natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is therefore important to improve education systems, extend the range of training on offer and provide more opportunities for on-going education.
Tästä syystä opetusjärjestelmiä olisi parannettava, koulutusmahdollisuuksia monipuolistettava ja jatkuvaa koulutusta lisättävä.
Balanced development in urban and rural areas and areas dependent on fisheries
Kaupunki- ja maaseutualueiden sekä kalastuksesta riippuvaisten alueiden kehityksen tasapainottaminen
For a more harmonious development of the Union, aid provided to urban and rural areas should complement and improve the balance between them.
Kaupunki-ja maaseutualueiden täydentävyyttä ja tasapainoisuutta lisäämällä edistetään Euroopan alueen sopusointuista kehitystä.
However, the specific problems and characteristics of these areas should be taken into account.
Näiden alueiden erityisongelmia ja -piirteitä ei kuitenkaan saa unohtaa.
To maintain a living countryside incentives are needed to encourage farmers to modernise production and marketing methods and provide highquality products.
Jotta maaseutu säilyisi elinvoimaisena, viljelijöitä olisi rohkaistava nykyaikaistamaan tuotanto-ja markkinointiketjua ja varmistamaan tuotteidensa laatu.
The competitiveness of rural areas also depends on a wider range of jobcreating activities as a means of stemming out-migration from rural areas.
Maaseutualueiden kilpailukykyyn vaikuttaa myös työpaikkoja luovien elinkeinotoimintojen monipuolistaminen, jonka avulla voidaan vähentää maaltapakoa.
Rural areas are often synonymous with a healthy environment and natural heritage, assets which bode well for recreation and tourism activities.
Tämän lisäksi maaseutu on usein yhtä kuin vapaaajanvieton ja matkailun väliteihin kuuluvat puhdas luonto ja luonnonympäristö.
It is therefore vital to preserve the countryside, protect nature and encourage the renovation of villages.
Tästä syystä maisemia on säilytettävä, luontoa suojeltava ja kylien kunnostusta kannustettava.
Towns and cities have the advantage of being centres of communication, trade, innovation and culture alongside the disadvantages of consuming enormous quantities of energy and producing considerable quantities of waste.
Kaupunkien etuna on se, että ne ovat viestinnän, kaupan, innovaation ja kulttuurin keskuksia, ja haittapuolena taas se, että ne kuluttavat valtavasti energiaa ja tuottavat huikeita jätemääriä.
The role of urban areas in regional growth should be enhanced so as to provide increased employment opportunities.
Kaupunkialueiden asemaa työllisyyden parantamisessa alueellisen kehityksen osana on vahvistettava.
Balanced urban development requires the regeneration of the most run-down areas and greater advances in social integration.
Tasapainoinen kaupunkikehitys edellyttää huonoimmassa asemassa olevien kaupunginosien elvyttämistä ja sosiaalisen integroitumisen parantamista.
Living standards and health protection could be reinforced by devising clean and cheap transport systems, exploiting renewable sources of energy and by rationalising the use of traditional energy sources.
Elämänlaatua ja terveyden suojelua voidaan parantaa kehittämällä puhtaita ja säästäviä liikennejärjestelmiä, hyödyntämällä uusiutuvia energialähteitä ja rationalisoimalla perinteisten energiamuotojen käyttöä.
Urban management that is efficient and close to inhabitants helps improve the living environment in cities.
Tehokkaalla ja asukkaita lähellä olevalla hallinnolla voidaan parantaa elinympäristöä kaupungeissa.
Fishing is still the mainstay of many coastal areas even though it faces difficulties.
uudelleenjärjestelyjä.
The modernisation of vessels, the introduction of more selective fishing techniques, aquaculture and the promotion of quality products are some ways of giving a fresh boost to towns and villages which are dependent on fishing.
Alusten uudenaikaistaminen, valikoivien kalastustekniikoiden kehittäminen, vesiviljelyjä laatutuotteiden myynninedistäminen kuuluvat niihin keinoihin, joilla kalastuksesta riippuvaisia kaupunkeja ja kyliä voidaan elvyttää.
Many areas in the countryside are under-populated, lack basic services and offer limited job opportunities.
Useilla maaseutualueilla ongelmana ovat harva asutus, peruspalvelujen puuttuminen ja vähäiset työllistymismahdollisuudet.
These problems primarily stem from the decline in agriculture which is still the main land use in rural areas.
Nämä ongelmat johtuvat suurelta osin maatalousalan taantumisesta.
Agriculture maintains the landscape and produces essential raw materials.
Maatalous onkin edelleen merkittävin ala maankäytön kannalta, ja sillä on tehtävänsä maiseman säilyttäjänä ja välttämättömien raakaaineiden toimittajana.
Priorities for the 20002006 programming period
Ohjelmakauden 2000-2006 prioriteetit
For each Objective, summary documents outlining the main areas benefiting from Community aid will be established as soon as all programmes have been adopted by the Commission.
Jokaista tavoitetta kohden laadittu yhtenäinen ohjelma-asiakirja esittelee periaatteet, joiden mukaan yhteisön tuki voidaan vakiinnuttaa niin pian kun komissio on hyväksynyt ohjelmat.
These documents will be disseminated widely and will be also available on the Inforegio website: http://inforegio.cec.eu.int.
Nämä asiakirjat ovat laajan jakelun lisäksi saatavilla myös Inforegion internet-sivuilta http://inforegio.cec.eu.int.
The other Community policies at the service of the regions
Alue- ja paikallisviranomaisten ääni
The voice of the regional and local authorities
Euroopan investointipankin lainat
Loans from the European Investment Bank
Euroopan investointipankki
Since 1994, the local and
EUROOPAN UNIONISSA Alueiden komitea on vuodesta 1994 asti edustanut alue- ja paikallisviranomaisia Euroopan unionissa, mikä on osaltaan Alueiden edistänyt yhteisöpolitiikan komitea tehokkuutta.
# regional authorities have been represented at Community level by the Committee of the Regions, which contributes to the efficiency of Community policies. The Committees' 222 members regularly give opinions on the
Komitean 222 jäsentä antavat säännöllisesti lausuntoja aluepolitiikan täytäntöönpanosta ja alueiden taloudellisten ja sosiaalisten erojen vähentämisestä unionissa.
The purpose of the European Investment Bank (EIB) is to contribute to integration, balanced development and economic and social cohesion within the Union.
Euroopan investointipankin (EIP) tehtävänä on edistää integraatiota, tasapainoista kehitystä sekä taloudellista ja sosiaalista koheesiota unionissa.
Its loans help to improve transEuropean networks for transport and energy, make firms more dynamic, protect the environment, improve the quality of life in cities and expand knowledge and innovation.
EIP myöntää lainoja Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen parantamiseen, yritysten dynaamisuuden lisäämiseen, ympäristön suojeluun, elämänlaadun parantamiseen kaupungeissa tai vaikkapa osaamisen ja innovaatioiden kehittämiseen.
In 1999, loans for regional development and the reduction of disparities totalled €17 billion.
Aluekehitykseen ja alueellisten erojen vähentämiseen myönnettiin 17 miljardia euroa vuonna 1999.
The information society, research and development, innovation, competitiveness and human resources are targeted for special loans under the "Innovation 2000" Initiative, which will receive funding of €12 to 15 billion for the period 2000-2003.
Innovaatio 2000 -aloitteessa, jolle on varattu 12-15 miljardia euroa vuosina 2000-2003, myönnetään erityislainoja tietoyhteiskunnan, tutkimuksen ja kehityksen, innovaation, kilpailukyvyn ja henkilöresurssien aloilla.
In the Central and Eastern European countries, loans granted by the EIB since 1990 have concerned primarily the extension and modernisation of communication infrastructure (rail and road links, ports, airports and air traffic control, fixed and mobile telephones).
EIP on myöntänyt vuodesta 1990 lainoja Keski-ja Itä-Euroopan maille ensisijassa liikenteen ja viestinnän infrastruktuurien (rautatie- ja maantieyhteydet, satamat, lentokentät ja lennonjohto, kiinteät puhelinverkot ja matkapuhelinverkot) laajentamiseen ja nykyaikaistamiseen.
The Bank's strategy also includes support for direct investment (particularly in partnership with Community firms), the protection of the natural environment and improving the quality of life in cities.
Pankin strategia kattaa kuitenkin myös suorien investointien tukemisen (erityisesti yhdessä eurooppalaisten yritysten kanssa) sekä luonnonympäristön suojelun ja elämänlaadun parantamisen kaupungeissa.
Loans totalling €2.4 billion were granted in 1999.
Vuonna 1999 lainoja myönnettiin 2,4 miljardia euroa.
Gross domestic product in the least prosperous regions where 10% of the Union's population lives (1988 to 1998)
Bruttokansantuote köyhimmillä alueilla, joilla asuu 10% unionin väestöstä (kehitys 1988-1998)
Recent reports on the socio-economic situation and development of the Union's regions show that the Structural Funds and the Cohesion Fund have already contributed substantially reducing regional disparities.
Euroopan unionin alueiden sosiaalisesta ja taloudellisesta tilanteesta annettujen viimeaikaisten kertomusten mukaan alueellisia eroja on jo vähennetty huomattavasti rakennerahastojen ja koheesiorahaston avulla.
The cumulative effect added about 10% to GDP in Greece, Ireland and Portugal and over 4% in Spain.
Kumulatiivisen vaikutuksen arvellaan olleen noin 10% BKT:n kasvusta Kreikassa, Irlannissa ja Portugalissa ja hieman yli 4% Espanjassa.
In other words, a third or more of the economic convergence of these countries would not have happened without the Structural Funds.
Toisin sanoen rakennerahastot ovat mahdollistaneet vähintään kolmanneksen näiden maiden taloudellisesta lähentymisestä.
More specifically, it is estimated that in 1989-99 in all the assisted regions of the Union some 2.2 million jobs were maintained or created thanks to the Structural Funds.
Konkreettisemmin rakennerahastojen avulla arvioidaan säilytetyn tai luodun noin 2,2 miljoonaa työpaikkaa vuosina 1989-1999 kaikilla tukea saaneilla alueilla unionissa.
Average 1988
Keskiarvo 1988
Average 1998
Keskiarvo 1998
The Structural Funds and the Cohesion Fund are helping to reduce these imbalances while creating favourable conditions for growth.
Vaikka köyhimpien alueiden talouskehitys onkin ollut merkittävää keskipitkällä aikavälillä, erot köyhien ja rikkaiden alueiden välillä ovat edelleen hyvin suuret, ja niiden vähentämiseen menee monia vuosia.
But while the economic progress of the least prosperous regions is quite remarkable from a medium term point of view, the gaps between the richest and the poorest are still considerable and will not be lessened for a considerable period of time.
Perusrakenteiden kehittämisessä on edistytty merkittävästi, mutta muilla aloilla, kuten tutkimuksessa ja teknologisessa kehityksessä, pääsyssä tietoyhteiskuntaan, perus-, ammatti- ja jatkokoulutusmahdollisuuksissa ja ympäristön laadussa on edelleen suuria eroja.
Despite recent improvements, unemployment remains a pressing concern.
Viimeaikaisesta kehityksestä huolimatta työttömyys on edelleen huolestuttavan korkea.
In the worst affected regions, the rate rose from 20% in 1987 to 24% in 1997 although it levelled out at around 4% in the 25 most favoured regions.
Työttömyysaste nousi pahimmilla alueilla 20%:sta 24%:iin vuodesta 1987 vuoteen 1997, kun se parhaimmilla 25 alueella vakiintui noin 4%:iin.
In the 25 worst hit regions, 60% of those out of work were long-term unemployed, youth unemployment was 47% and only 30% of women of working age had a job.
Työttömyyden kannalta 25 pahimmalla alueella 60% työttömistä on pitkäaikaistyöttömiä, nuorten työttömyysaste on 47% ja ainoastaan 30% työikäisistä naista käy ansiotyössä.
But the achievements of regional policy cannot merely be summed up in statistical terms.
Aluepolitiikan tulokset eivät kuitenkaan ole nähtävissä ainoastaan tilastoissa.
The Community-wide scale of certain measures (Community Initiatives), partnership among the various parties involved, the attention paid to the environment and equal opportunities, cooperation, networking, exchange of experiences and experimentation with new approaches to development (Innovative Actions) are all new assets which help the regions to move forward and make full use of their potential.
Joidenkin toimien Euroopan laajuinen ulottuvuus (yhteisöaloitteet), eri toimijoiden välinen kumppanuus, ympäristönäkökohtien ja tasaarvon huomioon ottaminen, yhteistyö, verkottuminen ja kokemusten vaihtoja uudenlaisten kehitysmallien kokeilu (innovatiiviset toimet) ovat kaikki seikkoja, jotka auttavat alueita kehittymään ja hyödyntämään omat mahdollisuutensa.
Unemployment rates by Member State and their worst-hit regions (April 1999)
Työttömyysaste jäsenvaltioissa sekä niiden heikoimmilla alueilla (huhtikuu 1999)
Above average Average Below average
Keskiarvoa alhaisempi
* Excluding French overseas departments
* Ranskan merentakaisia departementteja lukuun ottamatta
The €213 billion channelled through the Structural Funds and the Cohesion Fund comes from taxes paid by Union citizens.
Rakennerahastojen ja koheesiorahaston 213 miljardin euron määrärahat ovat eurooppalaisten veronmaksajien rahoja.
As in the case of all-public funding, the Union Funds seek to manage the money for which they are responsible in an efficient, transparent and impartial manner.
Kuten julkisen varainhoidon yleensä, myös unionin rahastojen periaatteena on pyrkimys tehokkaaseen ja avoimeen hallintoon sekä yhteisen edun valvomiseen.
Providing information to potential beneficiaries and citizens is a very specialised task which must be carefully prepared and must be followed on through all the phases of the life of a programme using structural funding.
Tiedotus mahdollisille tuensaajille ja kansalaisille edellyttää huolellista valmistelua ja on se varmistettava rakennerahastovaroja saavien ohjelmien koko toteutusajaksi.
That is why the Commission has asked the Member States to prepare and implement multiannual communication plans rather than one-off measures.
Tästä syystä komissio on pyytänyt jäsenvaltioita laatimaan ja ottamaan käyttöön monivuotiset viestintäsuunnitelmat yksittäisten tiedotteiden sijaan.
Because of the size of the Structural Fund budget, the European Commission has sought not to leave the "right to know" to chance.
Koska rakennerahastojen määrärahat ovat niin suuret, Euroopan komissio on halunnut varmistaa, että veronmaksajien oikeus saada tietoja ei vaarannu.
In agreement with the Member States, it has laid down a number of obligations to ensure that the mechanisms for disbursing these funds are transparent and citizens know how their money is been used.
Komissio on yhteisymmärryksessä jäsenvaltioiden kanssa vahvistanut joukon velvoitteita, jotta varojen myöntäminen on avointa ja kansalaiset tietävät, kuinka varat on käytetty.
(brochures, leaflets, radio spots, television-, programmes, etc.) to the most innovative (Internet, CD-ROM), may be used to that end.
Tiedotukseen voidaan käyttää kaikkia mahdollisia välineitä perinteisistä (esitteet, lehtiset, radiomainokset, televisio-ohjelmat jne.) kaikista uusimpiin (Internet, CD-rom).
The duties of the public authorities responsible for structural assistance have been laid down in black and white in a European "law" which applies throughout the Union.
Rakennerahastovaroista vastaavien julkisviranomaisten tehtävät on näin määritelty kaikkialla unionissa sovellettavassa laissa.
The European Commission ensures compliance with this "law".
Euroopan komissio valvoo tämän lain noudattamista.
Publications the Internet
Julkaisut ja Internet m^ http://www.europa.eu.int/comm/regionaljpolicy
Series Structural policies and the drivers of regional economies
Sarja Rakennepolitiikka ja Euroopan vuoristoalueet
Series Structural policies and European territory
Jäsenvaltioiden rakennepolitiikan menestytarinat
Series Structural policies success stories in the Member States
Rakennepolitiikka alueiden talouksien kehittäjänä
Regulations and guidelines
Asetukset ja suuntaviivat
• Council Regulation (EC) No 1260/1999 of 21 June 1999 laying down general provisions on the Structural Funds
• Neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä
• Commission Regulation (EC) No 1685/2000 of 28 July 2000 laying down detailed rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 1260/1999 as regards eligibility of expenditure of operations co-financed by the Structural Funds
• Komission asetus (EY) N:o 1685/2000, annettu 28 päivänä heinäkuuta 2000, neuvoston asetuksen (EY)N:o 1260/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä rakennerahastoista yhteisrahoitettujen toimien tukikelpoisuuden osalta
• Commission Regulation (EC) No 1159/2000 of 30 May 2000 on information and publicity measures to be carried out by the Member States concerning assistance from the Structural Funds
• Komission asetus (EY) N:o 1159/2000, annettu 30 päivänä toukokuuta 2000, jäsenvaltioiden toteuttamasta rakennerahastojen tukitoimiin liittyvästä tiedotus- ja julkistamistoiminnasta
• Regulation (EC) No 1783/1999 of the European Parliament and of the Council of 12 July 1999 on the European Regional Development Fund
• Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1783/1999, annettu 12 päivänä heinäkuuta 1999, Euroopan aluekehitysrahastosta
• Regulation (EC) No 1784/1999 of the European Parliament and of the Council of 12 July 1999 on the European Social Fund
• Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1784/1999, annettu 12 päivänä heinäkuuta 1999, Euroopan sosiaalirahastosta
• Council Regulation (EC) No 1257/1999 of 17 May 1999 on support for rural development from the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) amending and repealing certain Regulations
• Neuvoston asetus (EY) N:o 1257/1999, annettu 17 päivänä toukokuuta 1999, Euroopan maatalouden ohjaus-ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen
• Council Regulation (EC) No 1263/1999 of 21 June 1999 on the Financial Instrument for Fisheries Guidance
• Neuvoston asetus (EY) N:o 1263/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä
• Council Regulation (EC) No 1164/94 of 16 May 1994 establishing a Cohesion Fund
• Neuvoston asetus (EY) N:o 1164/1994, annettu 16 päivänä toukokuuta 1994, koheesiorahastosta
• Council Regulation (EC) No 1264/1999 of 21 June 1999 amending Regulation (EC) No 1164/94 establishing a Cohesion Fund
• Neuvoston asetus (EY) N:o 1264/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, koheesiorahastosta annetun asetuksen (EY) N:o 1164/94 muuttamisesta
• Council Regulation (EC) No 1265/1999 of 21 June 1999 amending Annex II to Regulation (EC) No 1164/94 establishing a Cohesion Fund
• Neuvoston asetus (EY) N:o 1265/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, koheesiorahastosta annetun asetuksen (EY) N:o 1164/94 liitteen II muuttamisesta
• Council Regulation (EC) No 1267/1999 of 21 June 1999 establishing an Instrument for Structural Policies for Preaccession (ISPA)
• Neuvoston asetus (EY) N:o 1267/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, liittymistä edeltävästä rakennepolitiikan välineestä
• General guidelines: Commission Communication published in Official Journal C 267 of 22 September 1999
• Yleiset suuntaviivat: virallisessa lehdessä 22. syyskuuta 1999 julkaistu komission tiedonanto (EYVL C 267)
• Interreg III guidelines: Commission Communication published in Official Journal C 143 of 23 May 2000
• Interreg III -aloitteen suuntaviivat: virallisessa lehdessä 23. toukokuuta 2000 julkaistu komission tiedonanto (EYVL C 143)
• Urban II guidelines: Commission Communication published in Official Journal C 141 of 19 May 2000
• Urban II -aloitteen suuntaviivat: virallisessa lehdessä 19. toukokuuta 2000 julkaistu komission tiedonanto (EYVL C 141)
• Equal guidelines: Commission Communication published in Official Journal C 127 of 5 May 2000
• Equal-aloitteen suuntaviivat: virallisessa lehdessä 5. toukokuuta 2000 julkaistu komission tiedonanto (EYVL C 127)
• Leader + guidelines: Commission Communication published in Official Journal C 139 of 18 May 2000
• Leader+-aloitteen suuntaviivat: virallisessa lehdessä 18. toukokuuta 2000 julkaistu komission tiedonanto (EYVL C 139)
Working for the regions
Alueiden palveluksessa Sarja: Muuttuva Eurooppa
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 2001
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet.
Internetissä on tietoa Euroopan unionista kaikilla sen virallisilla kielillä.
It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
Tietoa saa Europa-palvelimen kautta osoitteesta http://europa.eu.int
EUROPE DIRECT is a freephone service to help you find answers to your questions about the European Union and to provide information about your rights and opportunities as an EU citizen:
EUROPE DIRECT on maksuton puhelinpalvelu, jonka avulla kysyjä saa vastauksia Euroopan unionia koskeviin kysymyksiinsä sekä tietoja oikeuksistaan ja mahdollisuuksistaan EU:n kansalaisena: 0800 11 31 91.
Information and publications in English on the European Union can be obtained from:
Tietoja ja julkaisuja Euroopan unionista on saatavilla suomen kielellä seuraavista osoitteista:
Office in Ireland
EUROOPAN KOMISSIO
European Union House 43 Molesworth Street Dublin 2 Tel. (353-1)605 79 00 Fax (353-1) 605 79 99 Internet: www.europarl.eu.int E-mail: EPDublin@europarl.eu.int
EUROOPAN PARLAMENTTI
United Kingdom Office
Suomen tiedotustoimisto
Jean Monnet House 8 Storey's Gate London SW1Ρ 3AT Tel. (44-20)79 73 19 92 Internet: www.cec.org.uk
Pohjoisesplanadi 31 FIN-00100 Helsinki P. (358-9) 622 65 44 Neuvonta 9-11.30, p.
2 Queen Anne's Gate London SW1Η 9AA Tel. (44-20) 72 27 43 00 Fax (44-20) 72 27 43 02 Internet: www.europarl.eu.int/uk E-mail: EPLondon@europarl.eu.int
Pohjoisesplanadi 31 PL 26 FIN-00131 Helsinki P. (358-9) 622 04 50 F. (358-9)622 26 10 Internet: www.europarl.fi Sähköposti: ephelsinki@europarl.eu.int
Representation in Scotland
Representationen i Finland
European Commission and Parliament representations and offices exist in all the countries of the European Union. The European Commission also has delegations in other parts of the world.
Euroopan komission ja Euroopan parlamentin edustustoja tai tiedotustoimistoja on jokaisessa jäsenmaassa sekä unionin ulkopuolisissa maissa ympäri maailmaa.
Why does the Community have a regional policy?
Miksi harjoittaa Euroopan laajuista aluepolitiikkaa?
How much does it cost?
Paljonko se maksaa?
How is the policy implemented? Who is it for?
Mitä tähän politiikkaan sisältyy, ja ketä se koskee?
What specific measures are supported by the Community funds?
Minkälaisia konkreettisia toimia rahastoista voidaan tukea?
What are the results?
Mitä rahoilla saadaan?
These are the questions to which this brochure gives succinct answers.
Tässä esitteessä annetaan lyhyt vastaus näihin kysymyksiin.
If you would like more detailed information on assistance from the European Union for regional development, you can consult the Inforegio web site http://inforegio.cec.eu.int
Yksityiskohtaisempia tietoja Euroopan unionin aluetuista löytyy Internetin Inforegio-sivuilta osoitteesta http://inforegio.cec.eu.int.
Contacts in the Commission's services responsible for the Structural Funds:
Komission rakennerahastojen yhteystiedot:
European Regional Development Fund (ERDF) and Instrument for Structural Policies for Preaccession
Euroopan aluekehitysrahasto & liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto (EMOTR)
E-mail: agri-library@cec.eu.int
Aluepolitiikan pääosasto Yksikkö 01 Faksi (32-2) 296 60 03 Sähköposti: regio-info@cec.eu.int
Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG)
Euroopan sosiaalirahasto (ESR)
European Social Fund (ESF)
Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline (KOR)
Directorate-General for Fisheries Unit A.2 Fax (32-2) 299 30 40 E-mail: fisheries-info@cec.eu.int
Työllisyysden ja sosiaaliasioiden pääosasto Tiedotusyksikkö Faksi (32-2) 296 23 93 Sähköposti: empl-info@cec.eu.int