natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to the guidelines for national regional aid, the investment cost of those parts of a pipeline located in assisted areas may be eligible for aid. is was the case with an ethylene pipeline owned and operated by DOW Olefinverbund GmbH for which the Commission, on 8 September, approved a EUR 13.6 million aid award.
Alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaan investointikustannuksille, joita aiheutuu putkijohdon tukialueilla sijaitsevista osuuksista, voidaan myöntää tukea. Näin oli DOW Ole nverbund GmbH:n omistaman ja ylläpitämän eteeniputkijohdon tapauksessa, jolle komissio hyväksyi 8. syyskuuta 13,6 miljoonan euron tuen.
Nevertheless, on 16 June, the Commission approved EUR 27 million in subsidies to be granted by the German, Dutch and Belgian authorities in support of this pipeline. e beneficiary is the European Pipeline Company, in which the major propylene producers concerned participate.
Komissio päätti kuitenkin 16. kesäkuuta hyväksyä Belgian, Saksan ja Alankomaiden viranomaisten tälle putkijohdolle myöntämät 27 miljoonan euron tuet. Tuensaaja on European Pipeline Company,
Unlike the ethylene pipeline mentioned above, this pipeline will be operated in accordance with the principles of ‘open access/common carrier’ and ‘low pro t’.
Toisin kuin edellä mainittu eteeniputkijohto, tätä putkijohtoa käytetään yhteiskäyttöä (open access / common carrier) ja rajoitettua voittoa koskevien periaatteiden mukaisesti.
As neither the guidelines on aid for the protection of the environment nor the guidelines on national regional aid were applicable, the Commission based its decision directly on Article 87(3)(c) of the Treaty.
Koska ympäristönsuojeluun myönnettävää tukea koskevia suuntaviivoja ja alueellisia valtiontukia koskevia suuntaviivoja ei voitu soveltaa, komissio käytti päätöksensä perustana suoraan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaa.
Environmental investment aid for Stora Enso Langerbrugge (
Tuki ympäristöinvestointeihin Stora Enso Langerbruggelle (
On 8 September, the Commission approved EUR 23.5 million in environmental aid to Stora Enso’s paper mills in Langerbrugge, Belgium. e aided investments aim at reducing energy consumption in newsprint production, producing energy by combusting de-inking sludge in a combined heat and power installation, and transporting waste paper and nished product by rail instead of truck.
Komissio hyväksyi 8. syyskuuta 23,5 miljoonan euron ympäristötuen Stora Enson Langerbruggen paperitehtaille Belgiassa. Tuettujen investointien tarkoituksena on energiankulutuksen pienentäminen sanomalehtipaperin tuotannossa, energiantuotanto polttamalla siistauslietettä sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksessa sekä jätepaperin ja lopputuotteen kuljetus rautateitse rekkakuljetusten sijasta.
Further aid for increasing the use of recycled bre in paper production, another EUR 11.5 million, was not approved. e Commission found that it fell outside the scope of point 29 of the guidelines on aid for environmental protection (284), since the investments do not reduce the waste generated by Stora Enso’s own production and sales
Komissio katsoi, ettei siihen voitu soveltaa ympäristönsuojelulle myönnettävää valtiontukea koskevien suuntaviivojen (283) 29 kohtaa, koska investointi ei vähennä Stora Enson omassa tuotannossa eikä myyntitoiminnassa syntyvää jätemäärää vaan ennemminkin minkä tahansa paperintuottajan myymästä paperista syntyvää jätemäärää.
512. e emission trading scheme (ETS), introduced by Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council of 13 October 2003 (285), plays a major role in the Commission’s climate change policy.
IV – Valtiontukien valvonta ilmastonmuutospolitiikassa.
e ETS is the rst international trading system for CO emissions in the world.
Se on ensimmäinen kansainvälinen hiilidioksidipäästöjen kauppajärjestelmä maailmassa.
It will cover a total of more than 12 000 installations in the EU-25 (combustion plants, oil refineries, coke ovens, iron and steel plants, and factories making cement, glass, lime, bricks, ceramics, pulp and paper) accounting for close to half of Europe’s emissions of CO
Se kattaa yhteensä yli 12 000 laitosta25 jäsenvaltion EU:ssa (polttolaitokset, öljynjalostamot, koksiuunit, rauta- ja terästehtaat sekä sementti, lasi-, kalkki-, tiili-, keramiikka-, sellu- ja paperitehtaat) ja lähes puolet Euroopan hiilidioksidipäästöistä.
A cornerstone of the implementation of the ETS are the socalled national allocation plans (NAPs). ese plans establish the total number of emission allowances Member States plan to allocate for the 2005–07 trading period and the methods of allocating them to the di erent sectors or installations involved.
Päästökauppajärjestelmän toteuttamisessa niin sanotuilla kansallisilla jakosuunnitelmilla on keskeinen merkitys. Näissä suunnitelmissa esitetään päästöoikeuksien kokonaismäärä, jonka jäsenvaltio aikoo myöntää kaudeksi 2005–2007, sekä se, miten sen on tarkoitus jakaa nämä oikeudet eri aloille tai laitoksille.
By the end of 2004, the Commission had taken decisions on 21 NAPs (286).
Komissio oli vuoden 2004 loppuun mennessä tehnyt päätöksen 21 kansallisesta jakosuunnitelmasta. (285)
Criterion 5 of Annex III to the ETS directive requires that a national allocation plan ‘shall not discriminate between companies or sectors in such a way as to unduly
Päästökauppadirektiivin liitteessä III olevassa perusteessa 5 vaaditaan, että ”Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja etenkin sen 87 ja 88 artiklan vaatimusten mukaisesti suunnitelma ei saa syrjiä eri yrityksiä tai aloja toisiinsa nähden siten, että suosittaisiin aiheettomasti tiettyjä yrityksiä tai toimintoja”.
OJ L 275, 25.10.2003.On 7 July, the Commission decided on the NAPs of Denmark, Ireland, the Netherlands, Slovenia and Sweden; on 20 October, decisions were taken on the NAPs of Belgium, Estonia, Latvia, Luxembourg, the Slovak Republic and Portugal; in late December, decisions were taken on the NAPs of Cyprus, Hungary, Lithuania, Malta and Spain.
Komissio teki 7. heinäkuuta päätökset Tanskan, Irlannin, Alankomaiden, Slovenian ja Ruotsin kansallisista jakosuunnitelmista; 20. lokakuuta se teki päätökset Belgian, Viron, Latvian, Luxemburgin, Slovakian ja Portugalin jakosuunnitelmista; joulukuun lopussa se teki päätökset Espanjan, Kyproksen, Liettuan, Unkarin ja Maltan jakosuunnitelmista.
The communications regarding these decisions are accessible at http://europa.eu.int/scadplus/leg/en/lvb/l28012.htm.The decisions are accessible at http://www.europa.eu.int/comm/environment/climat/emission_plans.htm
Näitä päätöksiä koskevat tiedonannot ovat saatavilla osoitteessa http://europa.eu.int/scadplus/leg/en/lvb/l28012.htm. Päätökset ovat saatavilla osoitteessa http://www.europa.eu.int/comm/environment/climat/emission_plans.htm.
Report on competition policy 2004 — Volume 1 favour certain undertakings or activities in accordance with the requirements of the Treaty, in particular Articles 87 and 88 EC thereof’.
Kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus 2004 – Nide 1 töönpanosta aiheutuvien hallinnollisten kustannusten kattamiseksi.
Article 10 of the directive obliges Member States for the rst trading period from 2005 until 2007 to allocate at least 95 % of the allowances free of charge. is allows Member States to sell up to a maximum of 5 % of the allowances.
Toimenpide voi sisältää valtion varoja ja olla valtion toteuttama myös silloin, kun jäsenvaltio sallii päästöoikeuksien tallettamisen ensimmäiseltä päästökauppakaudelta toiselle.
So far, Member States have made little use of this possibility. Only Denmark has decided to auction 5 % of the allowances.
Tämän mennessä ainoastaan Ranska on sallinut päästöoikeuksien tallettamisen.
With the exception of Denmark, the Commission therefore could not rule out the possibility that the NAPs involved State aid pursuant to Article 87(1) of the Treaty. e Commission assessed further whether any potential aid was consistent with, and seemed to be necessary to achieve, the overall environmental objective of the ETS directive.
Tanskaa lukuun ottamatta komissio ei sen vuoksi voinut sulkea pois mahdollisuutta, että kansallisiin jakosuunnitelmiin sisältyy perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio on arvioinut tarkemmin, oliko mahdollinen tuki yhdenmukaista päästökauppadirektiivin yleisen ympäristönsuojelutavoitteen kanssa ja välttämätöntä kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi.
Where a Member State allocates a total number of allowances which is not consistent with projected emissions or where it is inconsistent with its path to Kyoto (Criteria 1 and 2 in Annex III to the directive) and the beneficiaries do not deliver a sufficient environmental counterpart, such overallocation might entail potential aid (where the beneficiaries receive more than realistically projected emissions, as the aid would then not have an incentive e ect to change behaviour); where a plan leads to discrimination between trading sectors or installations, e.g. by using unjustifiedly di erent allocation methods for di erent sectors or applying an allocation method di erently to certain undertakings; and where new entrants receive unjustifiedly di erent treatment vis-à-vis incumbents.
Kun jäsenvaltio jakaa sellaisen määrän päästöoikeuksia, joka ei vastaa ennustettuja päästöjä tai ei ole johdonmukainen Kioton tavoitteeseen johtavien toimien kanssa (direktiivin liitteessä III olevat perusteet 1 ja 2), ja kun oikeuksien saaja ei tarjoa vastineeksi riittävästi ympäristöhyötyjä, liian monien päästöoikeuksien jakaminen voi sisältää mahdollista tukea (kun päästöoikeuksia jaetaan realistisesti ennustettuja päästöjä enemmän, sillä tuki ei kannustaisi muuttamaan käyttäytymistä); kun suunnitelma johtaa päästökaupan piiriin kuuluvien eri alojen tai laitosten väliseen syrjintään esimerkiksi sovellettaessa perusteettomasti erilaisia jakomenetelmiä eri aloilla tai sovellettaessa jakomenetelmää eri tavalla tiettyihin yrityksiin; kun uusia osallistujia kohdellaan perusteettomasti eri tavalla kuin vakiintuneita osallistujia.
In some cases, Member States abandoned reserves established
Joissakin tapauksissa jäsenvaltiot luopuivat tietyille aloille luoduista reserveistä.
IV — State aid control for specific sectors. e use of di erent allocation methods for specific sectors appeared to be justified in many cases. e Commission therefore concluded for most NAPs that, based on the information provided by the Member States, it considered that any potential aid was likely to be compatible with the common market if it were assessed in accordance with Article 88(3) of the Treaty.
Sen vuoksi komissio päätteli useimpien kansallisten jakosuunnitelmien osalta, että jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella kaikki mahdollinen tuki katsottaisiin todennäköisesti yhteismarkkinoille soveltuvaksi, jos se arvioitaisiin perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
It should be noted that the Commission has until now screened all NAPs in the context of the ETS directive in order to identify obvious problems of State aid that is likely to be incompatible. e Commission has not so far taken any formal State aid decision on a national allocation plan.
On syytä huomata, että komissio on tähän asti arvioinut kaikki päästökauppadirektiiviin liittyvät kansalliset jakosuunnitelmat havaitakseen kaikki yhteismarkkinoille todennäköisesti soveltumattoman valtiontuen aiheuttamat ongelmat.
— aid measures put into e ect before 10 December 1994;— aid measures listed in an appendix to the Accession Treaty (the ‘Treaty list’);
– tukitoimenpiteet, jotka tulivat voimaan ennen 10. joulukuuta 1994
— aid measures which, prior to the date of accession, were assessed by the State aid authority of the new Member State and found to be compatible with the acquis, and to which the Commission did not raise any objection on the ground of serious doubts as to the compatibility of the measure with the common market (the ‘interim procedure’).
– tukitoimenpiteet, jotka uuden jäsenvaltion valtiontukiviranomainen on arvioinut ennen liittymispäivää ja katsonut yhteisön säännöstön mukaisiksi ja joita komissio ei vastustanut, koska sillä ei ollut vakavia epäilyjä toimenpiteen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille (”väliaikainen menettely”).
All measures which constitute State aid and which do not full the conditions set out above are regarded as new aid upon accession for the purposes of applying Article 88(3) of the EC Treaty.
Kaikkia toimenpiteitä, jotka ovat valtiontukea ja jotka eivät täytä edellä esitettyjä ehtoja, pidetään liittymishetkellä EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan soveltamisen kannalta uutena tukena.
By the end of 2004, 323 measures (58 % of the total) had been proposed as existing aid, of which 76 in 2003 and 247 in 2004.
Vuoden 2004 loppuun mennessä 323 toimenpidettä (58 prosenttia kokonaismäärästä) oli ehdotettu voimassa olevaksi tueksi (76 vuonna 2003 ja 247 vuonna 2004).
During the course of 2004, the Commission initiated the formal investigation procedure with regard to three measures.
Vuoden 2004 aikana komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn kolmesta toimenpiteestä.
Overall, 207 measures (37 % of the total) were either withdrawn by the new Member States or the subject of a Commission decision considering that they were not applicable a er accession.
Sellaisia toimenpiteitä, jotka uudet jäsenvaltiot peruivat tai joista tehtiin komission päätös, jonka mukaan niitä ei saa soveltaa liittymisen jälkeen, oli yhteensä 207 (37 prosenttia kokonaismäärästä).
Report on competition policy 2004 — Volume 1 to assess the compatibility of measures that constituted aid which, although granted in the past, extended beyond the date of accession of these countries.
Jotta voitaisiin varmistaa tällaisten toimenpiteiden arviointi, liittymissopimuksissa annettiin komissiolle valtuudet arvioida sellaisten tukitoimenpiteiden soveltuvuus yhteismarkkinoille, jotka oli toteutettu menneisyydessä mutta joiden vaikutus ulottui näiden maiden liittymispäivää kauemmaksi.
In 2004, the Commission adopted 16 decisions declaring that the measures were ‘not applicable a er accession’. is means that the measures in question were granted in their entirety before the accession date without the potential of additional aid being granted a er accession, and thus the Commission was neither required nor empowered to assess such measures.
Vuonna 2004 komissio teki 16 päätöstä, joiden mukaan toimenpiteitä ”ei voida soveltaa liittymisen jälkeen”. Tämä merkitsee sitä, että kyseiset tuet myönnettiin kokonaisuudessaan ennen liittymispäivää ja ettei niitä ollut mahdollista myöntää liittymisen
However, in two cases, the
286) ja unkarilainen Postabank (
), the Commission decided to open proceedings as it found that some of the measures that were ‘applicable a er accession’ constituted State aid on which it had serious doubts as to their compatibility with the common market.
(tšekkiläinen Agrobanka Praha ( että osa niistä toimenpiteistä, joita ”voidaan soveltaa liittymisen jälkeen”, oli valtiontukea, jonka soveltuvuutta yhteismarkkinoille se epäili vakavasti.
In the accession negotiations Slovakia was granted a transitional exemption from the EU State aid rules, under which Slovakia could continue to grant tax aid to US Steel Košice a er accession until the end of scal year 2009.
Slovakialle myönnettiin liittymisneuvotteluissa väliaikainen poikkeus EU:n valtiontukisäännöistä. Tämän poikkeuksen nojalla Slovakia voisi liittymisen jälkeen edelleen myöntää verotukea US Steel Košicelle verovuoden 2009 loppuun asti.
A half-yearly reporting obligation is also imposed on Slovakia by Annex XIV to the Act of Accession. e rst report submitted by Slovakia showed that the production caps were not respected in 2002 and 2003.
Slovakia velvoitettiin lisäksi liittymisasiakirjan liitteessä XIV toimittamaan kertomus puolen vuoden välein. Slovakian toimittamasta ensimmäisestä kertomuksesta ilmeni, että tuotantokattoa ei noudatettu vuosina 2002 ja 2003.
In order to counterbalance the e ect of the overproduction the Slovak government proposed a significant reduction in State aid granted to US Steel and asked the Commission for a revision of the conditions for granting the transitional period.
Ylituotannon vaikutuksen vastineeksi Slovakian hallitus ehdotti yritykselle myönnettävän valtiontuen huomattavaa alentamista ja pyysi komissiota tarkastelemaan uudelleen edellytyksiä siirtymäkauden myöntämiseksi.
Additionally, the beneficiary is required to make a tax payment of USD 32 million to the Slovak government, paid in two equal instalments during 2004 and 2005.
Lisäksi tuensaajan on maksettava Slovakian hallitukselle veroja 32 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria kahdessa yhtä suuressa erässä vuosina 2004 ja 2005.
US Steel Košice must respect the production cap from 1 January 2004 and the sales caps as from 1 May 2004.
US Steel Košicen on noudatettava tuotantokattoa 1. tammikuuta 2004 alkaen ja myyntikattoa 1. toukokuuta 2004 alkaen.
US Steel Košice is also required to respect the condition that it must not extend its range of groups of nished products existing on 13 December 2002 and must continue to meet the terms of the privatisation contract.
Sen on myös noudatettava ehtoa, jonka mukaan se ei saa laajentaa sitä lopputuotteiden lajitelmaa, joka sillä oli 13. joulukuuta 2002, ja sen on jatkossakin täytettävä yksityistämissopimuksen ehdot.
On 25 October, the Slovak government accepted the Commission proposal for appropriate measures and confirmed that US Steel Kosice had paid the rst tax instalment of SKK 525 488 000 (USD 16 million).
Slovakian hallitus hyväksyi 25. lokakuuta komission ehdotuksen aiheellisiksi toimenpiteiksi ja vahvisti, että US Steel Košice oli maksanut veroista ensimmäisen erän, joka oli 525 488 000 Slovakian korunaa (16 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria).
On 14 December, the Commission decided to launch an in-depth probe into possible State aid to Třinecké železárny a.s.
Komissio päätti 14. joulukuuta aloittaa perusteellisen tutkimuksen mahdollisesta valtiontuesta Třinecké železárny a.s:lle (TZ), joka on tšekkiläinen
(TZ), a producer of steel in the Czech Republic (290). e Commission will investigate whether certain State measures could constitute disguised restructuring aid.
289) Komissio aikoo tutkia, voivatko tietyt valtion toimenpiteet teräksentuottaja. (
Restructuring State aid may be granted to the Czech steel industry only under the national restructuring programme accepted by the EU in Protocol No 2 to the Act of Accession and only to companies included in it.
Tšekin terästeollisuudelle voidaan myöntää rakenneuudistustukea ainoastaan kansallisen rakenneuudistusohjelman nojalla, jonka EU on hyväksynyt liittymisasiakirjan pöytäkirjassa 2, ja tukea voidaan myöntää ainoastaan ohjelman piiriin kuuluville yrityksille.
According to the 1998 shipbuilding regulation (291), the last delivery date for a ship to qualify for contract-related operating aid was 31 December 2003.
Vuonna 1998 annetun laivanrakennusasetuksen (290) mukaan sopimuskohtaisen toimintatuen saamiseksi alus oli toimitettava viimeistään 31. joulukuuta 2003.
On 20 October, the Commission took a decision, following a notification from Italy, concerning the delivery limit for ve cruise ships produced by Fincantieri, an Italian shipbuilding group.
Komissio teki 20. lokakuuta Italian ilmoituksen perusteella päätöksen, joka koski italialaisen laivanrakennuskonsernin Fincantierin valmistamien viiden risteilyaluksen toimitusmääräaikaa.
Italy argued that the reason for the delays was that the shipowner requested deliveries to be postponed owing to the terrorist attacks on 11 September 2001 (292).
Italian mukaan toimitusten viivästyminen johtui siitä, varustamo vaati toimitusten lykkäämistä 11. syyskuuta 2001 tapahtuneiden terrori-iskujen vuoksi. (291)
In its decision the Commission on the one hand approved the extension of the delivery limit for four of the ships, since the argument put forward by Italy was considered to be covered by the exceptions foreseen in the shipbuilding regulation and since Fincantieri had the technical capacity to deliver the ships by the end of 2003.
Päätöksessään komissio hyväksyi neljän aluksen toimitusajan pidentämisen, koska Italian esittämän perustelun katsottiin kuuluvan laivanrakennusasetuksessa säädettyjen poikkeusten soveltamisalaan ja koska Fincantierillä oli tekninen kapasiteetti toimittaa alukset vuoden 2003 loppuun mennessä.
However, the Commission decided to initiate a formal investigation concerning one of
Komissio päätti kuitenkin aloittaa muodollisen tutkimuksen yhdestä aluksesta, koska se epäili, oliko Fincantierillä tekninen kapasiteetti toimittaa kyseinen alus 31. joulukuuta 2003 mennessä.
A er the unification of Germany, the former East German shipyards received exceptionally large amounts of State aid for their restructuring.
Saksan yhdistymisen jälkeen entisen Itä-Saksan telakat saivat poikkeuksellisen suuria valtiontukimääriä rakenneuudistukseensa.
Between 1993 and 1995, in the context of the privatisation and restructuring of the eastern German shipyard Warnow Wer (now Kvaerner Warnow Wer, KWW), the Commission approved aid totalling EUR 639.4 million.
Vuosina 1993–1995 komissio hyväksyi itäsaksalaisen Warnow Wer-telakan (nykyisin Kvaerner Warnow Wer, KWW) yksityistämiseen ja rakenneuudistukseen yhteensä 639,4 miljoonaa euroa tukea.
It was the understanding that this would include operating aid amounting to EUR 382.1 million, of which EUR 230.8 million would be used to cover losses resulting from specific shipbuilding contracts.
230,8 miljoonaa käytettäisiin tietyistä laivanrakennussopimuksista aiheutuneiden tappioiden kattamiseen.
Following reports of a EUR 200 million loan from Kvaerner Warnow Werto its parent company, the Commission suspected that the shipyard had received more aid than necessary to o set losses from certain shipbuilding contracts.
Kuultuaan Kvaerner Warnow Wer in emoyhtiölleen myöntämästä 200 miljoonan euron lainasta komissio epäili, että telakka oli saanut enemmän kuin oli tarpeen tietyistä laivanrakennussopimuksista aiheutuneiden tappioiden kattamiseksi.
In its nal decision the Commission concluded that Kvaerner Warnow Werhad indeed received a larger amount of aid than necessary to compensate for losses from certain shipbuilding contracts.
Lopullisessa päätöksessään komissio päätteli, että Kvaerner Warnow Wer oli todellakin saanut tukea enemmän kuin oli tarpeen tietyistä laivanrakennussopimuksista aiheutuneiden tappioiden kattamiseksi.
However, during the investigation Kvaerner Warnow Wer was able to prove the existence of additional costs which could be attributed to the shipbuilding contracts and which resulted in increased losses.
Kvaerner Warnow Werpystyi kuitenkin tutkimuksen aikana esittämään todisteet lisäkustannuksista, joiden voidaan katsoa liittyvän kyseisiin laivanrakennussopimuksiin ja jotka johtivat tappioiden kasvamiseen.
Taking into account further comments and clarifications from the German government and the company that Kvaerner did not receive all non-cash operating aid, the Commission ordered the recovery of EUR 13 million, which was considered to be the resulting excess aid.
Ottaen huomioon Saksan hallituksen ja yrityksen huomautukset ja selvennykset, joiden mukaan Kvaerner ei saanut kaikkea muussa muodossa kuin käteisenä myönnettävää toimintatukea, komissio määräsi perimään takaisin 13 miljoonaa euroa, jotka katsottiin liiallisen tuen määräksi.
Capacity limitations for certain shipyards in eastern Germany, Spain and Greece
Tiettyjä Itä-Saksan, Kreikan ja Espanjan telakoita koskevat kapasiteettirajoitukset
During 1992 and 1997, the ve shipyards in eastern Germany underwent radical restructuring.
Vuosina 1992 ja 1997 viisi itäsaksalaista telakkaa saneerattiin perusteellisesti.
To compensate for the distortive e ects of the restructuring aid on competition, Germany was required to reduce overall shipbuilding capacity in eastern Germany by 40 %.
Rakenneuudistustuen kilpailua vääristävien vaikutusten vastapainoksi Saksan oli pienennettävä laivanrakennuskapasiteettia Itä-Saksassa 40 prosenttia.