natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It also meant establishing a fleet of vehicles, and other infrastructure such as a picnic area and playground, as well as the necessary signs and indications.
Vesialtaille rakennettiin teitä, hankittiin kulkuneuvoja ja perustettiinmuitakin infrastruktuureja, kuten huviretkipuisto ja leikkikenttä. Lisäksi tarvittiin viittoja ja ohjetauluja.
The nature of this project is quite innovative for the region, and has diversified activity into new areas using some of the existing infrastructure.
Hanke on tällä alueella varsin innovatiivinen, ja se on monipuolistanut toimintaa uusille aloille, jotka hyödyntävät nykyisiä infrastruktuureja.
It has also led to the creation of three jobs: one permanent and two seasonal.
Työpaikkoja on syntynyt kolme, joista yksi on pysyvä ja kaksi kausiluonteista.
Photos provided by Ader-Sousa
Kuvat: Ader-Sousa
Member Sate: Germany Region, district: Schleswig-Holstein Name of the LAG: Schwentine-Holsteinische Schweiz Population: 57 546Surface area: 459 km²
Jäsenvaltio: Saksa Alue: Schleswig-Holstein Paikallisen toimintaryhmän nimi: Schwentine-Holsteinische Schweiz Väestömäärä: 57 546 Pinta-ala: 459 km²
Project total cost: EUR 255 000EU: EUR 64 000Other public funds: EUR 136 000 Private funds: EUR 55 000 Project eligibility: 2005–06
Hankkeen kokonaiskustannukset: 255 000 euroa EU: 64 000 euroa Muu julkinen rahoitus: 136 000 euroa Yksityinen rahoitus: 55 000 euroa Hankkeen tukikelpoisuuskausi: 2005–2006
Contact person: Oscar Klose (NABU Eutin)Address: Vahldiekstraße 19a, D-23701 Eutin Tel. (49-4521) 53 44Fax (49-4521) 53 44E-mail: oscar.klose@aol.com Website: www.nabu-eutin.de
Yhteyshenkilö: Oscar Klose, NABU Eutin Osoite: Vahldiekstraße 19 a, D-23701 Eutin P. (49-45) 21 53 44 F. (49-45) 21 53 44 Sähköposti: oscar.klose@aol.com Internet: http://www.nabu-eutin.de
The Viehdiecks meadows in the Leader region of Schwen-tine-Holsteinische Schweiz are the perfect habitat for a range of endangered species of birds.
Leader-ohjelmaan kuuluvat Viehdiecksin niityt Schwentine-Holsteinische Schweizin alueella ovat täydellinen elinympäristö erilaisille uhanalaisille lintulajeille.
Besides the redbacked shrike and the whinchat, the corncrake has been observed in recent years.
Pikkulepinkäisen ja pensastaskun lisäksi siellä on viime vuosina havaittu ruisrääkkiä.
This particular crake, which is in danger of extinction all over the world, needs open plains with high bushes, a high level of groundwater and a small amount of woods for successful breeding.
Ruisrääkkä on uhanalainen koko maailmassa; se tarvitsee lisääntyäkseen aukioita, joiden läheisyydessä on korkeita pensaita ja vettä sekä harvapuistamaastoa.
However, because of draining and decades of agriculture, its habitat has degenerated quite badly and, in order to secure the habitat, something had to be done urgently.
Kosteikkojen kuivauksen ja vuosikymmeniä jatkuneen maanviljelyksen takia ruisrääkän elinympäristö on heikentynyt merkittävästi. Elinympäristön suojelemiseksi oli ryhdyttävä pikaisiin toimiin.
In spring 2003 the environmental association NABU (Naturschutzbund Deutschland) in Eutin bought, with Leader+ funding, 13 hectares of land with the aim of restoring it to its natural state as soon as possible.
Eutinissa sijaitseva ympäristöjärjestöNABU (Naturschutzbund Deutschland) osti keväällä 2003muunmuassa Leader+-varoja käyttäen 13 hehtaaria maata palauttaakseen sen mahdollisimman nopeasti luonnontilaan.
It took one year to prepare the groundwork: the hydraulic engineering had to be planned, the funding secured and the necessary authorisation obtained.
Valmistelutyöt kestivät vuoden verran: oli suunniteltava vesirakennustyöt, varmistettava rahoitus ja hankittava tarvittavat luvat.
By autumn 2005, the project started with the construction of a 3-km-long willow-fence.
Hanke aloitettiin syksyllä 2005 kolmikilometrisen pajuaidan rakentamisella.
Drains and other devices which could prevent the meadow from becoming marshy were destroyed.
Sen jälkeen purettiin ojituksia jamuita rakennelmia, jotka voisivat estää niityn muuttumisen kosteikoksi.
One year later in the summer of 2006, where previously thistle and nettle-meadows had dominated, the higher water levels combined with the effects of grazing by a herd of 15 cows began to produce results.
Vuosi myöhemmin eli kesällä 2006 tilanne ohdakkeiden ja nokkosten valtaamilla niityillä alkoi muuttua vedenpinnan nousun ja 15 lehmän laiduntamisen yhteisvaikutuksesta.
In May the corncrake and the redbacked shrike returned from their over-wintering in Africa, and sheldrakes bred for the first time at Viehdeck.
Toukokuussa ruisrääkkä ja pikkulepinkäinen palasivat talvehtimasta Afrikasta, ja ristisorsat lisääntyivät ensimmäisen kerran Viehdeckissä.
Meanwhile the newly constructed lakes provided homes for a variety of amphibians, including the tree-frog.
Vastikään valmistuneissa lammikoissa asusti monia sammakkoeläimiä, muunmuassa lehtisammakko.
As the project was very successful, the zone will be extended by another 5 hectares.
Koska hanke onnistui erittäin hyvin, aluetta laajennetaan vielä viidellä hehtaarilla.
Photos provided by the German national network unit.
Kuvat: Saksan kansallinen verkostoyksikkö
Special Focus
Erityinen painopiste
Leader’s contribution to growth and sustainable development by Laurent Van Depoele, former Professor at the Catholic University of Leuven and former Director for rural development at the European Commission
Laurent Van Depoele, Leuvenin katolisen yliopiston entinen professori ja Euroopan komission maaseudun kehittämisosaston entinen johtaja
In light of the relaunched Lisbon strategy in February 2005 and the Gothenburg agenda, this article will
Tässä artikkelissa käsitellään helmikuussa 2005 uudelleen käynnistetyn Lissabonin strategian ja Göteborgin strate-
1 focus on the contribution of rural development in general, and of Leader(
1 gian valossa sitä, miten maaseudun kehittäminen yleensä ja etenkin Leader-ohjelma (
) (as a separate Community initiative for rural development) in particular, to higher economic growth, greater competitiveness, job creation and sustainable development.
) (maaseudun kehittämistä koskevana erillisenä yhteisöaloitteena) ovat vaikuttaneet talouskasvuun, kilpailukyvyn lisääntymiseen, työpaikkojen syntymiseen ja kestävään kehitykseen.
) concerned ‘both shifts in policy focus and adjustments to governance structure’.
Tämä on totta erityisesti EU:nmaaseudun kehittämispolitiikan kohdalla.
This is particularly valid for the EU rural development policy which indeed shifted in that period from a sectoral to a territorial policy approach, from subsidising declining sectors to strategic investments, to one of developing new activities and focusing on local responsibilities and decentralisation of policy administration.
Siinä siirryttiin edellä mainittuna aikana alakohtaisesta lähestymistavasta alueelliseen lähestymistapaan ja taantuvien alojen tukemisen sijasta alettiin tukea strategisia investointeja sekä kehittää uusia toimia. Vastuuta annettiin paikallisviranomaisille ja hallintoa hajautettiin.
In the early days of Leader I, in the beginning of the 1990s, we were living in a pre-globalisation era and were, in the context of the common agricultural policy (CAP), more worried about the competitiveness with the USA than with India or China.
Kun Leader I -ohjelmaa alettiin soveltaa 1990-luvun alkupuolella, elettiin globalisoitumista edeltävää aikaa. Tuolloin yhteisenmaatalouspolitiikan (YMP) puitteissa pyrittiin kilpailemaan Yhdysvaltojen eikä Intian tai Kiinan kanssa.
The decline in farm employment and the increase in part-time farmers inspired some Leader I groups to think about new jobs, however without real tangible results and without emphasising the sustainability and quality of jobs.
Maatalouden työpaikkojen väheneminen ja osa-aikaisviljelijöiden lisääntyminen saivat jotkin Leader I -ryhmät suunnittelemaan uusien työpaikkojen luomista.
Ten years ago, in November 1996, the Cork Conference introduced enduring new concepts which became shared truths such as the capacity of rural areas to become competitive with appropriate policies and the relevance and effectiveness of the Leader methodology.
Tulokset eivät kuitenkaan olleet konkreettisia, eikä kestävään kehitykseen tai työpaikkojen laatuun kiinnitetty suurta huomiota. Kymmenisen vuotta sitten marraskuussa 1996 pidetyssä Corkin konferenssissa vahvistettiin kestäviä uusia käsitteitä, joista tulikin yleispäteviä.
However, the Cork Declaration also had some limitations because it underestimated environmental concerns, which remained limited to agro-environmental measures, and missed the changing overall economic and social context in the EU.
Corkin julistuksella on kuitenkin puutteensa: se aliarvioi ympäristönäkökohdat ja korosti vain maatalouden ympäristötoimenpiteitä sekä jätti huomiotta taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen muuttumisen EU:ssa.
) points out that the changes in nature, content and administration of rural policies in many OECD countries in the 1990s
), että 1990-luvulla muutokset maaseudun
This should be done by means of policies tailored to the needs of the information society and by research and development to increase competitiveness and innovation.
”Leaderiin” sisältyvät tässä Leader I, Leader II ja Leader+.
The Gothenburg European Council (15/16 June 2001) approved a European Union strategy for sustainable development, which implies a coordinated development of common policies addressing the economic, environmental and social dimensions of sustainability(4) and having sustainable development as their core objective.
Katso myös John Brydenin artikkeli ”Leader I:stä Leader+:aan ja sen jälkeen: Leader-toimintalinja” Leader+Magazine nro 6, 2006, s. 8–12. International Regional Science Review, nro 24, tammikuu 2001, s. 134–145.
Gothenburg agenda added an environmental dimension to the Lisbon strategy.
viime aikoina on ollut monia tällaisia tapauksia tekstiilialalla ja autoteollisuudessa kuin myös raskasteollisuudessa.
According to these two agendas the EU should create a globally competitive knowledge-based economy with a strong social dimension and a high level of care for the environment.
Eräillä alueilla onmyös rasitteenaanmaantieteellisiä rajoitteita, jotka estävät niitä saamasta riittävästi resursseja kilpailukyvyn lisäämiseksi.
It has to develop research and innovation as the key to long-term investment.
Kehitykseen liittyvät haasteet ovat suurempia, silloin kun vankkaa työvoimapohjaa yritetään luoda tai säilyttää syrjäisillä alueilla.
car manufacturing sectors or heavy industry.
Göteborgin tavoitteilla lisättiin Lissabonin strategiaan ympäristöulottuvuus.
Some areas also have to cope with a certain number of geographical constraints that currently prevent them from having access to a fair share of resources required to increase their competitiveness.
Näiden kahden strategian mukaan EU:sta tulee tehdä maailmanlaajuisesti kilpailukykyinen osaamistalous, jossa on vahva sosiaalinen ulottuvuus ja jossa ympäristöasioista pidetään korkeatasoisesti huolta.
The development challenges are therefore greater when trying to establish or maintain a strong employment base in remote or peripheral areas.
Tutkimus ja kehittäminen ovat avain pitkäaikaisiin investointeihin.
Leader+ was conceptualised during the 1998/99 discussions on Agenda 2000. Consequently it is only in the implementation of Leader+ that we may find contributions to the Lisbon and Gothenburg objectives.
Koska Leader+-ohjelma laadittiin vuosina 1998–1999 Agenda 2000:sta käytyjen keskusteltujen aikana, sen vaikutus Lissabonin ja Göteborgin tavoitteisiin ilmenee vasta ohjelman täytäntöönpanossa.
The Lisbon strategy and the increased competitiveness through growth and employment
Lissabonin strategia ja kilpailukyvyn paraneminen kasvun ja työllisyyden avulla
The development of employment in rural areas is closely related to the development of the production structure of the regional economy.
Työllisyyden paraneminenmaaseutualueella liittyy läheisesti alueellisen talouden tuotantorakenteen kehittymiseen.
Since agriculture is no longer the engine of economic development of the countryside, rural development policy needs a strong direct focus on enhancing employment in o-farm and non-farm activities, but taking into account the necessary involvement of farmers in the multisectoral local development strategies.
Koska maatalous ei enää ole maaseudun talouskehityksen veturi, maaseudun kehittämispolitiikassa toimet onmäärätietoisesti keskitettävä työllisyyden kasvuun maatilojen ulkopuolella ja muilla aloilla kuin maataloudessa. Samalla on kuitenkin otettava huomioon, että viljelijöiden on välttämätöntä osallistua monialaisiin aluekohtaisiin paikallisiin kehittämisstrategioihin.
Both specialisation and diversication can be successful strategies.
Sekä erikoistuminen että toiminnan monipuolistaminen voivat olla hyviä strategioita.
Indeed Leader supports the creation of micro-enterprises, SMEs and access to information and communication technologies (ICTs).
Leaderista tuetaankin mikroyritysten sekä pk-yritysten luomista samoin kuin tietoja viestintätekniikoiden saatavuuden parantamista.
The overall finding from the case studies analysed in the RUREMPLO project prepared by Ida Terluin and Jaap Post(5) is that actors with the necessary capacity (knowledge, skills and attitude) are the essential and decisive factor for job creation.
Ida Terluinin ja Jaap Postin RUREMPLO-hankkeessa analysoiduista tapaustutkimuksista tekemän päätelmän (5) mukaan työpaikkojen syntymiseen vaikuttavat olennaisesti ennen kaikkea toimijat, joilla on tarvittavat kyvyt (tiedot, taidot ja asenne).
Under Leader+ we find a great many projects illustrating the role of local actors in this field.
Leader+:ssa löytyymonia hankkeita, jotka tuovat ilmi paikallisten toimijoidenmerkityksen.
The diverse range of food products and value added primary products create signicant employment in rural areas and are critical producers of jobs.
Maaseudulla työllisyystilanne paraneemerkittävästi erilaisten elintarvikkeiden ja lisäarvoltaan suurempien alkutuotteiden ansiosta, ja ne ovatkin työpaikkojen syntymiseksi ehdottoman tärkeitä.
A Leader ‘small food business’ programme in Ireland has played an important role in the ongoing development and growth of this sector according to its coordinator Isobel Fletcher(6).
(6) Ranskan Ardèchessa kaksi paikallista toimintaryhmää tekee työpaikkojen luomiseksi yhteistyötä uskonnollisen perinnön parissa.
Ongoing globalisation leads to increased exchange of goods across the globe, with more foreign products on the European market and hopefully more European products on the world market.
Globalisaation edetessä maailmanlaajuinen tavaroiden vaihto lisääntyy: Euroopanmarkkinoille tulee lisää tuotteita sen ulkopuolelta, ja toivottavasti myös maailmanmarkkinoille saadaan lisää eurooppalaisia tuotteita.
Each European company has to find its way in this new global reality.
Eurooppalaisten yritysten on löydettävä selviytymiskeinonsa uudessa globaalissa todellisuudessa.
Micro-enterprises, small and medium-sized companies (SMEs), service providers… all have to think about future perspectives, considering innovations and alternative solutions.
Mikroyritysten, pk-yritysten ja palveluntarjoajien on suunniteltava tulevaisuutta innovaatioiden ja vaihtoehtoisten ratkaisujen kautta.
Some of the EU policies may provide the necessary instruments.
Eräät EU:n politiikat voivat tarjota siihen tarvittavia välineitä.
Recent academic debates on the approach of the EU’s rural development policy and its implementation, in particular through the Leader initiative, have suggested that the capacity of any given territory to establish increasingly global processes of economic development partly rests on regional, social, cultural and institutional forms and supports.
Tutkijat ovat hiljattain käyneet keskusteluja EU:nmaaseudun kehittämispolitiikasta ja sen täytäntöönpanosta erityisesti Leader-aloitteen kautta.
These approaches argue that good performance of individual actors is not enough for sustainable success in innovation but that economic development is facilitated by networking and interaction between a plethora of bodies that represent firms and local stakeholders.
Niidenmukaanminkä tahansa alueen kyky sulattaa yhä lisääntyviä talouskehityksen globaaleja prosesseja riippuu osittain alueellisista, sosiaalisista, kulttuurisista ja institutionaalisista muodoista ja tukitoimista.
Structures of coalition building and coherence in identifying a common territorial agenda are key to economic growth.
Yksi talouskasvun edellytyksistä on yhteisen alueellisen suunnitelman laatiminen johdonmukaisesti ja pyrkien rakentamaan liittoumia.
A territorial approach enables the consideration of rural space as a territorial entity with a local or regional economy comprising agricultural, industrial and services’ activities.
Alueellisen lähestymistavan ansiosta tiettymaaseutualue voidaan ottaa huomioon alueellisena kokonaisuutena, jolla on paikallinen tai alueellinen talous, jonka osatekijöitä ovat maatalous, teollisuus ja palvelut.
The Lisbon strategy also focuses, among other things, on improving education and training, research and development, and the creation of a ‘knowledge-based’ society.
Maaseutua ei kuitenkaan voida pitää alueellisena kokonaisuutena, joka olisi yhdenmukainen.
Using the opportunities for growth and employment requires investments in human capital and skills.
Monien maaseutualueiden tilanne on Euroopassa varsin suotuisa lähinnä sen vuoksi, että ne sijaitsevat suurten kaupunkikeskusten läheisyydessä ja saavat niistä välitöntä hyötyä.Muillamaaseutualueilla esiintyy yhä riskejä teollisuuden taantumisesta tiettyjen taloudellisten olosuhteiden eli lähinnä jonkin ison yrityksen toiminnan loppumisen vuoksi.
A changing job market requires a changing workforce.
Useimmiten tämä ei liity globalisoitumiseen;
Raising education levels, strengthening indigenous entrepreneurship based on local natural and cultural resources and upskilling the existing workforce are essential elements of the process of transforming the traditional economic bases of rural areas to a knowledge and service-driven environment.
Lissabonin strategiassa korostetaanmuunmuassa opetuksen ja koulutuksen tehostamista, tutkimuksen ja kehittämisenmerkitystä sekä osaamisyhteiskunnan luomista.
We find indeed many examples in Leader+ of funding on education, training and lifelong learning.
Kasvuja työllisyysmahdollisuuksien hyödyntäminen edellyttää investointeja inhimilliseen pääomaan ja taitoihin.
The training course entitled ‘Women in leadership’ in north Cork and
Muuttuvat työmarkkinat tarvitsevatmuuttumiskykyistä työvoimaa.
Rural areas cannot be considered as a uniform territorial entity. Many of them currently enjoy a relatively favourable situation in Europe, mainly related to their proximity to big urban centres from which they directly benet.
Kunmaaseudunperinteinen talouselämähalutaanmuuttaa osaamisperusteiseksi ja palvelulähtöiseksi, välttämättömiä edellytyksiä ovat koulutustason nostaminen, paikallisen yrittäjyyden tukeminen paikallisten luonnonja kulttuuriresurssien pohjalta sekä nykyisen työvoiman taitojen lisääminen.
Other European territories are still exposed to the risks of industrial recession related to specic economic circumstances, mainly resulting from the closure of a large firm.
Leader+-ohjelmassa onkin rahoitettu monia opetukseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen liittyviä hankkeita.
These are more often than not linked to the globalisation process, and there have been many recent examples in the textile and
Pohjois-Corkissa ja Lounais-Limerickissä järjestetty Naiset johtajina -kurssi osoittaa loistavasti, miten
is concerned, Bavaria has been a pioneer in producing biodiesel from rapeseed oil(12). Increasing the production of biomass and renewable energy not only helps to reduce greenhouse gas but equally creates new employment opportunities in rural areas.
) tamisessa rypsiöljystä. (12) Biomassan ja uusiutuvan energian tuotannon kasvu paitsi vähentää kasvihuonekaasupäästöjä myös luomaaseudulle uusia työllistymismahdollisuuksia.
But also here the ‘environmental’ agenda is much more a question of the CAP than of Leader; for example, this is the case regarding the financing of farmers producing energy crops.
Tältäkin osin ympäristönäkökohdat liittyvät enemmän YMP:hen kuin Leaderiin esimerkiksi energiakasveja tuottaville viljelijöille maksettavien tukien osalta.
Some conclusions
Joitakin päätelmiä
Referring to the ‘Initial key findings of the Leader+ ini-tiative’(8), only some 11 % of the total selected Leader+ projects (2003) refer to one of the priority themes of Leader+ ‘The use of new know-how and new technologies’, which could be dealing with information, communication, distance learning and training, environmental management, healthcare, renewable energy, processing land-based and marine products, and the production of alternative crops and biotechnologies.
Leader+-ohjelman tärkeimpiä alustavia tuloksia esittelevän artikkelin (8) mukaan vain 11 prosenttia valituista Leader+hankkeista (2003) liittyy uuden taitotiedon ja uusien tekniikoiden käyttöön, joka oli yksimääritellyistä strategisista haasteista. Tätä voitaisiin kuitenkin käyttää tiedon välittämiseen ja viestintään sekä hyödyntää etäopiskelussa ja -koulutuksessa, ympäristöhallinnassa, terveydenhuollossa, uusiutuvan ener- gianalalla,maanjamerentuotteidenjalostamisessasekävaihtoehtoisten viljelykasvien tuotannossa ja bioteknologioiden soveltamisessa.
The Leader+ project @CERCA, an innovative regional approach for an inclusive ICT strategy in Andalusia, is a perfect example of raising quality of life for Andalusia’s rural population by developing the use of new technologies(9).
Leader+-hanke ”@CERCA” on innovatiivinen aluetason tietoja viestintätekniikkastrategia osallisuuden lisäämiseksi ja oiva esimerkki siitä,miten Andalusian maaseutuväestön elämänlaatua parannetaan edistämällä uusien tekniikoiden käyttöä.
Another example is the coordination by a Leader+ group in the northern part of Luxembourg of ‘Internet homes’ in every municipality(10).
(9) Toinen esimerkki on Leader+-ryhmän Luxemburgin pohjoisosan joka kunnassa koordinoima hanke ”Maaseudun internetkeskukset”.
Some Finnish projects deal with new technology for clearing snow from the streets and for processing farm waste products.
(10) Suomessa on toteutettu hankkeita, joissa hyödynnetään uutta tekniikkaa katujen aurausta ja maatilajätteiden käsittelyä varten.
The Gothenburg agenda and the environment
Göteborgin strategia ja ympäristö
Despite the rather limited use of funds for one of the strategic priority themes of Leader+ (‘The use of new know-how and new technology’), the image of Leader+ in contributing to the Lisbon strategy is generally positive.
Vaikka uuden taitotiedon ja uusien tekniikoiden käyttöön liittyvän strategisen haasteen rahoitukseen on käytetty Leader+:ssa vähäisesti määrärahoja, Leader+:n vaikutuksen Lissabonin strategiaan voidaan katsoa yleisesti ottaen olevan positiivinen.
The contribution to the Gothenburg agenda mainly comes from the CAP and the rural development measures.
Göteborgin tavoitteisiin on vaikutettu lähinnä YMP:n ja maaseudun kehittämisen toimenpiteiden kautta.
Consequently we have to recognise that the difficulties faced by rural areas as well as the requirements of Lisbon and Gothenburg are quite often going beyond the scope of Leader and the rural development regulation and therefore need joint efforts from a number of different funds.
Sen vuoksi on todettava, että maaseutualueiden ongelmat sekä Lissabonin ja Göteborgin strategioiden vaatimukset ovat usein laajempia kuin Leaderin ja maaseudun kehittämisasetuksen soveltamisalat. Niinpä tarvitaan useilla eri määrärahoilla toteutettavia yhteistoimia.
Coordination at regional level between rural development policy and regional policy is thereby essential as well as coordination with other instruments such as the research possibilities provided for in the seventh framework programme.
Maaseudun kehittämispolitiikkaa ja aluepolitiikkaa on välttämätöntä koordinoida alueellisella tasolla. Samaten niitä on koordinoitava muiden välineiden, kuten seitsemännen puiteohjelman tutkimusmahdollisuuksien, kanssa.