natgillin/translations-raw huggingface dataset:
They include a higher level of locally relevant project proposals and a big improvement in local communication and publicity about the projects which are funded.
Sen tuloksena saadaan enemmän paikallisesti merkittäviä hanke-ehdotuk-sia, ja paikallistasolla viestintä paranee huomattavasti ja rahoitettujen hankkeiden tunnettuus on suurempi.
You do not need to look at the work which has been done for long to realise that a lot of projects have been successfully completed and that they have indeed made a big difference.
Jo pikainen silmäys pitkäjänteiseen toimintaan osoittaa, että useita hankkeita on saatu menestyksekkäästi päätökseen ja että niillä on todella saatu aikaan merkittävä ero.
Look at the transport system in Spain which has been utterly transformed over 20 years with motorways opening up the regions, high-speed trains, trams and metros in the cities.
Esimerkiksi Espanjan liikennejärjestelmä on perusteellisesti muuttunut viimeisten 20 vuoden aikana, sillä käyttöön on saatu alueet toisiinsa liittäviä moottoriteitä, nopeita junia sekä kaupungeissa raitiovaunuja ja metroja.
Look at Athens where a Community-funded suburban railway has made the brand new airport accessible and where trams, extended metros and a ring road have helped make the city’s sky bluer by reducing pollution.
Ateenassa puolestaan on luotu hyvät liikenneyhteydet uudelle lentoasemalle yhteisön rahoittaman lähiliikennejunan ansiosta, ja raitiovainut, jatketut metrolinjat ja kehätie ovat auttaneet kirkastamaan sinistä taivasta kaupungin yllä vähentämällä ilmansaasteita.
Look at the new water distribution and treatment systems which are going into Polish, Lithuanian and Estonian cities.
Veden-jakelu- ja pudistusjärjestelmiä on parannettu Puolan, Liettuan ja Viron kaupungeissa.
Look at the business and high-tech clusters which have been encouraged in Sweden, Finland, Germany, France and Ireland.
Lisäksi Ruotsissa, Suomessa, Saksassa, Ranskassa ja Irlannissa on tuettu yritys- ja korkean teknologian klustereita.
6) How is spending controlled?
6) Miten menoja valvotaan?
How great is the danger of mismanagement?
Miten suuri on huonon hallinnoinnin vaara?
In fact, the Member States are responsible for most management and control and the Commission requires the very best systems and personnel to carry out this function.
Jäsenvaltiot vastaavat pääosin hallinnoinnista ja valvonnasta, ja komissio vaatii parhaiden järjestelmien ja henkilöiden osoittamista näihin tehtäviin.
There have been isolated problems but few given the
Yksittäisiä ongelmia on ollut, mutta vain vähän, kun otetaan huomioon käsiteltävän
The Commission is considering ways to encourage new ideas and stimulate innovative actions and more co-operation to help regions tackle their problems.
Komissio tarkastelee tapoja, joilla se voisi tukea uusia ideoita ja kannustaa innovaatioita ja yhteistyötä, jotta alueet saisivat ongelmiaan ratkaistuksi.
One way forward would be to build on our existing exchange of experience activities by bringing together groups of like-minded regions at an
Tarkoituksena olisi keskittyä tiettyihin aiheisiin ja saavuttaa edistystä kokoamalla yhteen kaikki aiheeseen
The Commission could play an active part in these groupings, perhaps by inviting them to meet in Brussels and by providing specific advice.
Komissio voisi osallistua aktiivisesti tällaisten ryhmien muodostamiseen esimerkiksi kutsumalla ryhmän jäsenet kokouksiin Brysseliin ja tarjoamalla ryhmille erityisneuvontaa.
provided considerable support to help affected regions modernise their economy, and will continue to do so in the next period.
määrin auttaa kielteisistä vaikutuksista kärsiviä alueita nykyaikaistamaan talouksiaan, ja tämä suuntaus jatkuu seuraavalla kaudella.
However, Cohesion Policy alone cannot prevent decisions which are usually taken at a global stage and are based on hard economics.
Yksinään koheesiopolitiikan avulla ei kuitenkaan pystytä estämään päätöksiä, jotka yleensä tehdään globaalitasolla ja perustuvat pelkästään taloudellisiin näkökohtiin.
What Cohesion Policy can do is to strive to make regions more attractive for outside investors in the first place.
Koheesiopolitiikalla sen sijaan pystytään tukemaan alueiden tekemistä aiempaa houkuttelevammiksi etenkin ulkopuolisten sijoittajien silmissä.
In fact, this is the first element of the Strategic Guidelines.
Tämä onkin strategisten suuntaviivojen ensimmäinen tavoite.
At the same time, we have developed a fund of knowledge which we can use to help regions which are affected by adverse economic changes and which has proved its worth over and over again.
Tällä tavoin saatuja kokemuksia voitaisiin jakaa, ja ne voisivat osaltaan vaikuttaa kansallisten uudistusohjelmien edistymiseen. Jäsenvaltioiden on määrä vauhdittaa Lissabonin prosessia kansallisilla uudistusohjelmillaan.
10) How is transparency ensured?
10) Miten avoimuus varmistetaan?
9) How is Cohesion Policy affected by globalisation and delocalisation?
9) Miten globalisaatio ja toimintojen siirtäminen muualle vaikuttavat koheesiopolitiikkaan?
The effects on communities and regions of decisions taken outside them, or outside Europe, can be devastating.
Yhteisöjen ja alueiden ulkopuolella tai Euroopan ulkopuolella tehtyjen päätösten vaikutukset yhteisöihin ja alueisiin voivat olla tuhoisia.
Cohesion Policy itself has been the EU’s response to possible side effects brought about initially by European integration and later by globalisation in terms of a worldwide free market economy.
Koheesiopolitiikan avulla EU on pyrkinyt lieventämään mahdollisia sivuvaikutuksia, joita on aiheutunut Euroopan yhdentymisestä ja sittemmin globalisaatiosta ja sen mukanaan tuomasta maailmanlaajuisesta vapaasta markkinataloudesta.
As a policy of proven and tangible solidarity among Member States, Cohesion Policy has
Koska koheesiopolitiikka perustuu jäsenvaltioiden väliseen tosiasialliseen ja konkreettiseen solidaarisuuteen, sen toimilla on voitu huomattavassa
The most important players in this respect are the Member States themselves.
Tärkeimpiä toimijoita ovat jäsenvaltiot itse.
They are the ones which have primary responsibility for informing their citizens about the activities which are co-financed with Community Structural Funds.
Vain niillä on ensisijainen vastuu siitä, että kansalaisille tiedotetaan yhteisön rakennerahastojen osarahoittamista toimista.
Cohesion Policy is one of the few EU policies which impose a publicity and information obligation on Member States.
Koheesiopolitiikka on yksi harvoista EU:n politiikan aloista, joissa jäsenvaltioille asetetaan tiedottamisvelvoite.
At the same time, the Commission brings together the officials who do the information job in the Member States so they can exchange ideas on the kind of publicity which really works.
Komissio myös kokoaa yhteen eri jäsenvaltioissa tiedotuksesta vastaavia virkamiehiä keskustelemaan tiedotustavoista, jotka todella toimivat.
This working group, the‘Structural Funds Information Team’is one of the most dynamic and productive that we work with.
Tämä rakennerahastojen tiedotusta käsittelevä työryhmä (Structural Funds Information Team) on yksi dynaamisimmista ja tuottavimmista komission yhteistyötahoista.
Cohesion Policy and cities
Koheesiopolitiikka ja kaupungit
The urban contribution to growth and jobs in the regions
Kaupungit ja taajamat alueiden kasvun ja työllisyyden edistäjinä
Communication from the Commissionto the Council and Parliament
Komission Tiedonanto Neuvostolle ja Euroopan Parlamentille
SUSTAINABLE URBAN DEVELOPMENT IN EUROPEAN REGIONAL POLICY 2007 2013
KESTÄVÄ KAUPUNKIKEHITYS EUROOPAN ALUEPOLITIIKASSA VUOSINA 20072013
URBAN REALITIES: WHY CITIES MATTER
KAUPUNKIALUEIDEN REALITEETIT: KAUPUNKIEN TÄRKEYS
ATTRACTIVE CITIES 3.1.
KAUPUNKIEN VETOVOIMA 3.1.
Access to service facilities 3.3.
Palveluinfrastruktuurit 3.3.
Natural and physical environment 3.4.
Luonnollinen ja fyysinen ympäristö 3.4. Kulttuuri
SUPPORTING INNOVATION, ENTREPRENEURSHIP AND THE KNOWLEDGE ECONOMY
INNOVAATIOTOIMINNAN, YRITTÄJYYDEN JA OSAAMISTALOUDEN TUKEMINEN
Actions for SMEs and micro-enterprises 4.2.
Pk- ja mikroyritysten tukitoimet 4.2.
Innovation and the knowledge economy promoting growth
Innovaatiotoiminta ja osaamistalous kasvun palveluksessa
MORE AND BETTER JOBS
ENEMMÄN JA PAREMPIA TYÖPAIKKOJA
The Paradox of Cities: many jobs, yet high unemployment 5.2.
Kaupunkien paradoksi: paljon työpaikkoja mutta korkea työttömyys
Increased security for citizens
Sosiaalisen osallisuuden ja yhtäläisten mahdollisuuksien
The integrated approach to sustainable urban development 7.3.
Kokonaisvaltainen lähestymistapa kestävään kaupunkikehitykseen 7.3.
Citizen participation 7.4.
Kansalaisten osallistuminen 7.4.
Networks and exchange of experience
Verkostot ja kokemusten vaihto
Cohesion Policy and cities The urban contribution to growth and jobs in the regions
Koheesiopolitiikka ja kaupungit Kaupungit ja taajamat alueiden kasvun ja työllisyyden edistäjinä
In line with the objective fixed by the European Council in March 2005, the European Commission has proposed to strengthen the contribution of cohesion policy to growth and jobs in the course of the period 2007-2013.
Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2005 asettaman tavoitteen mukaisesti Euroopan komissio on ehdottanut, että koheesiopolitiikan panosta kasvuun ja työllisyyteen vahvistetaan vuosina 2007–2013.
The Community Strategic Guidelines 2007-2013 pay particular attention to specific needs of certain zones, such as urban and rural areas.
Yhteisön strategisissa suuntaviivoissa vuosiksi 2007–2013 kiinnitetään erityishuomiota tiettyjen alueiden kuten taajamien ja maaseudun erityistarpeisiin ja pyritään edistämään kokonaisvaltaista lähestymistapaa koheesiopolitiikkaan.
The guidelines encourage an “integrated approach” to Cohesion Policy so that it encourages not only growth and jobs, but also pursues social and environmental objectives.
Koheesiopolitiikalla on määrä paitsi vauhdittaa kasvua ja työllisyyttä, myös ajaa sosiaalisia ja ympäristötavoitteita.
The importance of urban questions has been recognised under successive presidencies of the Union particularly at the informal Council in Rotterdam in November 2004 and in Bristol in December 2005 where this Communication was presented as a working paper.
Kaupunkikysymysten merkitys on tunnustettu unionin eri puheenjohtajakausilla, erityisesti Rotterdamissa marraskuussa 2004 ja Bristolissa joulukuussa 2005 pidetyissä epävirallisissa ministerineuvostojen kokouksissa, joissa tämä tiedonanto esitettiin työasiakirjana.
In addition, in its report on the urban dimension in the context of enlargement1, the European Parliament welcomed the incorporation of sustainable urban development in Cohesion Policy.
Mietinnössään kaupunkiulottuvuudesta laajenemisen yhteydessä1 Euroopan parlamentti on lisäksiilmoittanuttyytyväisyytensäkestävänkaupunkikehityksensisällyttämisestä koheesiopolitiikkaan.
Parliament also requested that Council ensure the follow up of this measure in the framework of the annual report on the implementation of the strategy, in line with Articles 29 and 30 laying doing general provisions on the Structural Funds.
Se on myös pyytänyt neuvostoa seuraamaan kyseisen toimenpiteen toteutumista yhteisön strategian täytäntöönpanoa koskevien vuosikertomusten yhteydessä. Tämä pyyntö sisältyy myös rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöistä esitetyn neuvoston asetusehdotuksen 29 ja 30 artiklaan.
With the present Communication, the Commission seeks to meet these requests.
Komissio vastaa kyseisiin pyyntöihin tällä tiedonannollaan.
The Community Strategic Guidelines define the areas of intervention where it would be appropriate to give a priority to the preparation of Operational programmes for Cohesion Policy for 2007-2013.
Yhteisön strategisissa suuntaviivoissa määritellään ne politiikanalat, jotka olisi asetettava etusijalle valmisteltaessa koheesiopolitiikan toimintaohjelmia vuosiksi 2007–2013.
This Communication stresses certain specific aspects of the urban dimension which may be relevant in this context.
Tässä tiedonannossa tuodaan esille joitakin tässä yhteydessä mahdollisesti merkityksellisiä kaupunkiulottuvuuteen liittyviä erityistekijöitä.
It is complemented by a Commission staff working paper which develops the analyses and provides background to the suggestions for actions made in the present Communication.
Tiedonantoa täydentävässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa kehitellään edelleen analyysejä ja perustellaan tässä tiedonannossa esitettyjä toimintalinjoja.
These proposals for action are backed up by statistical data (especially the Urban Audit2) as well as the results registered in the implementation of urban actions in the framework of the Structural
Toimintaehdotustentueksi esitetään tilastotietoja (erityisesti Urban Audit -kaupunkitutkimuksen2pohjalta) ja tuloksia, joita on saatu rakennerahastoista ja muista EU:n lähteistä rahoitettujen kaupunkitoimien täytäntöönpanon yhteydessä.
The policies and actions proposed in this Communication should always be seen in the framework of the institutional organisation of each Member State and in conformity with Community rules on State Aid3.
Asianomaisia kansallisia viranomaisia kehotetaan käyttämään tätä tiedonantoa kumppaneidensa, erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten kanssa. Ehdotetut toimet kattavat suuren joukon aloja ja
) Report on the urban dimension in the context of enlargement, rapporteur : Jean Marie Beaupuy, A6(2005) 0272 of 21.9.2005.)
) Euroopan parlamentin mietintö kaupunkiulottuvuudesta laajentumisen yhteydessä, esittelijä Jean Marie Beaupuy, A6(2005) 0272, 21.9.2005.)
The Urban Audit is the European Commission’s periodic collection of data on the quality of life in large and medium-sized cities across Europe.
Kyseessä on Euroopan komission säännöllisin väliajoin suorittama tietojen keruu, jonka kohteena on elämän laatu keskikokoisissa ja isoissa Euroopan kaupungeissa.
It currently covers 258 cities in the EU27 and it will cover almost 300 cities in 2006.)
Tutkimus kattaa jo 258 kaupunkia 27 valtion unionista, ja vuonna 2006 se toteutetaan lähes 300 kaupungissa.)
See in particular Commission staff working paper « State aid control and regeneration of deprived areas », 1.03.2006 : http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/others/vademecum.pdf
Katso erityisesti komissio n yksiköiden valmisteluasiakirja State aid control and regeneration of deprived areas, 1.3.2006: http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/others/vademecum.pdf.
The national authorities concerned are invited to make use of the present Communication in their discussions with relevant partners, in particular local authorities and the regions. The proposals for actions cover a large number of areas and reflect the possibilities for intervention by the Structural Funds.
heijastavat rakennerahastojen tarjoamia tukimahdollisuuksia, jotka ovat hyvin erilaisia sen mukaan, sijaitseeko kaupunki lähentymistavoitealueella vai alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitealueella.
This text uses the concept of “cities” and “urban areas” in a generic sense.
On syytä täsmentää, että ’kaupungin’ ja ’kaupunkialueen’ käsitteitä käytetään yleisessä merkityksessä.
The European Union will pursue its objectives of growth and jobs more successfully if all regions are able to play their part.
Unioni jatkaa kasvu- ja työllisyystavoitteidensa toteuttamista entistä paremmin tuloksin, jos kaikki alueet pystyvät täyttämään tehtävänsä.
Cities are particularly important in this context.
Kaupungeilla on tällä saralla keskeinen merkitys.
Cities are home to most jobs, firms and institutes of higher education and their action is decisive in bringing about social cohesion.
Kaupungeissa on valtaosa työpaikoista, yrityksistä ja korkea-asteen oppilaitoksista, ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden toteuttamisessa niiden toiminta on ratkaiseva.
Cities are home to change based on innovation, spirit of enterprise and economic growth.
Kaupungit ovat innovaatioon, yrittäjyyteen ja talouskasvuun perustuvan muutoksen keskuksia.
Economic growth is sustainable when it is accompanied by measures designed to reduce poverty, social exclusion and environmental problems.
Talouskasvu on kestävää, kun siihen liittyy toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on vähentää köyhyyttä, sosiaalista syrjäytymistä ja ympäristöongelmia.
The question of the sustainable character of growth is particularly important in cities most exposed to problems of social exclusion, deterioration of the environment, wastelands and urban sprawl.
Kysymys kasvun kestävästä luonteesta on erityisen tärkeä kaupungeissa, joita leimaavat sosiaalinen syrjäytyminen, ympäristön pilaantuminen, hylätyt teollisuusalueet ja kaupunkimainen rönsyily.
Cities can register significant differences in economic and social perspectives.
Kaupungeissa vallitsee merkittäviä eroavuuksia taloudellisten ja sosiaalisten näkymien kannalta.
There may be spatial inequalities (between neighbourhoods) or social inequalities (between different groups).
Kysymys voi olla alueellisesta (kaupunginosien välisestä) tai sosiaalisesta (väestöryhmien välisestä) eriarvoisuudesta ja usein eroavuuksista, joihin liittyy molemmat ulottuvuudet.
Frequently, disparities include both dimensions.
Kaupunkiympäristön laatu on viihtyvyyden avaintekijä.
Europe is characterised by a polycentric structure of small, medium-size and large towns.
Euroopalle on luonteenomaista pienten, keskikokoisten ja isojen kaupunkien monenkeskinen rakenne.
Many of them form metropolitan areas while many others constitute the only urban centre in the region.
Monet kaupungit yhdistyvät suurkaupunkialueiksi, toiset taas muodostavat alueensa ainoan urbaanin keskuksen.
3ATTRACTIVE CITIES
3KAUPUNKIEN VETOVOIMA
European cities attract investment and jobs.
Euroopan kaupungit vetävät puoleensa sijoituksia ja työllisyyttä.
They have many tools at their disposal to strengthen their attractiveness. The proposals of the Commission for Cohesion Policy contain many elements able to support these initiatives.
Niillä on lukuisia toimintamuotoja, joilla ne vahvistavat vetovoimaansa, ja koheesiopolitiikkaa koskevat komission ehdotukset sisältävät monia tekijöitä, joilla voidaan tukea kyseisiä hankkeita.
The challenges to be met vary from one city to the next.
Kohdattavat haasteet vaihtelevat kaupungista toiseen.
Some cities have to solve the problems caused by population growth, increase in property prices, lack of available land, traffic congestion, and overstretched public services.
Eräiden kaupunkien ratkaistavana on ongelmia, jotka johtuvat väestönkasvusta, kiinteistöjen hinnannoususta, rakennustonttipulasta, liikenneruuhkista ja julkisten palveluiden liikarasituksesta.
Other cities suffer from population loss, dereliction, too few jobs or low quality of life.
Kaupunkien vetovoiman vahvistamiseksi on otettava huomioon ainakin neljä perustekijää: liikenneyhteydet, palvelut ja varustetaso, luonnollinen ja fyysinen ympäristö ja kulttuuri.
Guidelines for action include:
Ehdotettuja suuntaviivoja
– Sustainable urban mobility means making the best use of all the transport infrastructure, coordination between the various transport modes and the promotion of the least polluting modes.
– Kestävä kaupunkiliikkuvuus edellyttää kaikkien liikenneinfrastruktuurien optimaalista käyttöä, eri liikennemuotojen välistä koordinointia ja vähiten saastuttavien liikennemuotojen käytön edistämistä.
– Cities in peripheral locations need good links to major airports and to the major axes of the Trans-European Transport Networks (TENs).
– Syrjäseutujen kaupungeista pitäisi olla asianmukaiset yhteydet tärkeimmille lentokentille ja Euroopan laajuisten liikenneverkkojen pääväylille.
For example, air accessibility is a particular issue in many new Member State capitals.
Lentoyhteydet ovatkin kipeä kysymys monien uusien jäsenvaltioiden pääkaupungeille.
– Successful management of urban transport often requires the city and its surrounding region to coordinate transport planning, construction and land-use.
– Jotta kaupunkiliikennettä voitaisiin hallinnoida tehokkaasti, kaupungin ja alueen olisi yleensä koordinoitava liikenteen suunnittelu, rakentaminen ja kaavoitus.
New projects should form part of an integrated transport strategy for the urban area.
Uusien suunnitelmien on liityttävä kaupunkialueen kokonaisvaltaiseen liikennestrategiaan.
Issues considered should include road safety and other public health concerns, including noise reduction and air quality.
Käsiteltäviin kysymyksiin on kuuluttava liikenneturvallisuus ja kansanterveydelliset vaatimukset, erityisesti melun vähentäminen ja ilman laatu.
– It is important to improve the affordability, efficiency and effectiveness of public transport, as well as linking the different transport modes.
– On tärkeää, että julkisesta liikenteestä tehdään edullisempi, sen tehokkuutta ja toimivuutta parannetaan ja eri liikennemuodot yhdistetään toisiinsa.
An issue for public transport in many cities is the need to reduce criminal behaviour and improve the safety of employees and users.
Lisäksi julkisessa liikenteessä todettua häiriköintiä on vähennettävä sekä parannettava henkilöstön ja käyttäjien turvallisuutta.
– Cities should, as part of an integrated approach and where possible, promote the use of cycling, walking and other alternative and “soft” forms of transport.
– Kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan kuuluu, että kaupungit kannustavat mahdollisuuksien mukaan pyöräilyä, jalankulkua ja vaihtoehtoisia ”pehmeitä” liikennemuotoja.
This includes: demand management, regulated access to or even the pedestrianisation of the city’s sensitive zones; the construction of cycle and pedestrian paths; encouragement of energy efficient vehicles and alternative transport fuels, such as biofuels.
Tässä aloitteessa edellytetään erityisesti, että kysyntää valvotaan, pääsyä kaupungin herkille alueille säännellään – jopa niitä kävelyalueiksi muuttamalla –, rakennetaan pyöräteitä ja jalkakäytäviä sekä edistetään vähän energiaa kuluttavien ajoneuvojen ja vaihtoehtoisten polttoaineiden, esimerkiksi biopolttoaineiden käyttöä.
– Transport planning should take account of those without cars or those unable to drive (e.g. older people, young people and those with mobility impairments).
– Liikennesuunnittelussa on otettava huomioon henkilöt, joilla ei ole autoa tai jotka eivät osaa ajaa (erityisesti ikäihmiset, nuoret ja liikuntarajoitteiset).
The goal is to ensure access to jobs and services (healthcare, shopping) and to facilitate personal autonomy without reliance on the private car.
Tällä toimenpiteellä pyritään turvaamaan kaikille mahdollisuus päästä työpaikoilleen ja saada palveluja (terveydenhuolto, kaupat) sekä edistämään itse kunkin henkilökohtaista riippumattomuutta.
Access to service facilities
Palveluinfrastruktuurit
Guidelines for action include :
Ehdotettuja suuntaviivoja
– A competitive city needs to invest in modern, efficient and affordable services with easy online access.
– Kilpailukykyisen kaupungin on investoitava nykyaikaisiin, tehokkaisiin, edullisiin ja verkosta helposti saataviin palveluihin.
Key services include healthcare, social services, training and public administration.
Tärkeimmät palvelut ovat terveydenhuolto, sosiaalipalvelut, koulutus ja julkishallinto.
These services must develop and adapt to current and future demographic changes, especially the aging population.
Kyseisiä palveluita on kehitettävä mukautumalla nykyisiin ja tuleviin demografisiin muutoksiin, erityisesti väestön vanhenemiseen.
– One specific issue is the provision of childcare so that carers can participate in work or training. This is of particular importance in promoting gender equality.
– Lastenhoidon järjestäminen siten, että aikuisilla on mahdollisuus käydä töissä tai kouluttautua, on erityisen tärkeä haaste miesten ja naisten yhdenvertaisuuden edistämisen kannalta.
– It is important to ensure that citizens from deprived areas have access to services.
– On tärkeää, että palveluiden saanti taataan muita huonommassa asemassa olevien kaupunginosien kansalaisille.
An innovative solution is to create a citywide amenity in such an area.
Eräs innovoiva ratkaisu tähän ongelmaan on muita huonommassa asemassa olevan kaupunginosan koko väestölle luotava erityisjärjestely.