsin four major seminars held by the Commission last year.
•Vuonna 2002 viitattiin useaan otteeseenyhteisön eri politiikkojen (kalastus-,kilpailu-, maatalous-, liikenne-,ympäristö- sekä tutkimus- jakehityspolitiikan) parempaanyhteisvaikutukseen taloudellisen jasosiaalisen koheesion kannalta.
•There was frequent mention of raisingthe contribution from Communitypolicies (fisheries, competition,agriculture, transport, environment,research and development) to economicand social cohesion in 2002.
Toisessa väliraportissa esitetään katsausmyös vuonna 2002 käytyihinkeskusteluihin koheesiopolitiikantulevaisuudesta.
The results of the Commission study onthe expected economic impact of Objective1 financing between 2000 and 2006 areencouraging. For example, it is estimatedthat Portugal’s total GDP over this periodwill be 3.5% higher than it would havebeen without Community support (2.2%for Greece, 1.7% in Italy’s Mezzogiornoregion, 1.6% in East Germany and 1.1% in Spain).
Siinä tiivistetään unionineri toimielinten (neuvoston, Euroopanparlamentin, Talous- ja sosiaalikomitean ja Alueiden komitean) asiaa koskevatlausunnot sekä komission viime vuonnajärjestämiin neljään laajaan seminaariinosallistuneiden tahojen esittämäthuolenaiheet.
In addition, support for Objective 1regions has also had a knock-on effectoutside of those regions, with one quarterof the original expenditure benefiting otherareas in the Union and one-tenth benefitingnon-Union countries.
Euroopan koheesiopolitiikantulevaisuus on herättänyt tähän mennessäseuraavia ajatuksia:
Preparations for enlargement
Laajentumiseen valmistautuminen
•It is unanimously agreed that priorityshould be given to the least developedregions, with widespread acceptance thatthe criterion of 75% of the European Union’s average GDP applied at NUTSII level is used to define these regions.Many call for additional criteria to betaken into account.
•Vähiten kehittyneiden alueidenensisijaisuudesta vallitsee yksimielisyys,ja niiden määrittelyperuste, 75 prosenttia EU:n BKT:n keskiarvosta NUTS II–tasolla, hyväksytään laajalti.Täydentävien määrittelyperusteidenhuomioon ottaminen tuleesäännönmukaisesti esiin.
In July 2003, a special report willbe presented on the formalisation of theapplicant countries’ commitments underthe regional policy negotiations.
Liittymisneuvottelut päättyivät Kööpenhaminan Eurooppa-neuvostossa, jatässä valmistautumisvaiheessa on keskeisentärkeää saattaa valmiiksi tulevia jäsenvaltioitakoskevat rakennerahastojen ohjelmaasiakirjat ja varmistaa niiden tehokastäytäntöönpano heti liittymispäivästä alkaen.Heinäkuussa 2003 esitellään erityiskertomusehdokasmaiden neuvottelujen puitteissatekemien aluepoliittisten sitoumustenkonkreettisesta toteutumisesta.
New indicators on technological progressconfirm that southern European countriesare lagging behind in terms of technologicalinnovation and growth in the knowledgeeconomy.
Suomessa, Ruotsissa ja Saksassapatenttihakemusten määrä miljoonaaasukasta kohden on vähintään kaksi kertaaniin suuri kuin Euroopan keskiarvo, kun se Irlannissa, Italiassa, Espanjassa, Kreikassa ja Portugalissa on vain puolet keskiarvosta.Alueelliset erot ovat tällä alalla erittäinsuuret ja korostuvat vielähuipputekniikassa.
Finland, Sweden and Germanyfile at least double the number of patentsper million inhabitants than the Europeanaverage.
Nämäkehityssuuntaukset saavat laajaltivahvistusta tarkasteltaessa tutkimukseen jakehitykseen liittyvien kustannustenosuuksia.
This is compared with fewer thanhalf the European average in Greece,Ireland, Italy, Portugal and Spain.
Ehdokasmaista investoinnittutkimukseen ja kehitykseen ovatsuhteellisesti suurimmat Sloveniassa ja Tsekissä.
Regionaldisparities in this field are very marked,especially in leading-edge technologies.These trends are widely confirmed byresearch and development spending.Among the applicant countries, Sloveniaand the Czech Republic have the highestlevels of research and developmentinvestment.
•Perustamissopimuksen 299 artiklassamainittujen syrjäisimpien alueidenedustajat esittivät näiden alueidensisällyttämismahdollisuutta tähänluokkaan. ”Tilastollista vaikutusta”näihin nykyisiin tukikelpoisiin tavoite 1 -alueisiin, joita on 15, voitaisiintasapainottaa tasapuolisen ja nykyistälaajemman siirtymäjärjestelyn avulla.Saarten ja pohjoismaidenharvaanasuttujen alueiden edustajatesittivät lisäksi perusteluja heidänerityistilanteensa huomioon ottamiseksitulevassa koheesiopolitiikassa.
The Second progress report on economicand social cohesion is available at: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/ sources/docoffic/official/reports/ interim2_en.htm
Taloudellista ja sosiaalista koheesiotakäsittelevä toinen väliraporttionluettavissa osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/ sources/docoffic/official/reports/interim2_fi. htm
•The possibility of including islands andultra-peripheral regions in this category,referred to in article 299 of the Treaty, wasraised by their representatives.
•Muiden kuin vähiten kehittyneidenalueiden tukeminen saa kannatustausealta taholta.
The representatives ofislands and sparsely populated regions of Nordic countries also advanced argumentsthat their special situation should be takeninto account in future cohesion policy.
Tässä yhteydessävaaditaan usein lisäämäänyksinkertaistamista ja hajauttamista sekäkeskittymään yhteisön ensisijaisiintavoitteisiin ja alueelliseen
•In the Union enlarged to 25 Member States, the ratio between the 10% richestregions and the 10% poorest regions is 4.3(compared with 2.6 in the Union of 15).
•25 jäsenvaltioon laajentuneessa unionissarikkaimpien alueiden 10 prosentin jaköyhimpien alueiden 10 prosentin välinensuhdeluku on 4,3 (oltuaan 15 jäsenvaltionunionissa 2,6).
The European Commission has launched aseries of studies on the regionalcomponent of cohesion.
Euroopan komissio on käynnistänyt sarjankoheesion alueellista osatekijää koskeviatutkimuksia.
One of thestudies examines island regions.
Yhdessä niistä selvitetäänsaarialueiden ja toisessa vuoristoalueidentilannetta.
Anotherlooks at mountain areas. Two studies onhuman capital analyse its role in regionaldevelopment and in the global andknowledge economies.
Kahdessa tutkimuksessahahmotellaan henkisen pääoman rooliaalueellisessa kehityksessä,maailmantaloudessa ja tietoon perustuvassataloudessa.
Copenhagen Council (December 2002):Distribution of the Cohesion Fund and the Structural Funds in the new Member States for the period 2004-2006 (in millions of euros, 1999 prices)
Kööpenhaminan Eurooppa-neuvosto (joulukuu 2002): Koheesiorahaston jarakennerahastojen jakautuminen uusissa jäsenvaltioissa vuosina 2004-2006 (miljoonaa euroa, vuoden 1999 hintataso)
Total
Maa
Objective Objective 2 3
Tavoite 3
•Forty-eight regions in the existing Member States (18% of the population,i.e.68 million inhabitants) have a GDP ofless than 75% of the average Community GDP.
Ohjeellinenjakautuminen,prosenttia kokonaissummasta
In the Union enlarged to 25,only 30regions in the current Member States(12% of the population,i.e.47 million)would remain under the threshold of 75%of the new average.In a Union of 27,only18 would remain (6% of the population,i.e.24 million inhabitants).
•Nykyisten 15 jäsenvaltion alueista 48:ssa(18 prosenttia väestöstä eli 68 miljoonaaasukasta) BKT on alle 75 prosenttiayhteisön keskiarvosta.25 jäsenvaltioonlaajentuneessa unionissa nykyistenjäsenvaltioiden alueista vain 30 (12prosenttia väestöstä eli 47 miljoonaahenkeä) jää uuteen keskiarvoonsuhteutetun 75 prosentin kynnysarvonalapuolelle.27 jäsenvaltion unionissatällaisia alueita olisi enää 18 (6 prosenttiaväestöstä eli 24 miljoonaa henkeä).
•15% of Europeans are living under thenational poverty line (excluding socialtransfers other than old-age pensions,therate would be 24%).
•15 prosenttia eurooppalaisista elääkansallisen köyhyysrajan alapuolella (josmuut sosiaalietuudet kuinvanhuuseläkkeet jätetään huomiotta,lukuon 24 prosenttia).
•Every euro spent from the Structural Funds in Objective1 regions has led to a EUR 1.33 increase in the GDP of thoseregions and has also had a knock-oneffect in wealthier regions:one quarter ofthe original expenditure benefited otherareas in the Union.
•Jokainen rakennerahastoista tavoite 1 -alueille maksettu euro on kasvattanutalueiden BKT:ta 1,33 eurolla,mikäheijastuu myös rikkaampiin alueisiin:neljännes alkuperäisistä maksuistahyödyttää unionin muita alueita.
The PEACE programme for Northern Ireland and the Border Counties of Ireland
Pohjois-Irlannin ja Irlannin raja-alueen Peace-tukiohjelma
In aid of peace and reconciliation
Rauhan ja sovinnon puolesta
Its unique mission in the Structural Funds and the pioneering approach to implementation make the PEACEprogramme exemplary in more ways than one.
Peaceohjelma on monessakin mielessä esimerkillinen – paitsi rakennerahastojen puitteissa ainutlaatuisentavoitteensa myös täytäntöönpanossa noudatettavan uraauurtavan lähestymistapansa ansiosta.
This was the “Special Support Programme for Peace and Reconciliation”, now better known as “PEACEI”.
tuli ”erityinen tukiohjelma rauhan ja sovinnonaikaansaamiseksi”, joka nyttemmin tunnetaanparemmin nimellä Peace I.
In the mid-1990s, Northern Ireland embarked onthe road to peace.
Pohjois-Irlanti sitoutui rauhaan 1990-luvunpuolivälissä.
The ceasefires agreed by allsides since 1994, and the 1998 Belfast Agreement(“Good Friday Agreement”) were two majormilestones on this difficult – and still incomplete– path to peace.
Vastapuolten vuonna 1994 solmimatulitauko ja Belfastin ”pitkänperjantain-sopimus”vuonna 1998 olivat merkkipaaluja tällä vaikealla – jaedelleen jatkuvalla – tiellä kohti rauhaa.
With EUR 500 million from the Community,PEACEI funded no fewer than 12,000projectsbetween 1995 and 1999, benefiting a totalpopulation of some two million inhabitants inpre-defined priority sectors: employment, urban
Euroopan unioni tukee aktiivisesti rauhanprosessiaainutlaatuisen rakennerahastojen tukiohjelman avulla.Komissio esitti jo vuoden 1994 lopulla ajatuksenviisivuotisesta yhteisöaloitteesta Pohjois-Irlannin ja Irlannin tasavallan rajakreivikuntien tukemiseksi. Siitä
The European Union is actively supporting thepeace process through a unique Structural Fundsprogramme.
Yhteisön rahoitusosuus oli 500 miljoonaa euroa, ja Peace I:n avulla rahoitettiin vuosina 1995–1999kokonaista 12 000 hanketta – luku on suhteutettavakaikkiaan noin 2 miljoonan hengen väestöön –tukiohjelman ensisijaisilla tavoitealoilla.
In late 1994, the Commissionmooted the idea of a five-year Community inforegio panorama
Niitä olivattyöllisyys, kaupunki- ja maaseutualueidenelvyttäminen, sosiaalinen osallisuus, tuki inforegiopanorama
Panorama vol.9-EN 21/3/03 10:07 Página 7 programme, as it does for the INTERREGprogramme.
tuotannollisille investoinneille ja yrityksille sekä rajatylittävä yhteistyö.
PEACEII retains, and evenreinforces, the special features that made PEACE I so successful. The financing effort nowfocuses on groups, sectors and areas earmarked ashaving suffered particularly severely from theconflict.
Peace-ohjelman merkitys perustuukuitenkin ensisijaisesti siihen, että sen puitteissa onvoitu tukea Pohjois-Irlannin konfliktista erityisestikärsineitä väestöryhmiä hankkeilla, joita ei aiemminole voitu rahoittaa yhteisön varoista.
Furthermore, it places the emphasis oncross-community projects or projects that candemonstrate a longterm rapprochement between Catholics and Protestants. PEACE II is moreeconomically oriented than its predecessor, withpriorities that include economic renewal, socialinclusion, integration and reconciliation, localdevelopment initiatives, opening up the regionsand crossborder cooperation.
Tällaisia ovatpsykologinen ja sosiaalinen apu iskujen uhreille jaheidän perheilleen, puolisotilaallisiin järjestöihinkuuluneiden entisten vankien sopeuttaminentyöelämään, katolisten ja protestanttien nuorten janaisten osallistuminen lähentymishankkeisiinyhteisöjen välisillä puskurivyöhykkeillä jne.
and rural renewal, social integration, support forproduction investment and businesses, and crossborder cooperation.
säilytetty ja osin myös vahvistettu Peace I:nonnistumiseen vaikuttaneita erityispiirteitä.
However, the mainadvantage of the PEACE programme is that ithas benefited categories of people particularlyhard-hit by the conflict in Northern Ireland, bymeans of projects that had hitherto never beeneligible for Community funding: psychologicaland social support for assault victims and theirfamilies, helping former prisoners involved inparamilitary organisations to find employment,young people and women involved in projectsfor building closer relations between Catholicsand Protestants in buffer zones between the twocommunities, etc.
Rahoituskeskitetään vastaisuudessa konflikteista erityisestikärsiviksi määritellyille ryhmille, aloille ja alueille.Lisäksi painotetaan hankkeita, jotka ylittävätryhmittymien väliset rajat tai joiden voidaan osoittaaajan oloon lähentävän katolisia ja protestantteja.Edeltäjäänsä talouspainotteisemman Peace II–ohjelman ensisijaisina tavoitteina ovat taloudenuudistaminen, sosiaalinen osallistaminen,kotouttaminen ja sovittelu, paikallisetkehityshankkeet, alueellinen avautuminen ja rajatylittävä yhteistyö.
Releasing goodwill
Hyvän tahdon vapauttaminen
The PEACE programme is also original in termsof its innovative implementation mechanisms: itwas the first time the EU had ever tackled aprogramme of this scale that was cross-border(like an INTERREG-type programme), thatprioritised a form of management that was closerto needs on the ground by entrusting most of thefunding to local partnerships and NGOs, andthat explicitly involved all the region’s religiouscommunities and political factions.
Peace-ohjelman omalaatuisuus perustuu myös sentäytäntöönpanomekanismeissa sovellettuuninnovatiiviseen lähestymistapaan: EU:ssa eimilloinkaan aikaisemmin ole kokeiltu näin laajaaohjelmaa, joka on samalla rajaseutuohjelma (Interregohjelmien tapaan), jossa hallinnointi pyritään viemäänmahdollisimman lähelle kentän tarpeita osoittamallasuurin osa varoista paikallistason kumppaneille jakansalaisjärjestöille ja jonka osallistujiksi on otettunimenomaisesti kaikki alueen uskonnolliset yhteisöt japoliittiset suuntaukset.
Acknowledging the success of PEACE I, and thecontinuing special needs associated with thepeace process, in March 1999 the Berlin European Council decided to extend theprogramme for a further five years.
Maaliskuussa 1999 Berliinin Eurooppa-neuvostototesi Peace I:n onnistuneen ja rauhanprosessiinliittyvien erityistarpeiden pysyneen ennallaan. Sepäätti jatkaa ohjelmaa viidellä vuodella.
As the Northern Ireland conflict has alwaystaken place under the spotlight of theinternational media, the peace process itself alsoattracts interest from the rest of the world.However, in spite of the ceasefires and the Belfast Agreement, Northern Irish society is still doggedby political violence.
Pohjois-Irlannin konflikti on aina ollut maailmanhuomion keskipisteessä, joten sen rauhanprosessikinherättää yleismaailmallista kiinnostusta. Tulitauosta ja Belfastin sopimuksesta huolimatta poliittinenväkivalta varjostaa kauttaaltaan pohjoisirlantilaistayhteiskuntaa.
Since it responds to a European rationale – that of the Structural Funds– the PEACE programme has in a way created itsown arena of work and dialogue that is open toindividuals of goodwill who are seekingreconciliation, in spite of the current problems.In this respect the PEACE programme fits inperfectly with the new political order, supportingthe political peace process with grass-roots socialand economic initiatives.
Koska Peaceohjelma noudattaa EU:n –ja sen rakennerahastojen – mukaista logiikkaa, senympärille on rakentunut tavallaan sen omavuoropuhelu- ja työyhteisö, joka on avoin hyväänpyrkiville ihmisille, jotka vallitsevien suuntaustenaiheuttamista vaikeuksista huolimatta toivovatosapuolten lähestyvän toisiaan.
It is a particularlyimportant challenge for the European Union, andan experience that may be transferable to otherregions emerging from conflict.
Tässä mielessä Peaceohjelma liittyy saumattomasti uuteen poliittiseentilanteeseen, jossa poliittisen tason rauhanprosessiinyhdistetään sosiaalista ja taloudellista kenttätoimintaa.Panostus on Euroopan unionille erityisen merkittävä,ja se voi hyödyntää saamaansa kokemusta tarvittaessamuilla konflikteista vapautuvilla alueilla.
The total budget earmarked for the new phase,“PEACE II”, for the 2000-2004 period, is morethan EUR 700 million, including a EUR 531million contribution from the Structural Funds.As with PEACE I, around 80% of theprogramme’s total resources are allocated toprojects in Northern Ireland and 20% to the Border Counties of Ireland.
Uudelle Peace II –vaiheelle vuosiksi 2000-2004osoitettu kokonaisbudjetti on yli 700 miljoonaa euroa,josta rakennerahastojen osuus on 531 miljoonaa.Kuten Peace I -ohjelmankin kohdalla, noin 80prosenttia ohjelman kokonaismäärärahoista osoitetaan Pohjois-Irlannissa toteutettaviin hankkeisiin ja 20prosenttia Irlannin rajaseudulle.
15% of the entireprogramme is devoted to crossborder projects.
Kaikkiaan 15prosenttia koko ohjelmasta on varattu rajat ylittäviinhankkeisiin.
Contact:Special EU Programmes Body (SEUPB)6 Cromac Place, UK-Belfast BT7 2JBTel.: +44 28 90 26 6660 Fax: +44 28 90 266661/92E-mail: info@seupb.org Web: www.seupb.org (site of the managingauthority) www.eugrants.org (Structural Funds in Northern Ireland)
Yhteystiedot:Special EU Programmes Body (SEUPB)6 Cromac Place, UK-Belfast BT7 2JBPuh. +44 28 90 26 6660 Faksi +44 28 90 266661/92Sähköposti: info@seupb.org Verkkosivut: www.seupb.org(hallinnointiviranomaisen sivusto) www.eugrants.org(Pohjois-Irlannin rakennerahastot)
PEACE II is being implemented in a differentinstitutional context than its predecessor.
Peace II toteutetaan aiemmasta poikkeavassainstitutionaalisessa ympäristössä.
Underthe Belfast Agreement, cross-borderadministrative bodieshave been set up to coverthe whole of the island of Ireland.
Belfastinsopimuksen perusteella perustettiin aikoinaan rajatylittäviä hallinto-organisaatioita, jotka kattavat koko Irlannin saaren.
One of these,the Special EU Programme Body,now acts as thesingle managing authority for the PEACE inforegio panorama
Niihin kuuluva “Special EUProgramme Body” toimii nyt Peace-ohjelmankeskitettynä hallinnointiviranomaisena.
Cross-cultural cooperation between Ballymacarret (Northern Ireland)and Ballybofey (Ireland)
Monikulttuurista yhteistyötä Pohjois-Irlannin Ballymacarretin ja Irlannin Ballybofeyn kesken
Learning to live side by side
Keskinäinen tuntemus perustana yhteiselolle
Besides the economic and religious issues, the Northern Ireland conflict has also opened up a deep cultural dividebetween Protestants and Catholics.
Taloudellisten ja uskonnollisten tekijöiden lisäksi Pohjois-Irlannin konfliktiin liittyy kahtalainen eristyneisyys:protestanttien ja katolisten välille on syöpynyt todellinen kulttuurien kuilu.
As a result, each community has maintained its own culture, folklore, songs,sports and so on.
Kumpikin yhteisö on muovannutitselleen oman kulttuurin, kansanperinteen, laulunsa, urheilulajinsa.
By presenting new opportunities for interaction between the two communities, cooperationprojects between young Protestants from Belfast and young Catholics from the border counties of Ireland aims tolay the foundations for lasting peace.
Belfastin protestanttinuorten ja Irlanninrajaseudun katolisten nuorten välinen yhteistyö saattaa hyvinkin luoda pohjan pysyvälle rauhalle lisätessäänmahdollisuuksia tutustua elämään ”toisella puolen”.
other group. In the sporting field, for example, the young Catholics attend Glentoran FC soccer matches, while theyoung Protestants attend Gaelic football matches.
Esimerkiksi urheilun piirissä katoliset nuoret osallistuivat Glentoran FC:n jalkapallo-otteluihin, ja protestanttinuoretkutsuttiin puolestaan seuraamaan kelttiläistä jalkapalloa.
Ballymacarret, a Protestant working-class district in east Belfast, is a Unionist bastion and it would be anunderstatement to say that relations with the neighbouring Catholic community are not naturally close, and even less sowith Catholics south of the border.
Itä-Belfastin protestanttinen työläiskaupunginosa Ballymacarret on unionistien linnake, jolla ei koskaan oleollut minkäänlaisia suhteita – kuten asia voidaanlievimmillään ilmaista – katoliseen yhteisöön ja vielävähemmän rajan eteläpuolelle.