natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Total cost: EUR 1 831 700EU contribution: EUR 851 000
Kokonaiskustannukset: 1 831 700 EUREU:n rahoitusosuus: 851 000 EUR
Total cost: EUR 2 251 542EU contribution: EUR 1 642 811
Kokonaiskustannukset: 2 251 542 EUREU:n rahoitusosuus: 1 642 811 EUR
‘The main aim of the AlpEnergyWood project is to make the knowledge and best practice of the professionals, local authorities and citizens of nine regions in the Alpine space more generally available for the purposes of promoting a local energy source: wood fuel.
AlpEnergyWood-hankkeen tärkein tavoite on hyödyntää yhdeksän Alpeilla sijaitsevan alueen ammattilaisten, paikallisyhteisöjen ja kansalaisten osaamista ja hyviä käytäntöjä paikallisen energiamuodon, puuenergian, edistämisessä.
More specifi cal-ly, there is a need to bring the actors together and facilitate their access to knowledge on the subject via a website, to make this renewable energy source known to the general public, to study the feasibility of industrial structures for wood fuel production and to lay the foundations for vocational training in this field by means of new communication technologies.’
Tarkoituksena on tuoda toimijat yhteen ja parantaa heidän mahdollisuuksiaan saada tietoa asiasta verkkosivujen avulla, kertoa suurelle yleisölle tästä uusiutuvasta energiamuodosta, tutkia energiantuotantoon tarkoitetun puuteollisuuden toteutettavuutta sekä luoda pohja alan ammatilliselle koulutukselle, jossa hyödynnetään edistyksellistä viestintäteknologiaa.
‘The DESERVE project aims to establish the transferability of models of service delivery to remote and rural areas among the participating partner regions within the northern periphery.
DESERVE-toiminnan tarkoituksena on vaihtaa Euroopan pohjoisiin reuna-alueisiin kuuluvien kumppanialueiden välillä maaseudulle ja syrjäseudulle soveltuvia palvelujen tarjoamismalleja.
Each participating region implements a project in its native region utilising a model or elements of various models tested previously by a partner region in its own region.
Kukin alue toteuttaa hankkeen, joka perustuu osittain tai kokonaan jonkin toisen kumppanialueen kokeilemaan malliin.
The emphasis is on models of service delivery rather than on the specific service provided in itself.
Painopisteenä on palvelun tarjoaminen eli tapa, jolla se tuodaan asukkaiden ulottuville, eikä niinkään varsinaisen palvelun tyyppi.
The rationale is also to transcend sectors of activity so as to transfer the lessons learned in one sector to another.
Ajatuksena on näin myös ylittää toimialojen rajat ja siirtää hyvät kokemukset alalta toiselle.
The partners can also test to what extent a particular model can be adapted to their local context.’
Kumppanit voivat myös kokeilla, missä määrin tietty malli soveltuu niiden paikallisiin oloihin.
NOAH: flood prevention, water management and crisis management
NOAH: tulvia ehkäisemässä: veden hallinnoinnista kriisinhallintaan
LHASA: revitalising high-rise housing estates
Kokonaiskustannukset: 1 801 220 EUREU:n rahoitusosuus: 1 122 512 EUR
Total cost: EUR 6 500 000EU contribution: EUR 3 250 000
Kokonaiskustannukset: 6 500 000 EUREU:n rahoitusosuus: 3 250 000 EUR
‘Clear and rapid information is essential for flood prevention.
Myös asuinlähiöt voivat vaikuttaa merkittävällä tavalla suurkaupunkien ja kilpailukykyisten aluekeskusten kehitykseen.
The NOAH Germano-Dutch partnership is developing a new approach to flood management in the Rhine–Meuse basin, based on two major principles.
LHASA-hankkeen tarkoituksena on tukea yhdennettyjen kehittämissuunnitelmien pohjalta aloitteita, joilla kohennetaan lähiöiden sosioekonomista tilannetta ja joissa asumattomat kerrostalot kunnostetaan ja muutetaan toimintakeskuksiksi.
First, it is necessary to respond as quickly and effectively as possible to periods of high water in the partner zones, by means of the Fliwas (flood information and warning system) computer system as tried and tested in Cologne, Karlsruhe and three areas of the Netherlands.
Osallistujamaita edustavat kumppanit hyötyvät saksalaisten ja italialaisten kumppaneiden saamista kokemuksista kaupunginosien ja ensisijaisten investointikohteiden valinnassa.
The other NOAH principle is that of “flood partnerships” between government bodies, the other stakeholders and the general public.
Uusien jäsenvaltioiden kaupungeista ja suurkaupungeista tulee näin yhä houkuttelevampia.
Through active participation in flood management, we are seeking to increase awareness of water-related issues.’
Italialaiset ja saksalaiset kumppanit kehittävät puolestaan pilottihankkeiden puitteissa strategioita, joilla torjutaan sosiaalista syrjäytymistä ja elinympäristön tilan huononemista.
‘High-rise housing estates can play an important role in the development of competitive regional areas and cities.
Selkeä ja ripeä tiedottaminen on olennaisen tärkeä osa tulvien ehkäisemistä.
The LHASA project aims, on the basis of integrated development plans, to support initiatives that improve the socioeconomic situation of high-rise housing estates while also making it possible to renovate and convert empty buildings for other uses.
Saksalaisten ja alankomaalaisten NOAH-kumppanuushankkeessa kehitetään uutta valtioiden välistä lähestymistapaa tulvavesien hallinnointiin Reinin ja Maasin laaksossa.
This will render the towns and urban areas of the new Member States more attractive.
Se perustuu kahteen pääperiaatteeseen, joista ensimmäinen on se, että tiedusteluihin vastataan kumppanialueilla mahdollisimman ripeästi ja tarkoituksenmukaisesti tulvavesikausina – kyseessä on tiedotus- ja varoitusjärjestelmä ”FLIWAS” (FLood Information and WArning System), jota on kokeiltu Kölnissä, Karlsruhessa ja kolmella Alankomaiden alueella.
The Italian and German partners will be running pilot projects to develop strategies to combat social exclusion and the deterioration of the living environment.
Toinen NOAH:n periaate on niin sanottujen tulvakumppanuuksien perustaminen valtion organisaatioiden, muiden alan toimijoiden ja kansalaisten välille.
The results will be disseminated through the CADSES cooperation area.’
Kun toimijat osallistuvat aktiivisesti tulvavesien hallinnointiin, he ymmärtävät myös veteen liittyvän toiminnan tärkeyden.
Ludolph Wentholt, project leader, and Bob Pengel, Foundation for Applied Water Researchnoah@stowa.nlwww.noah-interreg.net
Ludolph Wentholt, hankepäällikkö, ja Bob Pengel, Foundation for Applied Water Research (soveltavan vesitutkimuksen säätiö)noah@stowa.nlhttp://www.noah-interreg.net
_BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ No
_BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ Nro 17 _BAR_ s. 17 _BAR_
Conference of the Peripheral Maritime Regions of Europe (CPMR)
Euroopan syrjäisten merialueiden konferenssi (CRPM)
‘Bottom-up cooperation between the regions’
”Alueiden välisen yhteistyön kehittäminen”
Philippe Cichowlaz, Director of Regional Policy and Territorial Planning at the Conference of Peripheral Maritime Regions of Europe (CPMR)
Philippe Cichowlaz, Euroopan syrjäisten merialueiden konferenssin (CRPM) aluepolitiikasta ja aluesuunnittelusta vastaava johtaja
For more than 15 years, the CPMR, which today represents some 150 regions in the EU or neighbouring territories, has been investing in cooperation between regions.
CRPM, johon kuuluu nykyisin noin 150 EU:n ja sen naapurimaiden aluetta, on edistänyt jo yli 15 vuoden ajan alueiden välistä yhteistyötä.
Whether in terms of financial resources, methodology or project quality, major progress has been made since the very first ERDF provisions in this f i field.
EAKR:n tarjoamista ensimmäisistä välineistä on kehitytty huomattavasti rahoituskeinojen, menetelmien ja hankkeiden laadun suhteen.
This growing strength has led to our association lending its support to projects that are less immediately operational and more forward looking, thereby seeking to encourage new development dynamics.
Tämän valtavan edistyksen ansiosta järjestömme on voinut keskittyä hankkeisiin, joita ei enää panna välittömästi täytäntöön vaan joissa ennakoidaan tulevaa ja edistetään näin uutta kehitysdynamiikkaa.
It is for this reason that the CPMR is currently participating in three strategic projects under Interreg IIIB.
CRPM osallistuukin Interreg III B:n yhteydessä kolmeen luonteeltaan strategiseen hankkeeseen: korostetaan Atlantin omaleimaisuutta.
of better structuring of the Atlantic coastline; on the other hand, cooperation themes for post2006 projects, with a view to reducing structural weaknesses in this area and making it more attractive compared with more central and competitive regions.
Näin pyritään paikkaamaan alueen rakenteellisia heikkouksia ja lisäämään sen houkuttelevuutta keskeisempiin ja kilpailukykyisiin alueisiin nähden.
A series of workshops organised for this purpose will be attended by, both, institutional players (regional and local authorities, through the ‘Conference of towns in the Atlantic arc’) and socioeconomic players (universities and research centres, regional and economic and social committees via the transatlantic network (TN), port authorities, companies, etc.).
Tätä varten järjestetään työseminaareja, joihin osallistuu sekä institutionaalisia toimijoita (alue- ja paikallisviranomaisia Atlantin alueen kaupunkien konferenssista (Conférence des villes de l’arc atlantique)) että sosioekonomisia toimijoita: yliopistoja ja tutkimuskeskuksia, alueellisia talous- ja sosiaalikomiteoita transatlanttisesta verkosta (Réseau TransAtlantique, RTA), satamaviranomaisia, yrityksiä jne.
> A transverse project devoted to issues of maritime security, already mentioned in Inforegio Panorama No 15. On a more ad hoc basis, we have been involved as experts in various projects such as ‘Baltic palette’, which produced a passionate exchange of experiences, and an Interact project.
> Kolmanneksi meriturvallisuuteen liittyviä kysymyksiä käsittelevä monialainen hanke, joka on esitelty Inforegio Panoraman numerossa 15. Lisäksi olemme osallistuneet asiantuntijoina kertaluonteisemmin moniin hankkeisiin, kuten ”Baltic Palette” -hankkeeseen, jossa kokemustenvaihto oli vilkasta, sekä INTERACT-hankkeeseen.
We are also participating in a new Mediterranean project known as ‘Stratmed-Medisdec’, launched in the framework of the current programming period.
Olemme myös mukana uudessa Välimeren alueen ”Stratmed-Medisdec”-hankkeessa, joka on käynnistetty nykyisen ohjelmakauden puitteissa.
Promoted by the Latium region, this will be partly based on the conclusions of the AMAT project.
Latiumin alueen vetämässä hankkeessa tukeudutaan osittain AMAT-hankkeessa tehtyihin johtopäätöksiin.
> The Ateliers méditerranéens d’aménagement du territoire (Mediterranean spatial planning workshops) — AMAT: piloted by the Provence-Alpes-Côte d’Azur region in partnership with the Institut de la Méditerranée, nine regions on the northern and southern shores of the Mediterranean are participating in AMAT as part of the drive for innovative regional policy. First of all, it was necessary to study the exact conditions for pursuing these policies in the EU’s Mediterranean countries in order to open the door to projects with a major territorial impact (‘structuring’ projects) for the next programming period. Next, it was necessary to exchange territorial best practice between the various regions in preparation for actions that will be eligible under the future post2006 European territorial cooperation objective, such as the prevention of major risk, coastal protection, innovation networks, etc. Finally, the project in which we are currently most active is of a quite exceptional nature: ‘Europe of the sea’ is harnessing the efforts of almost 30 regions together with the CPMR secretariat in preparing a Green Paper on Europe’s maritime dimension and the role of the regions in this respect.
> Ateliers méditerranéens d’aménagement du territoire (AMAT) (Välimeren aluesuunnittelun keskukset). AMAT-hankkeessa, jota Provence-Alpes-Côte d’Azurin alue vetää yhdessä Institut de la Méditerranée -instituutin kanssa, yhdeksän Välimeren poh-jois- ja etelärannan aluetta on ryhtynyt ajamaan innovatiivista aluepolitiikkaa. Ensin analysoitiin kyseisen politiikan täytäntöönpanon edellytyksiä EU:hun kuuluvissa Välimeren maissa ja avattiin näin tietä alueisiin voimakkaasti vaikuttaville hankkeille (niin sano-tuille rakennehankkeille), joita toteutetaan seuraavalla ohjelmakaudella. Sen jälkeen vaihdettiin eri alueiden hyviksi havaitsemia alueellisia käytäntöjä ja niiden pohjalta valmisteltiin toimia, joille voitaisiin saada tukea tulevasta Euroopan alueiden välistä yhteistyötä koskevasta tavoitteesta vuoden 2006 jälkeen. Sellaisia ovat esimerkiksi suuronnettomuuksien vaaran torjunta, rannikon suojelu, innovaatioverkot jne. Tällä hetkellä meitä työllistää kuitenkin eniten luonteeltaan poikkeuksellinen hanke, ”Europe de la Mer” (meren Eurooppa): lähes 30 aluetta on ryhtynyt valmis-telemaan CRPM:n pääsihteeristön kanssa vihreää kirjaa Euroopan merellisestä ulottuvuudesta ja alueiden roolista siinä.
In line with our experiences, our expectations for 2007–13 are essentially based on a strengthening of the strategic nature of projects to come, without neglecting the inherent added value of smaller scale projects.
> Schéma de développement de l’espace atlantique (SDEA) (Atlantin alueen kehityssuunnitelma), jossa tutkitaan mahdollisuuksia kehittää Atlantin alueelle monikeskuksinen kaupunkijärjestelmä Euroopan aluekehityssuunnitelman (ESDP) periaatteiden mukaisesti. SDEA-hanketta, johon osallistuu parikymmentä Atlantin seudun aluetta, toteuttaa Portossa sijaitseva tulevaisuudentutkimusyksikkömme. Hankkeessa pyritään laatimaan Atlantin alueeseen kuuluvien alueiden sosioekonomisia, väestötieteellisiä ja ympäristöön liittyviä suuntauksia analysoimalla ensinnäkin Kokemustemme viitoittaman tien mukaisesti kauden 2007–2013 odotuksemme kohdistuvat ennen kaikkea tulevien hankkeiden strategisen luonteen vahvistamiseen aliarvioimatta kuitenkaan pienempienkään hankkeiden tuomaa lisäarvoa.
This does not necessarily mean bigger budgets, but rather increased coordination and involvement on the part of the various parties.
Tämä ei välttämättä merkitse nykyistä suurempia talousarvioita, vaan aluetason toimijoiden välisen koordinaation parantamista ja yhä tehokkaampaa osallistumista.
One of the biggest difficulties is establishing genuine partnerships between States and between the networks of socio-professional actors as, in exercising their competences, the regions have several years’ advantage in this field.
Yksi suurimmista vaikeuksista onkin luoda todellisia kumppanuuksia valtioiden ja yhteiskunnallis-ammatillisten toimijaverkostojen välille; alueilla on valtuuksiensa ansiosta tällä alalla muutaman vuoden etumatka.
Will they succeed in stimulating cooperation from below, bringing the other players in their wake?
Onnistuvatko ne kehittämään yhteistyötä ja tuomaan siihen tulevaisuudessa uusia toimijoita?
That is the all-important question.
Tämä on uuden ohjelmakauden tärkein haaste.
Contact: philippe.cichowlaz@crpm.org Internet: www.crpm.org
Yhteystiedot: philippe.cichowlaz@crpm.org Internet: http://www.crpm.org
22 _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ N
Tulvien torjunta on yksi AMATin huolenaiheista.
Flood prevention is one of AMAT’s concerns
18 _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ Nro 17 _BAR_
‘How the Emilia-Romagna region has accepted the Interreg challenge’
”Miten Emilia-Romagnan alue vastaa Interreg-haasteeseen?”
Lodovico Gherardi, member of the Interreg IIIB Cadses Steering Committee, and Michele Migliori, coordinator of the Interreg IIIB and IIIC (Emilia-Romagna region) programmes
Lodovico Gherardi, Interreg III B CADSES -ohjauskomitean jäsen, ja Michele Migliori, Interreg III B- ja III C -ohjelmien koordinaattori (Emilia-Romagnan alue)
Following the positive experience of its participation in Interreg IIC between 1994 and 1999, the Emilia-Romagna region decided to be actively involved in the three strands of Interreg III: under strand A for its coastal provinces in the Adriatic crossborder programme; under strand B through participation in the Cadses programme (Central, Adriatic, Danube, south-eastern Europe space) — for which it is coordinator for the Italian regions — and in the ME-DOCC programme (western Mediterranean); and under Interreg IIIC for the eastern area.
Emilia-Romagnan alue, jolla on kokemuksia Interreg II C -ohjelmasta kaudelta 1994–1999, osallistui aktiivisesti kolmeen Interreg III -ohjelman lohkoon: sen rannikkomaakunnat osallistuivat A-ohjelmalohkoon Adrianmeren rajatylittävän ohjelman puitteissa, alue oli mukana B-ohjelmalohkossa osallistumalla CADSES-ohjelmiin (Euroopan keskiosat, Adrianmeren alue, Tonava ja Kaakkois-Eurooppa) – joiden koordinaattorina se toimii Italian alueiden osalta – ja MEDOCC-ohjel-miin (Välimeren alueen läntiset osat), ja lisäksi Emilia-Romagna oli Interreg III C -ohjelman kumppanina itäisten alueiden osalta.
ternational scale has resulted in the regional administration improving the quality of its services.
välisellä tasolla on kannustanut aluehallintoa parantamaan palvelujensa laatua.
We are also seeing a shift away from a local view — one that attaches little importance to the added value derived from cooperation — and towards an awareness of the growth opportunities off ered by international relations.
Paikallisuutta korostava näkemys, jossa ei juurikaan oteta huomioon yhteistyön tuomaa lisäarvoa, on myös väistymässä syrjään, ja on alettu nähdä kansainvälisten suhteiden avaamia kasvun mahdollisuuksia.
In this respect, we stress that nearly all the partners and all the project coordinators selected at the time of previous calls have submitted proposals for the current calls, even though it is a fact that the Interreg programmes are extremely difficult from a management point of view.
Korostettakoon tässä yhteydessä, että lähes kaikki kumppanit ja kaikki sellaisten hankkeiden koordinaattorit, jotka ovat menestyneet aiemmissa hankeehdotuspyynnöissä, esittävät uuden hakemuksen seuraaviin hanke-ehdotuspyyntöihin huolimatta Interregohjelmaan kiistatta liittyvistä huomattavista hallinnointivaikeuksista.
This means that these partners believe that the added value of international cooperation makes the difficulties worthwhile and also that they have acquired valuable experience that will enable them to confront these difficulties again.
Kumppanit siis katsovat, että kansainvälisen yhteistyön tuoma lisäarvo vie voiton näistä vaikeuksista ja että ne ovat saaneet kokemusta, jonka turvin ongelmat voidaan kohdata uudelleen.
Offices of the Emilia-Romagna region in Bologna.
Emilia-Romagnan maakunnan keskus on Bologna.
Today, Emilia-Romagna is involved in 120 cooperation projects representing investments of some EUR 20 543 000 from the ERDF, broken down as follows: 15 crossborder projects (including eight as lead partner), 30 Cadses projects (including 10 as lead partner), 26 MEDOCC projects (including three as lead partner) and 49 Interreg IIIC projects (including eight as lead partner).
Emilia-Romagna on tähän mennessä osallistunut 120 yhteistyöhankkeeseen, joihin EAKR on sijoittanut noin 20 543 000 euroa ja jotka voidaan jaotella seuraavasti: 15 rajatylittävää hanketta (joista kahdeksassa se on ollut pääkumppanina), 30CADSES-hanketta (joista kymmenessä se on ollut pääkumppanina), 26 MEDOCC-hanketta (joista kolmessa se on ollut pääkumppanina) ja 49 Interreg III C -hanketta (joista kahdeksassa se on ollut pääkumppanina).
Of these projects, 58 were submitted by the territorial authorities and the others by the regional authorities directly.
Näistä hankkeista 58 on ollut alueyhteisöjen ehdottamia ja muut suoraan alueviranomaisten ehdottamia.
About 1 200 partnerships have been established in 50 countries.
Hankkeissa on luotu noin 1 200 kumppa-nuussuhdetta 50:ssä eri maassa.
About 85 % of these partnerships involve public or private entities from the EU countries (75 % in the old Member States and 25 % in the new Member States) and 15 % from third countries, most of them in the Balkans.
Noin 85 prosentissa kumppanuuksista toisena osapuolena on Euroopan unionin jäsenvaltion (75 prosentissa vanhan ja kymmenessä prosentissa uuden jäsenvaltion) ja 15 prosentissa yhteisön ulkopuolisen maan, useimmiten Balkanin maiden, julkinen tai yksityinen taho.
Emilia-Romagna is also participating in the Interact programme as lead partner of the ‘RE-ACT’ (regional actors in Interreg cooperation) project.
Emilia-Romagna osallistuu lisäksi INTERACT-ohjelmaan ”RE-ACT / RE-gional ACTors in Interreg cooperation” -hankkeen (alueelliset toimijat Interreg-yhteistyössä) pääkumppanina.
In this final stage of programming, the services concerned by the European programmes (1) are making maximum use of resources to help the regional actors involved in Interreg projects and to meet the ever growing expectations of the territory.
Tavoitteena on myös parantaa koordinaatiota sekä aluehallinnon sisä- että ulkopuolella siten, että siitä tulisi kaikkien alueellisten toimijoiden käyttöön tarkoitettu eurooppalaisen yhteistyön palvelupiste.
Every effort is also being made to improve coordination both inside and outside the regional administration, so that it can become a ‘one-stop shop’ for European cooperation in the service of all the regional actors.
Interreg III -aloitteeseen osallistumisesta saadut kokemukset muodostavat arvokkaan osaamispääoman seuraavaa Euroopan alueiden välisen yhteistyön vaihetta varten.
The experience acquired in participating in the Interreg III initiative constitutes a valuable knowledge base for the next stage of European territorial cooperation that will begin in 2007 with the new Structural Funds programme and new neighbourhood programmes.
Se alkaa vuonna 2007 rakennerahastojen uuden ohjelmakauden ja uusien naapuruusohjelmien myötä.
Most projects concern sectors of intervention that relate directly to territorial development policies.
Useimmat hankkeista koskevat toimialoja, jotka liittyvät suoraan aluekehityspolitiikkaan.
Environment tops the list of fields covered, with 32 projects.
Ympäristö on yleisin ala: siihen liittyviä hankkeita on 32.
In this respect, the fight against all forms of pollution and the sustainable management of resources — both inland and coastal — has received most attention.
Pilaantumisen torjuminen kaikissa muodoissaan sekä maan ja rannikon voimavarojen kestävä käyttö ovat useimmin esiin nouse-via aiheita.
Mobility and logistics is another important field (13 projects).
Toinen tärkeä toimiala on liikkuvuus ja logistiikka (13 hanketta).
The aim here is to develop and share innovative methods for optimal management of goods transport flows.
Tarkoituksena on kehittää ja jakaa innovatiivisia menetelmiä, joiden avulla kauppatavaran liikennevirtoja hallitaan yhä järkevämmin.
From a strategic and political point of view, the fields of local development (12 projects) and spatial planning (10 projects) are also important.
Myös paikalliseen kehitykseen (12 hanketta) ja aluesuunnitteluun (kymmenen hanketta) liittyviä toimia pidetään strategisesti ja poliittisesti tärkeinä.
In its activities, the Emilia-Romagna region is trying to take into account the results of studies carried out in the framework of the ESPON programme in order to complete its ‘tool kit’ for regional spatial planning.
Emilia-Romagnan alue on pyrkinyt toiminnassaan ottamaan huomioon ESPON-ohjelman puitteissa tehtyjen tutkimuksen tulokset ja täydentämään näin aluesuunnittelun välineistöään.
Interreg is clearly arousing growing interest at local and regional level.
Interreg on herättänyt yhä enemmän kiinnostusta sekä paikallis- että aluetasolla.
Interreg IIIC: interregional cooperation
Interreg III C: alueiden välinen yhteistyö
24 _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ N
20 _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ Nro 17 _BAR_
DICE: cooperation focused on digital technologies
STIMENT: innovatiivisia lähestymistapoja yritysten perustamiseen
STIMENT: innovative approaches for enterprise creation
DICE: yhteistyötä digitaaliteknologian ympärillä
Total cost: EUR 3 400 000EU contribution: EUR 2 050 000
Kokonaiskustannukset: 3 400 000 EUREU:n rahoitusosuus: 2 050 000 EUR
Total cost: EUR 1 052 000EU contribution: EUR 624 000
Kokonaiskustannukset: 1 052 000 EUREU:n rahoitusosuus: 624 000 EUR