natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Following the positive results of this action, it was much easier to present to companies – most of them small businesses – other possible actions to improve the environment or encourage new technologies.
Toiminnasta saatujen myönteisten tulosten valossa oli paljon helpompaa ehdottaa yrityksille – joista useimmat olivat hyvin pieniä – muitakin toimintalinjoja, jotka suosivat ympäristöä tai uutta teknologiaa.
Thus, one of the associations of companies has planted 100 trees in its business zone.
Yksi yrittäjäyhdistyksistä istuttikin noin 100 puuta yrityspuistoonsa.
Elsewhere, a company recently concluded an agreement to develop websites for 150 companies in the URBAN zone.
Lisäksi eräs toinen yritys teki äskettäin sopimuksen Internet-sivujen luomisesta 150:lle Urbanalueen yritykselle.
To this end, the company is training young people in the area and at least six of them have been hired already.
Yritys kouluttaa sitä varten alueen nuoria, ja vähintään kuusi heistä on tarkoitus palkata työhön.
The “Clean Point” in Gijón.
Jätteiden keräyspiste Gijónissa
In transforming these priorities into action, certain major principles have been respected that create a leverage effect and generate added value, in particular an integrated approach and the search for synergies with other public and private actions.
Näiden ensisijaisten toimintalinjojen muuttaminen käytännöksi edellyttää tiettyjä pääperiaatteita, jotka tuovat vipuvaikutusta ja lisäarvoa. Niitä ovat esimerkiksi yhdennetty lähestymistapa ja synergian etsiminen muiden julkisten ja yksityisten toimien kanssa.
Two examples serve as a useful illustration of this.
Seuraavat kaksi esimerkkiä kuvaavat tätä toimintaa.
The ‘Clean Point’
Jätepisteet
With 10 years’ experience of developing projects of this kind, I think I can confirm that these integrated programmes concentrated in very precise areas and involving actors in the field, go far beyond a simple budget execution: they have an added value and visibility for citizens far superior than would be the case if they were implemented by the various services individually without any genuine coordination or integration.
Tämäntyyppisten hankkeiden kehittelyn parissa viettämieni kymmenen vuoden perusteella voin vakuuttaa, että yhdennetyissä ohjelmissa, joissa keskitytään tiettyyn tarkasti rajattuun alueeseen ja joissa hyödynnetään paikallisten toimijoiden aktiivista osallistumista, päästään paljon pidemmälle kuin vain määrärahojen toteutukseen: ne tuovat kansalaisille paljon suurempaa lisäarvoa ja näkyvyyttä, kuin jos hankkeita olisi ollut toteuttamassa erillään toimivia erikoistuneita yksiköitä ilman kunnollista koordinaatiota tai integrointia.
To find out more: www.gijon.es
Lisätietoja: www.gijon.es
18 _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ No 19 _BAR_
14 _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ Nro 19 _BAR_
URBAN II in action in Leipzig and Dortmund (Germany)
Urban II käytännön toimissa Leipzigissa ja Dortmundissa (Saksa)
Neighbourhoods on the up
Kehittyviä kaupunginosia
The twelve German URBAN II programmes are financed by a mix of European funds and development aid from the federal state, the Länder and the cities.
Saksassa toteutettavissa 12:ssa Urban II -ohjelmassa yhdistyvät eurooppalaisten rahastojen tukitoimet ja muut kehittämistuet, joita myöntävät liittovaltio, osavaltiot ja kaupungit.
Their participatory, integrated and innovative approach is helping make the neighbourhoods in question more attractive and dynamic, whilst restoring pride and hope to residents.
Niissä suositaan osallisuutta edistävää, yhdennettyä ja innovatiivista lähestymistapaa, ja ne lisäävät kohdekaupunginosien houkuttelevuutta ja dynaamisuutta ja antavat ylpeydenaiheita ja toivoa niiden asukkaille.
Leipzig and Dortmund are proof of the fact.
Esimerkkeinä Leipzig ja Dortmund.
This giant earthworm, symbol of vitality, winds its way up the side of the building which houses the offices of Wege e.V, an association for parents of children with psychological difficulties, supported by URBAN in Leipzig.
Tämä valtava kastemato, elinvoimaisuuden symboli, reunustaa julkisivua rakennuksessa, jossa sijaitsee Urbantukea saava psykologisista ongelmista kärsivien lasten vanhempien yhdistys Wege e.V Leipzigissa.
almost impossible dream under the East German regime.
tai ympäröivälle maaseudulle haaveilemaansa pienen pieneen omakotitaloon, jonka hankkiminen oli ollut vaikeaa Itä-Saksan hallinnon alaisuudessa.
Karsten Gerkens, head of town planning with the City of Leipzig, shows the photo of a little girl dressed in a coat that is clearly much too big for her: ‘For us, urban development is about trying to adjust a coat that is very expensive but too big so that it can fit a growing body’.
Leipzigin kaupungin kaupunkisuunnittelujohtaja Karsten Gerkens näyttää valokuvaa pienestä tytöstä, joka hukkuu aivan liian suuren takin sisään: ”Meille kaupungin kehittäminen merkitsee hyvin kalliin, mutta liian suuren takin sovittamista vartalolle, joka kasvaa koko ajan.”
It is an effective image: Leipzig is in effect a perfect example of the ‘shrinking city’.(1) From being the largest city in the former GDR after Berlin, it saw its population fall from 750 000 inhabitants in the 1930s to 493 000 in 2000, before rising again to reach the 500 000 mark today.
Mielikuva on tehokas: Leipzig on mitä parhain esi- merkki ”kutistuvasta kaupungista” (”shrinking city”) (1). Entisen Saksan demokraattisen tasavallan suurin kaupunki Berliinin jälkeen on kokenut väkilu-vun heilahteluja: asukasluku laski 30-luvun 750 000:sta 493 000:een vuonna 2000, on noussut sen jälkeen ja on tällä hetkellä juuri ja juuri 500 000.
In the 1990s alone, Leipzig lost 100 000 inhabitants.
Leipzigin väkiluku väheni pelkästään vuosien 1990 ja 2000 välillä 100 000 asukkaalla.
The causes were many: the very low birth rate accounted for a population decline of 25 000, whilst reunification led to the loss of 60 000 industrial jobs, prompting 25 000 inhabitants to move to Western Germany.
Väestökatoon on useita syitä: erittäin alhainen syntyneisyysluku selittää jo itsessään 25 000 asukkaan vajeen, ja Saksojen yhdistymisen seurauksena Leipzigista katosi 60 000 teollisuuden työpaikkaa, joiden perässä 25 000 asukasta muutti Länsi-Saksaan.
At the same time, 50 000 ‘Leipzigers’ abandoned the city centre in favour of the suburbs or neighbouring countryside. Suburban living had been an
Samaan aikaan 50 000 leipzigilaista muutti varsinaisesta kaupungista esikaupunkialueille
The net result was empty buildings, 60 000 vacant homes and a punctured urban fabric.
Tuloksena oli paljon tyhjiä rakennuksia, 60 000 vapaata asuntoa ja erittäin löyhä kaupunkirakenne.
On certain major streets in some neighbourhoods as many as one building in four is empty.
Eräiden kaupunginosien pääkaduilla joka neljäs kiinteistö on asumaton.
But the overall impression is not the same as in an industrial city in crisis where one usually finds whole neighbourhoods that have become rundown and dilapidated. In Leipzig, smart newly refurbished houses are found alongside abandoned buildings with their faded facades.
Vaikutelma ei kuitenkaan ole sama kuin kriisissä olevassa teollisuuskaupungissa, jossa yleensä koko kaupunginosa on hylätty: Leipzigissa on koreita, vasta uudistettuja taloja hylättyjen, julkisivuiltaan ränsistyneiden talojen naapurissa.
This can be very sad to see as many of them are beautiful buildings in the ‘Gründerzeit’ style of the period of intense growth and urbanisation witnessed in Germany between 1870 and 1914.
Näkymä on surullinen, sillä useimmiten kyse on kauniista ”Gründerzeit”-tyylin kerrostaloista, jotka on rakennettu Saksan vuosina 1870–1914 kokeman tiiviin kasvu- ja kaupungistumiskauden aikana.
The ultimate aim of the URBAN II ‘Leipziger Westen’ programme implemented in the four western areas of the city (8 km², 32 000 inhabitants) is therefore very simple: ‘To keep the people who are already in the city and attract others,’ explains programme manager Norbert Raschke.
Neljässä kaupungin läntisessä kaupunginosassa (8 km², 32 000 asukasta) toteutettavan Urban II ”Leipziger Westen” -ohjelman perimmäinen tavoite onkin yksinkertainen: ”saada asukkaat pysymään kaupungissa ja houkutella uusia asukkaita”, kuten asian tiivistää ohjelman vetäjä Norbert Raschke.
) Leipzig and the neighbouring Halle are members of the ‘Shrinking Cities’ network (http://www.shrinkingcities.com/), a project man- aged between 2002 and 2006 by the Kulturstiftung des Bundes (Federal Cultural Foundation) and involving architects, scientists and artists in studies that also relate to Detroit (USA), Ivanovo (Russia), Manchester and Liverpool (United Kingdom).
) Leipzig ja sen naapurikaupunki Halle kuuluvat ”Shrinking Cities” -verkostoon (http://www.shrinkingcities.com/ ), joka on Kulturstiftung des
_BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ No 19 _BAR_ p. 19 _BAR_
Bundesin (liittovaltion kulttuurirahasto) vuosina 2002–2006 toteuttama hanke.
Access to ownership... and to jobs around EUR 7.3 million to the ‘Quality of the urban area’ measure.
Mahdollisuus omistusasuntoon... ja työhön
‘In the east, people have very limited assets.
”Idässä ihmiset omistavat hyvin vähän asioita.
Although a lot of them would like to own their own homes, few of them have the means to buy and renovate a house,’ explains Christoph Scheffen, coordinator of the Immothek social housing agency that is supported by URBAN and the City of Leipzig. ‘Our role, with the aid of architects who provide their services free of charge, is to seek available buildings that can be renovated at a reasonable cost and propose them to families who are seeking to buy.
Monet haluavat oman asunnon, mutta harvoilla on varaa ostaa ja kunnostaa kiinteistöä”, selittää Christoph Scheffen, Urban-ohjelman ja Leipzigin kaupungin tukeman sosiaalisen Immo-thek-asuntovälitystoimiston koordinaattori. ”Meidän tehtävänämme on vapaaehtoisten arkkitehtien avulla etsiä soveltuvia kiinteistöjä, jotka voidaan kunnostaa kohtuullisin kustannuksin, ja tarjota niitä omistusasuntoa hakeville perheille.
We then bring together these potential buyers – an average of six households per building – so they can get to know one another and see whether they think they get on well enough to buy the building together on a joint ownership basis.’
Kokoamme yhteen potentiaalisia ostajia – keskimäärin kuusi taloutta kiinteistöä kohden – jotta he tutustuvat toisiinsa ja näkevät, onko heillä riittävästi yhteisiä tekijöitä, jotta voivat ostaa talon yhdessä yhteisomistukseensa. ”
Between 2002 and 2005, 212 houses found buyers in this way.
Vuosien 2002 ja 2005 välillä 212 asuntoa on löytänyt näin ostajansa omakustannushintaan.
Leipzig is the first city in Germany to support this type of operation, the model for which was developed thanks to an URBAN grant of €500 000 euros.
Leipzig on ensimmäinen Saksan kaupunki, joka tukee tällaista toimintaa. Sen malli on kehitetty Urban-ohjelmalta saadun 500 000 euron tuen turvin.
The operation is believed to have generated €40 million in investments and about 200 new jobs.
Toiminta on tuottanut koko kaupungille arviolta 40 miljoonaa euroa investointeja ja noin 200 uutta työpaikkaa.
A study carried out by The German Planning Institute (Deutsches Institut für Urbanistik / DIFU) found that the budget of around EUR 20 million available to URBAN Leipziger Westen generated EUR 280 million in private capital. ‘This is certainly an excellent result,’ confirms Bertram Plate, coordinator of the programme’s social projects, ‘but what I find even more impressive is that we found in our neighbourhoods the same enthusiasm that prevailed in the early days of reunification but that had evaporated in the face of the harsh realities of restructuring.’
Saksan kaupunkisuunnitteluinstituutin (Deutsches Institut für Urbanistik, DIFU) tekemän tutkimuksen mukaan Urban Leipziger Westen -ohjelman määrärahat, noin 20 miljoonaa euroa, ovat tuottaneet 280 miljoonaa euroa yksityistä rahoitusta. ”Tämä on tietysti erinomainen tulos”, toteaa ohjelman sosiaalisten hankkeiden koordinaattori Bertram Plate, ”mutta pidän vieläkin hienompana sitä, että olemme löytäneet kaupunginosistamme innostusta, jota esiintyi rautaesiripun murtumisen aikana mutta joka haihtui nopeasti sen jälkeen jälleenrakennuksen karujen realiteettien edessä.” ”
A green brigade in action in Henriettepark, in the centre of the URBAN area in Leipzig.
Ympäristöosasto työssään Henrietteparkissa Leipzigin Urbanalueen keskustassa
The same regained enthusiasm and pride is also found in a region far from Leipzig that does not share the experiences of its recent past because it is in Western Germany.
Uudelleen löytynyt innostus ja ylpeys ovat havaittavissa selvästi myös kaukana Leipzigista sijaitsevalla alueella, jolla on täysin erilainen lähihistoria, sillä se sijaitsee läntisessä Saksassa.
Lying to the east of the Ruhr Basin, Dortmund (pop. 590 000) is continuing the process of conversion from a steel town to a high-tech metropolis.
Ruhrin laakson itäosassa sijaitseva Dortmund (590 000 asukasta) on muuttumassa terästeollisuuskaupungista huipputeknologian metropoliksi.
The process is well under way but not all areas of the city are reaping the benefits: Nordstadt, an area lying north of Dortmund city centre, has lost a great many jobs and in particular two thousand at a stroke when a major steelworks closed.
Kehitys on jo pitkällä, mutta kaikki kaupunginosat eivät ole hyötyneet muutoksesta. Keskustan pohjoisosassa sijaitseva Nordstadt on menettänyt monia työpaikkoja, esimerkiksi 2 000 yhdellä kertaa terästehtaan lopetettua toimintansa.
In addition, 40% of Nordstad’s 54 000 inhabitants are of immigrant origin, a population that is particularly vulnerable to the loss of industrial jobs.
Lisäksi 40 prosenttia Nordstadtin 54 000 asukkaasta on maahanmuuttajataustaisia, ja he kärsivät siksi erityisen paljon teollisuustyöpaikkojen katoamisesta.
For these reasons, this neighbourhood was chosen as the beneficiary of an URBAN II programme with funds of EUR 28.8 million, including EUR 10 million from the EU.
Tästä syystä alue valittiin tuensaajaksi Urban II -ohjelmaan, jonka määrärahat ovat 28,8 miljoonaa euroa (10 miljoonaa eurooppalaisista lähteistä).
So what is the situation as the 29 selected projects arrive at mid-term? ‘Sixteen new businesses started up, 200 new jobs created, 2 300 training places provided, 2 500 contacts with local firms and a significant fall in crime,’ declares Ralf Appel, programme manager, who also stresses that ‘URBAN has generated an irreversible neighbourhood dynamic.’
Valitut 29 hanketta ovat nyt puolessavälissä: ”16 uutta yritystä ja 200 työpaikkaa on luotu, 2 300 henkilöä on saanut koulutusta, 2 500 yhteydenottoa on tehty paikallisiin yrityksiin ja rikollisuus on vähentynyt selvästi”, kertoo ohjelman johtaja Ralf Appel, joka korostaa myös, että ”Urban-ohjelman myötä on kehittynyt myös itsestään etenevä kaupunginosan kehitysdynamiikka”.
With neighbourhoods where unemployment is running at over 20%, jobs are clearly the big priority for the URBAN programme in Leipzig.
Vaikka vierailija saattaa ihmetellä maailman suurinta tiipiitä Fredebaumparkissa, Nordmarkt on ehkä kuitenkin se Nordstadtin osa, joka kuvastaa parhaiten Dortmundissa Urban-oh-jelman avulla toteutettua strategiaa ja saatuja tuloksia.
EUR 8 million, or 40% of the budget, is allocated to an ‘Economy and Employment’ measure that combines traditional methods for assisting entrepreneurs (advice, provision of equipment, networking, etc.) with targeted training (for young people, women, immigrants, etc.) and more innovative measures (school enterprises, idea grants, etc.).
Tiuhaan asutun kaupunginosan keskellä sijaitsevan kauniin torin ja viihtyisän viheralueen tilalla oli vielä vuonna 2002 rappioitunut paikka, jossa alkoholistit, heroinistit ja prostituoidut ta-
During the 2001-2004 period, URBAN Leipziger Westen created or saved 430 jobs, gave 80 trainees the chance to acquire new skills and enabled more than 800 young people to attend an intensive course on how to start up a company.
Kaupunginosissa, joissa työttömyysaste on yli 20 prosenttia, työllisyys on luonnollisesti Leipzigin Urban-oh-jelman ensisijainen painopiste: 8 miljoonaa euroa eli 40 prosenttia talousarviosta käytetään talous- ja työllisyystoimenpiteeseen, jossa yhdistyvät perinteiset yritystuet (neuvonta, varusteiden tarjoaminen, verkottaminen jne.) ja innovatiiviset kohdennetut (nuorille, naisille, maahanmuuttajille jne.) koulutuskurssit (kouluyritykset, ideapörssi jne.).
‘We started with nothing back in May 2002,’ explains Frank Basten, adviser at the ‘Freie Wirtschafts-Förderung’ (Support for free enterprise) Enterprise and Innovation Centre. ‘Today, in February 2006, we have assisted 147 small businesses representing 353 jobs.
Urban Leipziger Westen -ohjelman kauden 2001–2004 tuloksia olivat 430 uutta tai säilytettyä työpaikkaa, 80 tutkintoon johtavan koulutuksen saanutta ja yli 800 yrityksen perustamista käsittelevälle intensiivikurssille osallistunutta nuorta. ”Aloitimme tyhjästä toukokuussa 2002”, kertoo yritys- ja innovaatiokeskuksen ”Freie WirtschaftsFörderungin” (”tuki vapaalle yritystoiminnalle”) neuvonantaja Frank Basten. ”Nyt eli helmikuussa 2006 olemme tukeneet 147:ää pientä yritystä, jotka tarjoavat 353 työpaikkaa.
The breakdown per sector reflects the URBAN zone’s economic fabric as well as our own priorities: 69 businesses providing services to companies, 28 craft enterprises, 23 shops, 14 hotels and 13 companies providing services to individuals. In our support we give priority to activities linked to Leipzig’s clusters and specialities, namely cars and computers.’
Toimialajakauma kuvastaa Urbanalueen taloudellista rakennetta, mutta myös painopisteitämme: 69 yritystä, jotka tarjoavat yrityspalveluja, 28 käsityöyritystä, 23 kauppa-alan yritystä, 14 hotellia ja 13 yritystä, jotka tarjoavat palveluja yksityisille.
Just over EUR 1.1 million in URBAN funds made it possible to improve the site as well as to maintain it and ensure it remains a safe place by employing ‘urban stewards’ or ‘atmosphere agents’.
Suosimme tukitoiminnassamme klustereihin liittyviä toimintoja ja Leipzigin erikoisuuksia: tietotekniikkaa ja autoteollisuutta. ”
20 _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ No 19 _BAR_
16 _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ Nro 19 _BAR_
Cities for growth, jobs and cohesion programme to get people back into work and ensure that the streets and square of the Nordmarkt remain clean, safe and generally a pleasant place to be.
Kaupungit kasvun, työllisyyden ja koheesion edistäjinä vuonna 1999 kaikille 16:lle Saksan osavaltiolle ohjelmana, jonka nimi oli ”Bund-Länder-Programm Soziale Stadt” (liittovaltion ja alueiden ohjelma ”sosiaalinen kaupunki”).
Like the URBAN initiative that it partly inspired, the Soziale Stadt programme opts for a territorial, integrated and participatory approach to the renovation of the most disadvantaged neighbourhoods.
pasivat toisiaan. Alue saatiin Urban-varoista maksetuilla hieman yli 1,1 miljoonalla eurolla kunnostettua ja myös pidettyä kunnossa ja turvallisena ”kaupunkivartijoista” ja ”tunnelmavastaavista” muodostuvan järjestelyn avulla.
‘The major added value of programmes such as Soziale Stadt or URBAN,’ explains Karl Jasper, URBAN coordinator at the North Rhineland – Westphalia Ministry of Buildings and Mobility, ‘is that they encourage local residents to become involved in the projects. This brings two benefits.
Näitä tehtäviä hoitamaan on nimetty 18 henkilöä, jotka työelämään palaamista koskevan liittovaltion ohjelman puitteissa varmistavat Nordmarktin katujen ja aukioiden siisteyden, turvallisuuden ja myös viihtyisyyden. ”Tehtävät ovat yksinkertaisia, mutta varsin vertauskuvallisia: esimerkiksi nuoria kehotetaan heittämään roskansa roskakoreihin tai koululaisia autetaan ylittämään tie.
Firstly, we draw on their personal experiences so as to better adapt the projects and to make them more sustainable.
Näin entiset syrjäytyneet tuntevat itsensä arvokkaiksi ja luodaan uusia sosiaalisia siteitä”, kertoo Bernd Axmann, hankepäällikkö yhteiskuntaan sopeuttamisesta vastaavassa Grünbau GmbH -yrityksessä, joka vastaa järjestelystä.
Secondly, the dynamic these projects generate makes it possible to create social structures that have a permanent stabilising effect on the neighbourhood.
Toiseksi hankkeiden luoma dynamiikka mahdollistaa sellaisten sosiaalisten rakenteiden luomisen, jotka vakauttavat kaupunginosaa ajan mittaan.
Ultimately, it is the role of government that is redefined: the government that assists, which helps people in difficulty, becomes the government that releases inherent potential to enable people to help themselves.
Viime kädessä myös viranomaisten rooli määritellään uudelleen: valtiosta, joka auttaa ja avustaa vaikeuksissa olevia kansalaisia, on tullut valtio, joka vapauttaa olemassa olevaa potentiaalia, jotta ihmiset voivat auttaa itse itseään.
“Help yourself and URBAN will help you”: that could be the motto.’
Ideana on ’auta itseäsi ja Urban auttaa sinua’ .” ”
But Karl Jasper is also quick to point out that URBAN is no more than one modest aspect of urban action in North Rhineland – Westphalia.
Karl Jasper muistuttaa kuitenkin, että Urban on vain vaatimaton osa Nordrhein-Wesfalenin kaupunkisuunnittelutoimintaa.
The present Objective 2 programme (about EUR 2 billion) is principally active in urban areas and this Land alone – the most densely populated and industrialised in Germany and Europe’s number one regional economy – invests EUR 150 million a year in urban development, divided between the Soziale Stadt programme (40 million), the ‘Stadtumbau’ reconversion programme (30 million) and various other measures for the benefit of small and medium-sized towns (80 million).
Tämänhetkistä tavoite 2 -ohjelmaa (noin 2 miljardia euroa) toteutetaan pääosin kaupunkialueilla, ja Euroopan suurin alueellinen talousmahti ja Saksan väkiluvultaan suurin ja teollistunein osavaltio investoi yksinään joka vuosi 150 miljoonaa euroa kaupunkien kehittämiseen.
A view of the façade painting operation under the URBAN district renovation campaign, in Dortmund.
Varat jakautuvat Soziale Stadt -ohjelmalle (40 miljoonaa), ”Stadtumbau”-nimiselle kaupunkien rakenneuudistusohjelmalle (30 miljoonaa) ja monille muille pieniä ja keskisuuria kaupunkeja tukeville toimenpiteille (80 miljoonaa).
Mainstream
Valtavirta
Social Town
Sosiaalinen kaupunki
The Rhineland of North Westphalia also provides an example of the future of urban development management fi -nanced by the Structural Funds.
Nordrhein-Westfalen on edelläkävijä myös rakennerahastoista rahoitettavan kaupunkien kehittämistoiminnan hallinnoinnin alalla.
It is quite remarkable that the mayors of five of the Land’s biggest towns sit on the European programme monitoring committee without any prerogatives and very much on an equal footing with the other partners, such as the Chambers of Commerce.
On poikkeuksellista, että osavaltion viiden suurimman kaupungin kaupunginjohtajat kuuluvat eurooppalaisten ohjelmien seurantakomiteaan, mutta ilman johtoasemaa ja ilman sen enempää etuoikeuksia kuin muillakaan kumppaneilla, kuten kauppakamareilla.
‘We are trying to give people a boost,’ explains Helga Beckmann. ‘To improve their self-image as well as the way they see their neighbourhood, to convince them that the glass is not half empty but half full and that there is no reason why it cannot be completely full.
”Yritämme saada ihmisten tilannetta parannettua”, toteaa Helga Beckmann. ”Yritämme parantaa kuvaa, joka heillä on itsestään ja kaupunginosastaan, ja vakuuttaa heille, ettei lasi ole puoliksi tyhjä vaan puoliksi täynnä ja se voidaan täyttää kokonaankin.
We organise all kinds of events, parties and competitions for the best ideas.
Järjestämme erilaisia tapahtumia, juhlia, ideakilpailuja jne.
This all helps generate projects and gives the neighbourhood a higher and more attractive profile without costing a lot of money.’
Niistä syntyy hankeideoita, ja ne lisäävät kaupungin houkuttelevuutta ja näkyvyyttä ilman huomattavia kustannuksia.”
Helga and her colleague Martin Gansau are the joint managers of the Nordmarkt ‘Neighbourhood Office’.
Helga ja hänen kollegansa Martin Gansau ovat kaksi Nordmarktin kaupunginosatoimiston (”Quartiersbüro”) vastuuhenkilöä.