natgillin/translations-raw huggingface dataset:
They also show that poverty in rural areas, on which research has been carried out, is a serious problem (see Box 'Rural income and poverty in the candidate countries').
Informaatioyhteiskunnan vallankumous merkitsee myös, että heikosta koulutuksesta on yhä määräävämpi tekijä köyhyyteen joutumiselle tulevaisuudessa. dessa.
Factors linked to poverty: unemployment, low education and one parent families
Yhtäältä jatkuva taloudellinen kasvu ja korkea työllisyys voi vähentää alhaisen tulotason väestön osuutta, kun Ilman palkkatuloja olevien osuus vähenee.
Links between education and earnings: the implications of a single market for graduates for cohesion countries
Tulonsiirrot: tärkeä ase sosiaalista syrjäytyneisyyttä vastaan
The causes of poverty are numerous, but here are a few factors which are strongly associated with low income, particularly on a persistent basis (see Table A.5).
Sosiaalisilla tulonsiirroilla (pl. eläkkeet), joiden määrä on 9 % kotitalouksien kokonaistuloista EU:ssa, on tärkeä merkitys sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ylläpitämisessä.
In the EU, six categories of people are at particular risk of having a poverty level of income: the unemployed, lone parentfamilies, those with low education, those in retirement, families with many children and those of working-age not in employment (because of disability, for example).
Yli puolet näistä menee köyhimmälle 20 % väestöstä ja muodostaa yli puolet tämän ryhmän kokonaistuloista.
The link between education and income levels is of particular interest (see Graph A.3). While in all Member States, income increases significantly with educational attainment levels, people with university education or the equivalent tend to have similar income levels (adjusted for cost of living) across the EU, which suggests perhaps the emergence of a single market for graduates.
Jäsenvaltioiden välillä on eroja köyhyysrajan ala puolella olevan väestön rakenteessa ja köyhyyden syissä, johtuen sosiaalipolitiikan ja yhteiskuntarakenteen eroista.
Although many obstacles remain, such as a lack of transferability of qualifications or language difficulties, there are signs of increased international mobility among young graduates, in particular.
Esimerkiksi Yhdistyneissä Kunin gaskunnissa työttömyys on erityinen riski -työttömillä on neljä kertaa suurempi mahdollisuus alhaiseen tulotasoryhmään kuin muulla väestöllä.
A possible effect of this is a trend towards equalisation of graduate pay across countries, while earnings of those with lower qualifications continue to vary .
Esimerkiksi Tanskassa ero on hyvin vähäinen verrattuna muuhun väestöön, johtuen kattavammasta ja runsaammasta työttömyysturvasta.
The widening income gap which results in the less prosperous countries may put increasing pressure on social cohesion.
Lähes puolet (46 %) yksinhuoltajista ja heidän lapsistaan elää köyhyysrajan alapuolella, paljolti sen vuoksi, ettei vanhempi ole palkkatyössä, mutta tilanne vaihtelee maasta toiseen johtuen erityisesti lapsilisä- ym. tukijärjestelmistä.
In the EU as a whole - though not necessarily in individual Member States - the unemployed and lone parents are three times more likely than people generally to fall below the poverty line, reflecting in both cases the loss of income from employment (a disproportionate number of lone parents are not in work).
Sitävastoin Portugalissa, Espanjassa, Ranskassa, Belgiassa ja Italiassa (jossa viimeksimainitussa riski on suurin monilapsisissa perheissä) riski ei ole sen suurempi kuin muissa kotitalouslssa.
Many of these and others with low incomes have low educational attainment. Moreover, the information revolution is likely to mean that poor education will become a more important determinant of poverty in the future.
Yhteydet koulutuksen ja ansiotulojen välillä: yhtenäismarkkinoiden vaikutukset koheesiomaiden koulusta valmistuneille
On the one hand, continued economic growth and higher levels of employment may reduce the proportion of people with low income, insofar as the relative numbers without earnings from work are reduced.
Tulonsiirtojen merkitys käy selville, jos tarkastellaan sitä, mitä tapahtuisi köyhyysrajan alapuolella olevalle väestölle Ilman näitä (kaavi 7 ja liitteessä oleva kaavio A.4).
On the other, social trends mean that the number of lone parent families may continue to increase.
Useimmissa jäsenmaissa tulonsiirrot (mukaan lukien eläkkeet, joista osa on yksityisiä) vähentävät köyhyystasoa 30-40 %3.
Moreover, while education levels are rising across the EU, especially in the lagging regions, the growing dependency on information technology, and the high level of general education which is a precondition for being able to use this effectively, threatens to put those with low education levels at an increasing disadvantage.
Tanskassa osuus on korkeampi, kun taas Italiassa ja Kreikassa, sekä vähäisemmässä määrin Portugalissa, sosiaalietuuksilla on paljon pienempi vai kutus tulonjakoon, heijastaen sekä pienempää yleistä tasoa että vähäisempää suuntaamista alhaisiin tuloryhmiin.
Transfers: an important weapon in the fight against social exclusion
Eurostatin palkkatulojen rakennetuklmuksessa vuodelta 1995).
The main characteristics of those with poverty levels of income differ between Member States, reflecting variations in both social policy and social structure.
Yhteydet koulutuksen ja alhaisen tulotason välillä ovat mielenkiintoiset (ks. kaavio A.3).
For example, the unemployed are at particular risk in the UK, where they are four times more likely to have low incomes than people generally, while in Denmark, they are only slightly more at risk than average. This reflects the more comprehensive and generous unemployment benefit system in the latter than the former.
Kun kaikissa jäsenvaltioissa tulotaso nousee koulutuksen myötä, on yliopisto- tai vastaavan koulutuksen saaneiden tulotaso varsin samanlainen kaikkialla (suhteutettuna elinkustannuksiin), mikä saattaa heijastaa yhtenäismarkkinoiden vähittäistä toteutumista tutkinnon saaneiden suhteen.
Nearly half (46%) of lone parents and their children have poverty levels of income, largely because they are not in paid employment, though the situation varies markedly from one country to another, reflecting, in particular, levels of childcare provision and support.
Vaikka koulutetun työvoiman liikkumiselle on vielä monia esteitä maiden välillä, kuten koulutuksen sisällön ja vaatimusten läpinäkymättömyys ja kieliongelmat, on erityisesti nuorten tutkinnonsuorittanelden liikkuvuus selvästi lisääntynyt.
The families concerned are most at risk in the UK and Ireland, where they are 5 or 6 times more likely than average to have income below 60% of the median.
Tämän vuoksi tutkinnon suorittaneiden palkkatason on voinut tasaantua maiden välillä, kun taas alemman koulu tuksen saaneen työvoiman palkkataso vaihtelee maiden välillä.
Social transfers (other than pensions), which account for 9% of total household income in the EU, make a significant contribution to maintaining social
Huolimatta tulonsiirtojen vaikutuksesta sosiaalisen yhteenkuuluvuuden säilyttämiseen, täytyy koros-
1.2 Social cohesion cohesion.
1.2 Sosiaalinen koheesio
Rural income and poverty in candidate countries
Maaseudun tulotaso ja köyhyys hakijamaissa taa, eläkkeitä lukuunottamatta tulonsiirrot vaikutta­vat köyhyyden oireisiin, mutta eivät sen taustasyihin.
The effect of social transfers is evident if the proportion of people below the poverty line is compared with what it would be in the absence of transfers (Graph 7 and, in Annex, Graph A.4).
Sellaisenaan ne eivät tarjoa pitkän ai­kavälin ratkaisua ongelmaan.
In most Member States, transfers (in this case including pensions, some of which are from private sources) reduce the poverty rate by 30-40%.3 In Denmark, the figure is higher, while in Italy and Greece, and to a lesser extent Portugal, social benefits have much smaller effects on the distribution of income, reflecting both their smaller scale and less targeting on those with the lowest incomes.
Niiden lisäksi tarvi­taan rakenteellisia toimenpiteitä taustasyiden korjaamiseksi, erityisesti koskien työttömyyttä, al­haista koulutus­ ja osaamistasoa, lapsiperheiden tukien puuttumista jne. Tämä edesauttaa myös talouden kasvua.
In most countries, agricultural income has declined significantly since the beginning of transition.
Maaseudun tulotason on heikentynyt suurimmassa osassa hakijamaista poliittis­taloudellisen siirtymä­kauden jälkeen.
This has been particularly marked in Poland, Slovakia and Romania. There are a number of reasons for this trend.
Erityisen selvästi tilanne on näky­nyt Puolassa, Slovakiassa ja Romaniassa.
First, at the beginning of transition, there was a sharp adjustment to world market prices, where trade was liberalised leading to a reallocation of resources in the agricultural sector.
Syynä tähän on ensinnäkin kaupan vapautuminen ja so­peutuminen maailmanmarkkinahintoihin, mikä johti maatalouden resurssien uudelleensuuntaamiseen.
This was associated with declining terms of trade as input prices rose and producer prices fell.
Kaupan arvo putosi samalla kun tuotantohinnat nou­sivat ja tuottajatulot laskivat.
In many countries farmers reduced intensity of input use and shifted, particularly in sectors dominated by small scale farming, towards labour-intensive production systems.
Monissa maissa maan­viljelijät vähensivät tuotantopanoksia ja erityisesti pienimuotoisessa maataloudessa siirtyivät työvoi­maintensiivisempään tuotantoon.
Low opportunity costs of labour, linked to more general economic restructuring and lack of alternative sources of employment in rural areas supported this tendency.
Heikot näkymät palkkakehityksessä tai mahdollisuudessa saada töitä muilta aloilta on voimistanut tätä kehitystä.
The result has meant that farm incomes, which before transition were at or above national wage levels, are now in many countries considerably lower than national wage levels.
Tuloksena on että maataloudessa työskentelevien tulotaso, joka aiemmin vastasi keskimääräistä tai sitä parempaa tulotasoa, on nyt huomattavasti kan­sallista keskiarvoa pienempi.
Despite the contribution of social transfers to maintaining social cohesion, it should be emphasised that, retirement pensions apart, they tend to tackle the symptoms rather than the underlying causes of poverty.
Voidaan olettaa nykyisessä tilanteessa, että kaikis­sa jäsenmaissa maatalouden työvoiman tulotaso on huomattavasti alempi kuin EU:ssa keskimäärin, vaikka se suhteutettaisiin ostovoimaan.
It is therefore important for them to be accompanied by structural measures aimed at tackling the root causes, in particular, unemployment, low education and inadequate skills, a lack of childcare support facilities and so on, which will also help to increase the growth potential of the economy.
Sen vuoksi on painotettava, että tuotannontekijät ja tulo­potentiaali vaihtelee suuresti KIE­maissa
Population with income below the poverty line before and after transfers, 1995
Köyhyysrajan alapuolella oleva väestö ennen ja jälkeen tulonsiirtojen, 1995
B Total, before transfers
Osuus väestöstä
Without major restructuring, the prospects for agricultural labour income in these countries are poor for macroeconomic reasons, and in particular, due to real exchange rate developments.
Ensinnäkin KIE­maiden talouskasvu lisää työvoima­kustannuksia ja vaihtotaseen reaalinen arvonnousu lisää maatalouden kilpailuvaatimuksia.
First, economic growth in the CECs, increasing labour costs and real appreciation of exchange rates will increase the competitive pressure on agriculture.
Toisaalta, näihin muutoksiin liittyy maatalouden tulojen osto­voiman heikkeneminen.
Secondly, these trends will be associated with a relative fall in purchasing power of agricultural incomes.
Jotta maataloudessa saa­vutettaisiin kestävä tulotaso, edellyttää se mittavaa rakennemuutosta.
In order to maintain sustainable income levels agriculture will require major restructuring.
Toisaalta työvoiman vaihtoeh­toiskustannusten lisäys muualla taloudessa voi in­nostaa työvoiman siirtymistä maatalouteen.
Concentration of poverty in rural areas in CECs
Köyhyyden keskittyminen maaseutumaisille alueille
% total households costs in the rest of the economy will provide an incentive for labour to move out of agriculture.
% kaikista kotitalouksista
• Households in rural areas • Households with < 50% average income in rural areas M Households with < 33% average income in rural areas These low levels of agricultural income per labour unit translate into significant rural poverty.
D Kotitaloudet maaseutumaisilla alueilla ■ Kotitaloudet < 50% keskimääräisestä tulotasosta maaseutumaisilla alueilla ■ Kotitaloudet < 33% keskimääräisestä tulotasosta maaseutumaisilla alueilla Maatalouden alhainen tulotaso on johtanut merkittä­vään köyhyyteen maaseudulla.
Recent research from the World Bank suggests that poverty as defined by the population below 50% of average income is considerably more concentrated in rural areas in Poland, Romania, Lithuania, Latvia and Bulgaria (Graph 8).
Maailman Pankin vii­meaikaisessa tutkimuksessa todetaan, että väestön osuus, jonka tulot jäävät alle 50 % maan keskimääräi­sestä tulotasosta, on keskittynyt maan maaseutualu­eille Puolassa, Romaniassa, Liettuassa, Latviassa ja Bulgariassa (kaavio 8).
Even in Hungary, where agricultural incomes are comparatively high, significant rural poverty exists.
Jopa Unkarissa, jossa maata­loustulot ovat verrattain korkeat, köyhyys on merkittä­vää maaseudulla.
As the World Bank study shows there are many reasons outside the agricultural sector that create vulnerability to poverty in rural areas - low levels of
Maailman Pankin tutkimus kuitenkin osoittaa, että on monia muita, maataloussektorin ulko­puolisia tekijöitä köyhyyteen.
There is scope for debate about whether the level of income taken should be in relation to average income in the EU or individual Member States or even regions.
Keskustelua on käyty siitä tulisiko tulotaso suhteuttaa EU:n keskimääräiseen tulotasoon vai kansalliseen tai peräti alueiden keskimääräiseen tulotasoon.
In practice, there are various problems with comparisons based on an EU-wide average income level, since the measure tends to be dominated by the large differences in average income between Member States rather than reflecting differences in the dispersion of income within these.
Käytännössä suhteuttaminen EU:n tulotasoon on ongelmallista, koska saatu tulos heijastaa silloin enemmänkin jäsenvaltioiden välisiä suuria tulotasoeroja kuin maiden sisäistä tulonjakoa.
In other words, a measure of poverty calculated in relation to average income in the EU largely indicates differences in national rather than individual levels of income.
Toisinsanoen köyhyyden mittaaminen suhteessa EU­keskituloon heijastaa pikemminkin eroja maiden ­ kuin yksilöiden tai kotitalouksien ­ välillä.
At the same time, irrespective of the merits or otherwise of measuring poverty on a regional basis, the data are simply not available to do so.
Vaikka olisi hyödyllistä tarkastella myös alueittain köyhyyseroja, tietoja ei yksinkertaisesti ole saatavissa.
In the First Cohesion Report, the previous definition used by Eurostat was used to determine the poverty line, ie an income per head of 50% or less than the mean.
Ensimmäisessä yhteenkuuluvuuskertoimuksessa Eurostatin aiempi määritelmä köyhyystasosta oli tulotaso, joka on 50 % tai sen alle keskiarvoon verrattuna.
In practice, for most countries the two measures give similar results.
Käytännössä molemmat mittaustavat antavat lähes saman tuloksen useimmissa maissa.
However, the new definition is preferable, especially for making comparisons over time, because the median is a more stable measure of average income than the mean in that, since it relates to someone in the middle of the income distribution, it is not affected by extreme values.
Kuitenkin uusi mittaustapa on suositeltavampi, erityisesti kun tarkastellaan muutoksia eri aikoina, koska mediaani on pysyvämpi mitta keskimääräiselle tulotasolle kuin keskiarvo, koska se osoittaa tulotason keskimäärin yleisintä arvoa, eikä ole herkkä ääriarvoille.
The figures reported in the text are derived from the European Community Household Panel.
Kuviot tekstissä ovat Euroopan Yhteisön kotitalouspaneelin (Household Panel) laatimia.
It should be noted that data for Belgium are at present being revised.
On huomattava, että Belgiaa koskevia tietoja uudistetaan.
It is interesting to compare this with the reduction in regional disparities due to transfers.
On mielenkiintoista verrata tätä alueiden välisten erojen vähentymiseen tulonsiirtojen vuoksi.
The First Cohesion Report found that total government expenditure, including social spending, reduced interregional disparities in Member States by 10-30%, ie by less than the reduction achieved in interpersonal disparities, which are generally more of a focus of national policy.
Ensimmäisessä yhteenkuuluvuuskertomuksessa todettiin, että valtioiden kokonaismenot, sosiaalikulut mukaan lukien, vähensivät alueiden välisiä eroja jäsenmaissa 10­30 %, eli vähemmän kuin väestön sosiaalierojen vähentymisen vaikutus, joka on yleisesti tärkeämpää kansallisessa politiikassa.
1.3 Territorial cohesion: towards a more balanced development unlikely to be in the medium-term - to undermine the validity of the centre-periphery model, which, indeed, is set to be reinforced with the accession of Central European countries.
1.3 Alueellinen koheesio: kohti tasapainoisempaa kehitystä voida vielä sanoa, että keskus-periferia malli ei enää olisi voimassa, päinvastoin voidaan olettaa että se yhä voimistuu EU:n laajetessa.
The objective of strengthening cohesion specified in Article 158 of the Treaty is aimed primarily at achieving harmonious development of the Union as a whole.
Yhteenkuuluvuuden vahvistaminen, joka on määritelty Sopimuksen Artiklassa 158 tähtää pääasiassa ta sapainoiseen kehitykseen koko Unionin alueella.
This, indeed, was the rationale for the formulation of the European Spatial Development Perspective (ESDP) by the informal Council of Ministers responsible for spatial planning and regional policy in Potsdam in 1999.
Tämä oli perussyy myös Euroopan aluesuunnittelun ja aluekehityksen suuntaviivojen (ESDP) laatimiselle aluesuunnittelusta ja -politiikasta vastaavien ministereiden kokouksessa Pottsdamissa 1999.
The ESDP identified three main aims: a polycentric urban development and a new relationship between urban and rural areas; equal access for all European regions to infrastructure and know-how and prudent management of the natural and cultural heritage.
ESDP:ssä määriteltiin kolme päätavoitetta: monlkeskinen eli polysentrlnen kaupunkikehitys ja maaseudun ja kaupunkien vuorovaikutus; yhtäläinen infrastruktuurin ja tieto-taidon saavutettavuus kaikkialla EU:n alueella; sekä ympäristön ja kulttuuriperinteen harkittu käyttö.
The ESDP1sets out policy guidelines for all Member States, regions and local authorities as well as for the Commission.
ESDP1 asettaa poliittisia ohjenuoria kaikille jäsenvaltioille, alueille ja paikallishallinnon viranomaisille sekä Komissiolle.
The pursuit of the same objectives, and the general aim of achieving coherent and sustainable spatial development, underlies cross-border, transnational and transregional cooperation, financed by the ERDF.
Samojen päämäärien tavoittelu ja yleistavoite yhtenäisestä ja kestävästä aluekehityksestä on myös EU:n aluekehitysrahaston rahoittaman rajanyllttävän, ylikansallisen ja ylimaakunnallisen yhteistyön taustalla. la.
The enlargement of the EU to the East, which will take place over the coming years, following the accession of Austria, Finland and Sweden a few years ago, will change the Union significantly, more than doubling its land area in relation to the early 1990s.
Viimeaikaiset tutkimukset integraation alueellisista vaikutuksista ovat korostaneet että yhdentyminen vaatii toteutuakseen politiikkaa, jolla pystytään estämään alueellisten erojen laajeneminen vahvojen ja heikkojen alueiden välillä.2Tämä johtopäätös perustuu sille huomiolle, että taloudellinen sijainti perustuu tärkeille ulkolstekijöille, joista jotkut ovat positiivisia, toiset negatiivisia.
This raises new challenges for territorial cohesion, given the continued importance of reducing regional disparities.
Ei ole syytä olettaa, että markkinavoimat pystyvät luomaan oikean ta sapainon näiden tekijöiden välillä ja siten johtamaan alueelliseen tasapainoon koko EU:ssa.
Recent studies of the effect of integration on regional balance in the EU have emphasised the need for accompanying policies to prevent a possible widening of disparities between the stronger and weaker areas.2 This conclusion is based on the recognition that economic location is characterised by important externalities, some positive, some negative, and that there is no reason to think that market forces alone will strike the right balance between positive and negative effects and so result in balanced economic development across the EU as a whole.
Vaikka taloudellisen toiminnan keskittyminen vahvoille alueille voi johtaa tuotannon tehostumiseen koko EU:n mittakaavassa lyhyellä aikavälillä, voi merkitä EU:n pitkän aikavälin kilpailukyvyn heikentymistä, jos se tapahtuu samalla vahingoittaa heikkojen alueiden tuotantopotentiaalia ja vähentää niiden mahdollisuuksia hyödyntää suhteellisia tuotantoetujaan. lisäksi väestön keskittyminen yhdelle alueelle sotu kestävän kehityksen tavoitetta vastaan, ei pelkästään siksi, että se aiheuttaa ylikuormitusta ja tungosta, vaan myös koska se johtaa väestökatoon ja toimintojen lopettamiseen muualla. la.
While the concentration of economic activity in the stronger regions may lead to greater efficiency of production in the EU in the short-term, this may be at the expense of the longer-term competitiveness of the Union economy insofar as it damages the productive potential of weaker regions and reduces their capacity to exploit their comparative advantages.
Lähitulevaisuuden suunnitelmat EU:n laajenemisesta itään, mitä edelsi Suomen, Ruotsin ja Itävallan jä senyys muutama vuosi sitten, muuttaa Unionia merkittävästi.
Moreover, the concentration of both businesses and people in particular regions conflicts with the objective of sustainable development, not only because of the possible overcrowding and congestion which it causes in these regions but also because of the rundown and depopulation of other areas.
Pelkästään maa-alue kaksinkertaistuu laajentumisen toteutuessa. Tämä merkitsee uusia haasteita alueelliselle yhteenkuuluvuudelle, mikä ko rostaa alueellisten erojen vähentämisen tärkeyttä.
The Union: a very centralised territory
Euroopan Unioni: keskusvaltainen alue
Historically, economic activity, as well as the capital stock and qualified human resources, have, with a few exceptions, been concentrated in the most central areas of the Union.
Keskittyminen tullee säilymään edelleen maantieteellisesti varsin pienellä keskusalueella.
While regions on the southwest periphery of the Union have converged in some degree towards the rest of the EU, including in terms of education levels, this is not yet sufficient - and is
El ole odotettavissa että keskusalueiden tungostumisesta ja palkkatason kasvusta aiheutuva
The evidence suggests that although, in the future, three different outcomes from EU integration can be imagined - increased concentration of economic activity, greater dispersion or little change in the existing pattern - over the past 20-30 years, the spatial pattern of activity has remained much the same.
Talouden toiminnot, pääoma sekä osaaminen ovat, joitakin poikkeuksia lukuunottamatta, perinteisesti keskittyneet Unionin keskeislmmille alueille.
Accordingly, economic activity in the Union remains concentrated to a significant extent in a relatively small central area, as indicated above.
Vaikka kin EU:n lounaiset syrjä-alueet ovat lähentyneet kehityksessään, myös koulutuksen alueella, keskusalueita, se ei ole ollut vielä riittävää.
There is no evidence that the
Sen perusteella el
1.3 Territorial cohesion: towards a more balanced development increase in costs in the stronger regions resulting from greater congestion and higher wages will, by itself, correct this imbalance.
1.3 Alueellinen koheesio: kohti tasapainoisempaa kehitystä kustannusten nousu itsessään korjaisi tätä epätasapainoa. painoa.