natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the lagging regions, there will be a continuing shift of employment out of agriculture on a substantial scale in future years, though not necessarily job losses in industry.
On odotettavissa, että maatalou den työpaikkojen lasku jatkuu voimakkaana taan tuvilla alueilla, mutta teollisuuden työpalkat säilyvät suurelta osin entisellään.
Indeed, in some regions, employment in manufacturing, especially where it is still below the EU average, might well increase, as it has tended to do in recent years.
Voi jopa käydä niin että joillakin vähemmän teollistuneilla alueilla teollisuuden työpaikat lisääntyvät, kuten on jo ollut näkyvissä viime vuosina.
In the central industrial regions, on the other hand, employment in manufacturing in many cases could decline, at least as a share of the total, though in many of these a shift has already occurred to high valueadded activities, as noted below.
Keskeisillä teollisuus alueilla sen sijaan työllisyys voi monin paikoin vä hetä, ainakin teollisuuden osuus kokonaistyöllisyydestä.
The restructuring of employment in future years is likely to be even greater in the candidate countries, where jobs in many regions remain concentrated in agriculture and/or industry.
O sin tämä muutos on jo ollut näkyvissä johtuen siirtymästä korkeamman ja lostusarvon toimintoihin.
In agriculture, valueadded per person employed is around 80-90% of the EU average for all sectors in the more prosperous countries, but only 40% of this in Spain, 25% in Greece and just 13% in Portugal (and 16% in Austria).
Maataloudessa jalostusarvo työntekijää kohden on noin 80-90 % kaikkien toimialojen EU-keskiarvosta vauraimmissa maissa, mutta vain 40 % Espanjassa, 25 % Kreikassa ja 13 % Portugalissa (ja 16 % Itävallassa) (hakijamaissa osuus on vielä alhaisempi).
These figures reflect both the need for diversification into higher valueadded activities and the long-term potential for significant productivity growth in the sector.
Työllisyyden rakennemuutos on tulevina vuosina to dennäköisesti vielä voimakkaampaa hakijamaissa, joissa työpaikat ovat suurelta osin keskittyneet maa talouteen ja/tal teollisuuteen.
Demography and migration
Väestö ja muuttoliike
Population in the EU is set to decline ...
EU:n väestö alkaa vähetä...
It should be noted in this context (see maps of employment and productivity by sector) that the shift in employment out of industry, and to a lesser degree out of agriculture, in the more prosperous regions in the EU has not necessarily been accompanied by a similar decline in the share of valueadded generated in these sectors.
Huomattavaa on, että tässä yhteydessä (ks. kartat työllisyydestä ja tuottavuudesta sektoreittain) EU:n vauralmmilla alueilla työpaikkojen siirtymä teolli suudesta ja vähemmässä määrin maataloudesta ei ole välttämättä yhteydessä jalostusarvon vähenemiseen näillä sektoreilla.
Indeed, in many cases, productivity has increased significantly in industry, as employment has concentrated in high valueadded activities.
Useissa tapauksissa teollisuuden tuottavuus on lisääntynyt merkittävästi samalla kun työllisyys on suuntautunut korkeamman jalostusasteen toimintoihin.
This demonstrates the potential for maintaining a small but highly competitive manufacturing sector as a key part of the regional economy.
Tämä osoittaa pienen, mutta kilpailukykyisen teollisen sektorin potentiaalia toimia avainsektorina alueellisessa kehityksessä. hityksessä.
Shifts of activity within sectors as important as shifts between them
Toimialojen sisällä olevat muutokset yhtä tärkeitä kuin toimialojen välillä
At the beginning of 2000, the population in the EU stood at 376 million, substantially less than in China (1.2 billion) or India (1 billion), but significantly more than in the US (272 million) or Japan (126 million).
EU:n väestö oli vuoden 2000 alussa 376 miljoonaa, huomattavasti vähemmän kuin Kiinassa (1,2 miljardia) tai Intiassa (1 miljardi), mutta huomattavasti enemmän kuin USA:ssa (272 miljoonaa) tai Japanissa (126 miljoonaa).
Assuming trends in birth and death rates and in migration continue, EU population is projected to grow very slowly between 2000 and 2005 (by only 0.2% a year) and then hardly at all (by under 0.1 % a year) from then until 2022, when it is expected to start declining.
Syntyvyys- ja kuolleisuusasteen sekä muuttoliikkeen ennusteet lupaavat nykyisten suuntausten jatkuvan: EU:n väestön ennustetaan kasvavan hyvin hitaasti vuosien 2000-2005 välillä (vain 0,2 %/vuosi), sen jälkeen vuoteen 2220 tuskin lainkaan (0,1 %/vuosi), minkä jälkeen väestön arvioi daan vähenevän.
In 2010, therefore, population is forecast to reach 385 million and in 2025 to be only slightly higher (388 million).
Vuonna 2010 väkiluvun ennuste taan olevan 385 miljoonaa ja vuonna 2025 vain vähän suurempi, 388 miljoonaa.
From 2008, population is set show a natural decline but this will be offset for a few years by net inward migration.
Vuodesta 2008 väestön luonnollisen kasvun oletetaan kääntyvän negatiiviseksi, mutta positiivinen nettomuutto korvaa tätä vä henemistä.
An important aspect of lagging economic development in the less prosperous regions in the EU is the concentration of activity in low valueadded sectors (though, it should be emphasised, productivity in the same sector can vary significantly across the Union).
Eräs EU:n vähemmän vauraiden alueiden puuttuvaan talouskehitykseen vaikuttava tekijä on tuotannon keskittyminen alhaisen jalostusarvon sektoreille (vaikka kin tuottavuus voi samalla toimialalla vaihdella suu resti Unionin sisällä).
This reflects differences in both the efficiency of performing the same activities and the degree of
Tämä heijastaa eroja sekä samojen toimintojen tuottamisen tehokkuudessa että keskittyneisyydessä alhaisen tai korkean jalostusarvon toimialoihin.
Trends in population, however, vary markedly between different parts of the Union.
Väestönkehityksen suunta vaihtelee kuitenkin merkittävästi EU:n eri osissa.
Nordic countries, it is already declining (see Map A. 11). Between 2000 and 2010, more regions in Germany and Italy are projected to show a decline, in addition to some in France, the UK and Austria.
2000-2010 välillä useimpien Saksan ja Italian sekä eräiden Ranskan, Yhdistyneiden Kuningaskuntien ja Itävallan alueiden väkiluvun ennakoidaan vä henevän.
On the other hand, population is expected to continue increasing at a relatively high rate in a number of regions in southern Spain, the south of France and Greece as well as in parts of Germany, the Netherlands and the UK.
Toisaalta väestön ennustetaan kasvavan varsin voimakkaasti eräillä Etelä-Espanjan, Etelä-Ranskan, Kreikan, Saksan, Alankomaiden ja Yhdistyneiden Kuningaskuntien alueilla.
large proportion of the work force employed in agriculture and industry (see Graph A.9).
suuden korkea työvoimaosuus (kuvio A.9).
In addition, they tend to have a relatively small number of young people, reflecting their migration to other areas as well as low fertility rates, and a low density of population, reflecting the rural nature of many of them.
Lisäksi näillä alueilla on suhteellisen vähän nuorisoa, mikä heijastaa muuttoliikkeen suuntautumista toisille alueille, sekä alhaista syntyvyyttä. Väestön tiheys on usein alhainen johtuen alueiden maaseutuluonteesta.
There are, however, notable exceptions to the latter, since a number of densely-populated regions (eg Brussels and Attiki, where Athens is located) have also experienced a reduction in population in recent years.
Alueisiin, joissa väki on vähentynyt viime vuosina kuuluu kuitenkin myös hyvin tiheään asuttuja alueita (kuten Bryssel ja Attlki, jossa Ateena si jaitsee).
Indeed, a tendency to 'suburbanisation', the movement out of city centres to the suburbs and neighbouring regions, which is often described as 'urban sprawl', is evident in many major conurbations across Europe.
SuPurbanisaatlo, ts. lählöistymlnen, muutto lähiöihin sekä ympäröiville alueille (engl, myös 'urban sprawl') on ollut selkeästi näkyvissä useilla kaupunkiseuduilla ympäri Eurooppaa.
Population ageing in the EU will accelerate ...
Väestön vanheneminen EU:ssa kiihtyy...
... as it is in the candidate countries
...kuten se vähenee myös hakijamaissa
Demographic trends are even more adverse in the candidate countries.
Väestö vanhenee ELLssa nopeasti.
While in most of the 12 countries, population grew at a relatively high rate in the 1970s and 1980s, due to high fertility rates and increasing life expectancy, in the 1990s, fertility rates fell dramatically and life expectancy declined.
Alhaisen syntyvyysasteen vuoksi nuorten, alle 15- vuotiaiden osuus on vähentynyt jo vuosia, minkä ennakoidaan jatkuvan tulevaisuudessa. Osuuden ennustetaan putoavan vuoden 1998 17 %:sta 14,5 % vuonna 2025.
In addition, there was significant outward migration, with only the Czech Republic, Malta and Cyprus experiencing a net inward movement over the period 1990 to 1999 (see Map A. 12).
Sitä vastoin 65-vuotiaiden ja sitä vanhempi en osuus kasvaa merkittävästi ja saavuttaa vielä nopeamman kasvuvauhdin vuoden 2010 jälkeen, jolloin suuret ikäluokat saavuttavat tämän iän.
Population in the EU is ageing rapidly.
Väestönkehityksen suunta on vielä epäedullisempi hakijamaissa.
With low birth rates, the proportion of young people under 15 has declined for a number of years and is projected to continue to do so in the future, falling from 17% in 1998 to 14.5% in 2025.
Lisäksi maastamuutto oli erittäin voimakasta, Tsekin tasavaltaa, Maltaa ja Kyprosta lukuunottamatta, jossa nettomuutto oli positiivista 1990-1999 välillä (ks. kartta A.12).
By contrast, the proportion of those aged 65 and over is rising significantly and is set to increase even faster after 2010 as the baby-boom generation begins to reach this age.
Näillä kehitysnäkymillä on merkittävät seuraukset sosiaalisen hyvinvoinnin ja verotuksen järjestelmiin ympäri EU:ta.
Accordingly, the proportion is projected to increase from around 16% of total population in 1998 to 22% by 2025.
Erityisesti eläkkeelle jäävien määrä kasvaa, mikä lisää työikäisten verotustaakkaa.
Moreover, within this, the relative number of people of 80 and older is rising faster still.
Suurin lisäys vanhuusväestön huoltosuhteessa on odotettavissa Italiassa, Ruotsissa, Suomessa ja Saksassa ja pienin Irlannissa, Portugalissa ja Luxemburgissa.
As a result, population growth has already begun to fall in most of the countries.
Väestönkasvu on edellä mainittujen syiden vuoksi jo nyt alkanut laskea useimmissa maissa.
In 8 of the 12, population declined over the 1990s.
Kahdestatoista hakijamaasta kahdeksassa väkiluku jo vä heni 1990-luvulla.
Between 1995 and 1997, it fell in 32 out of the 52 regions, defined at the NUTS 2 level and there was net outward migration in 31 of them.
Vuosien 1995 ja 1997 välillä väkiluku laski 32 NUTS 2 -alueella 52:sta; 31 näistä oli negatiivinen muuttotase.
In the wider European area, therefore, and including these countries with the existing EU Member States, population decline is likely to occur several years earlier than indicated above.
Laajalla Eurooppalaisella alueella, johon jäsenvaltioiden lisäksi lasketaan hakijamaat on ennakoitavissa vielä aikaisempi väestön väheneminen kuin mitä yllä on mainittu.
(The projections for the 12 countries are based on UN forecasts.5)
(12 maan ennusteet perustuvat YK ennusteisiin5). teisiin5).
Regions with declining population
Alueet, joilla väestö vähenee
These trends will have important consequences for social welfare and taxation systems across the EU.
Sama pätee yleiseen huoltosuhteeseen (vanhusten ja lasten määrä suhteessa työikäiseen väestöön) huolimatta lasten määrän vähenemisestä6
In particular, the prospect is for a growing number of people above retirement age who will need to be supported by those in employment.
Väestönkehitykseen vaikuttaa sosiaalinen ja ta loudellinen kehitys.
All Member States will experience an increase in the old-age dependency rate (the number aged 65 and over relative to those of working-age, taken here as 15 to 64), but the extent of this is likely to vary significantly between them.
Erityisesti muuttovirrat ovat yh teydessä työmarkkinoiden alueellisiin eroihin, jolloin ihmiset muuttavat parempien työmahdollisuuksien alueille.
The most marked increases are expected to be in Italy, Sweden, Finland and Germany and the smallest in Ireland, Portugal and Luxembourg.
Pitkällä aikavälillä se vaikuttaa myös syntyvyys- ja kuolleisuusasteisiin.
Migration flows, in particular, The trend is likely to be similar, if less pronounced, for are related to regional differences in labour market the overall dependency rate, the total above and be-conditions, people moving from areas of low job low working-age in relation to those of working-age, despite the projected decline in the number of children6 (Map 10).
Huoltosuhteen arvioidaan olevan korkein useimmilla Ranskan, Suomen ja Ruotsin alueilla.
At present, there are some 49 po- growth to ones with more employment opportunities, and, over the longer-term, such differences can also affect birth and death rates.
EU:n taantuneita alueita luonnehtii alhainen tulotaso, korkea työttömyys sekä maatalouden ja teolli-
1.4 Factors determining real convergence working age; in 2025, there are expected to be 58.
1.4 Todellista yhdentymistä määräävät tekijät
The labour force in the EU is set to decline and to age ...
EU:n työvoiman odotetaan vähenevän ja vanhenevan...
The retirement of 'baby-boomers' together with the declining number of young people is set to reduce working-age population in the EU from around 2010 onwards, and this is projected to fall from around 251 million now to some 243 million in 2025.
työikäisen väestön määrää EU:ssa vuodesta 2010 lähtien. On ennustettu että määrä putoaa nykyisestä noin 251 miljoonasta 243 miljoonaan vuonna 2025.
At the same time, the average age of those of 15 to 64 will increase.
Samalla keski-ikä nousee 15-64 -vuotiaiden Ikäryhmän sisällä.
... as it will in the candidate countries
.kuten tapahtuu myös hakijamaissa
The trends in working-age population described above will inevitably affect the growth and age structure of the labour force in the EU, though this will be influenced as much by changes in participation as by demography.
Edellä kuvailtu työikäisen työvoiman kehitys vai kuttaa väistämättä myös työvoiman kasvuun ja ikä rakenteeseen, vaikka siihen vaikuttaa yhtälailla muutokset työvoimaan osallistumisessa ja väestössä.
These, in turn, will be determined by a range of economic and social factors, most especially by the availability of jobs, but also by education developments, social attitudes towards women working, the availability of childcare support, the age of retirement, the details of pension schemes, the structure of households and so on.
Näihin puolestaan vaikuttaa suuresti erilaiset taloudelliset ja sosiaaliset tekijät, erityisesti työpaikkojen saatavuus, mutta myös koulutuksen kehittyminen, suhtautuminen naisten työhön osallistumiseen, lasten päivähoidon järjestäminen, eläkeikä, eläkejärjestelmät, perherakenne ja niin edelleen.
The pace of population ageing in the enlarged EU, ie including the candidate countries as well as the existing Member States, might be slower, but only slightly.
Väestö vanhenee laajennetussa EU:ssa, ts. hakijamaat mukaan lukien, hieman hitaammin kuin nykyisissä jäsenmaissa.
In most candidate countries, active policies of encouraging population growth during the 1970s and 1980s were reversed in the 1990s.
Aktiivinen väestön kasvuun tähtäävä politiikka, jota näissä maissa harjoitettiin 1970 ja 1980 -luvuilla kääntyi päinvastaiseksi 1990-luvulla.
While the average age of their populations is lower than in the EU at present, it is likely to increase rapidly over the next 25 years, as falling fertility rates reduce the relative number of young people under 15 in all countries apart from Malta.
Vaikka väestön keskimääräinen ikä on tällä hetkellä alhaisempi kuin EU:ssa, se mitä to dennäköisemmin lisääntyy nopeasti seuraavan 25 vuoden aikana, kun hedelmälllsyyslukujen laskiessa myös alle 15 -vuotiaiden määrä putoaa kaikissa muissa maissa paitsi Maltalla.
By 2025, the proportion of young people in total population is, therefore, projected to be even less than in the present EU.
Vuoteen 2025 men nessä nuorten osuus koko väestöstä arvioidaan siten olevan alhaisempi kuin nykyisissä jäsenmaissa. sa.
If current demographic and participation trends persist, the labour force is projected to grow in the EU up to 2010, when it will reach 183 million.7 Thereafter, it will start to decline, falling to some 175 million by 2025.
Jos nykyinen väestökehityksen ja osallistumisasteen kehityssuunnat säilyvät, työvoiman ennuste taan kasvavan EU:ssa vuoteen 2010 saakka, jolloin se olisi 183 miljoonaa7. Tämän jälkeen työvoimaa alkaa vähetä, laskien noin 175 miljoonaan vuonna 2025.
The onset of decline, however, is likely to differ significantly between regions (Map 11).
Työvoiman väheneminen kohdistuu eri ta voin eri alueille (Kartta 11 ).
Nevertheless, in almost all regions in the EU, the number of economically active people is expected to be falling by 2025, though at widely differing rates.
Joka tapauksessa melkein kalkilla EU:n alueilla taloudellisesti aktiivin väestön määrän ennakoidaan vähenevän vuoteen 2025 mennessä, vaikkakin eri tahdissa.
The decline is projected to be particularly marked in Italy, Germany and Spain, the labour force falling by over 1 million in each case.
Väheneminen on merkittävää erityisesti Italiassa, Espanjassa ja Saksassa, jossa työvoimasta poistuu noin 1 miljoonaa ihmistä kussakin maassa.
On the other hand, the proportion of people aged 65 and over in these countries is, on average, less than in the EU at present.
Toisaalta 65 ja siitä yli -vuotiaiden osuus näissä maissa on alhaisempi kuin EU:ssa nykyisin.
Accordingly, old-age dependency rates are also lower and, in many regions, well below those in EU Member States, with the exception of Ireland (Map 10).
Siten myös vanhusten huoltosuhde on alhaisempi ja monilla alueilla selkeästi EU-kesklarvon alapuolella (pl. Irlanti).
The relative number of elderly people will also increase substantially, though only in the Czech Republic is the number expected to rise above the EU average by 2020.
Vanhusten suhteellinen määrä kasvaa kuitenkin merkittävästi, vaikkakin vain Tsekin tasavallassa sen ennustetaan ylittävän EU-keskiarvon vuonna 2020.
Nevertheless, both the average old-age dependency rate and the average overall dependency rate are expected to be only marginally lower in an enlarged EU than indicated above.
Joka tapauksessa laajennetussa EU:ssa sekä vanhusten huoltosuhteen että yleisen huoltosuhteen odotetaan jäävän vain vähän nykyisen EU:n lukemien alapuolelle.
Because of demographic trends and possible changes in participation, the relative number of people of 50 and over in the labour force is expected to increase in all Member States, from an average of around 20% of the total now to 30% in the early 2020s.
Väestön kehityssuuntien ja mahdollisen työvoimaan osallistumisasteen muutosten vuoksi 50-vuotlaiden ja sitä vanhempien osuus työvoimasta kasvaa kalkissa jäsenmaissa nykyisestä keskimäärin 20 %:sta 30 %:iln 2020-luvun alkupuolella.
In the Nordic countries, where participation is not expected to change much, the increase in this proportion is likely to be relatively small, while in Italy and Spain, where birth rates are low and participation rates of women could increase markedly, it might be substantial.
Pohjoismaissa, jos sa työvoimaan osallistumisen ei juuri oleteta muuttuvan, muutos on todennäköisesti suhteellisen pieni, kun taas Italiassa ja Espanjassa, jossa syntyvyysluvut ovat alhaiset voi naisten osallistumisaste nousta huomattavasti. mattavasti.
... which could have profound economic consequences
...jolla voi olla perusteellisia taloudellisia seuraamuksia
The same is true of the prospective decline in work-ing-age population, which is projected to occur from about the same time in the candidate countries as in the present EU.
Sama koskee oletettua työikäisen väestön määrä vähenemistä, jonka oletetaan toteutuvan samanaikaisesti hakijamaissa nykyisen EU:n kanssa.
The number of people aged 15 to 64 is expected to rise slightly from the present 72 million until 2009 and then to fall to 66 million in 2025.
15-64-vuotiaiden määrän odotetaan nousevan hieman nykyisestä 72 miljoonasta vuoteen 2009 saakka, jonka jälkeen se laskee 66 miljoonaan vuonna 2025.
Working-age population in an enlarged EU is, therefore, likely to reach a peak of 328 million in 2010 and to decline to 309 million by 2025.
Työikäinen väestö saavuttaa siten huippunsa, 328 miljoonaa, 2010, jonka jälkeen se tippuu 309 miljoonaan 2025.
As noted above, these trends could have far-reach-ing economic consequences, especially for the sustainability of social protection and health care systems, which will be put under increasing pressure by the growth in the number of elderly people.
Kuten edellä on todettu näillä kehityssuunnilla voi olla kauaskantoisia taloudellisia seuraamuksia, esimerkiksi kestävään sosiaali- ja terveydenhuoltojärjestelmiin, joiden paine kasvaa vanhuusväestön lisääntyessä.
10 Age dependency, 1998
10 Huoltosuhde 1998
Total age dependency rate
Kokonaishuoltoaste
Proportion of population aged 65 years and over
65 ja vanhempien ikäluokkien osuus
Old age dependency rate c
Vanhusten huoltoaste
1.4 Factors determining real convergence a
1.4 Todellista yhdentymistä määräävät tekijät
11 Projected decline in the labour force
11 Työvoiman arvioitu väheneminen
] Not before 2025 Between 2015 and 2025 Between 2005 and 2015 Between 1995 and 2005
Ei aiemmin 2025 Välillä 2015 ja 2025 Välillä 2005 ja 2015 Välillä 1995 ja 2005
Whatever measures are taken to increase participation, the extent to which it increases for women and older workers as well as young people, ultimately depends on the rate of job growth, which in turn is likely to depend on the pace of economic development.
1.4 Todellista yhdentymistä määräävät tekijät rin voidaan lisätä nuorten, naisten ja ikääntyvien mahdollisuuksia, riippuu viimekädessä työpaikkojen kasvuasteesta, mikä taas on sidoksissa yleiseen talouskehitykseen.
(The process, it should be emphasised, is not solely one-way, since more skilled and enterprising people joining the labour market is itself likely to boost competitiveness and economic growth.)
(On korostettava, että prosessi ei ole yksisuuntainen, sillä osaavan ja yritteliään työvoiman saatavuus jo sinällään edistää kilpailukykyä ja talouden kasvua.)
This will determine whether unemployment declines and job shortages emerge or whether, despite the falling number of people of working age, unemployment in the Union increases again.
Tämä määrää sen, väheneekö työttömyys ja ¡Imeneekö työvoima pulaa vai lisääntyykö työttömyys EU:ssa jälleen, huolimatta työikäisen väestön määrän vähenemisestä. sestä.
The labour force in many parts of northern Italy is, for example, projected to decline significantly in future years on the basis of past trends and, indeed, labour shortages are already beginning to emerge.
Samalla täytyy kiinnittää huomiota työvoiman osaa misen säilyttämiseen, päivittämiseen ja laajentamiseen, minkä merkitys on jo nyt on ikääntyvän työvoiman myötä huomattu.
In the longer-term, however, if economic growth and net job creation can be sustained at high levels, this might encourage more people - women in particular whose participation is well below the EU average in most areas - to join the labour force and ease shortages.
Monissa maissa on alennetun eläkeiän järjestelmiä, jonka vuoksi tämä haaste on tähän saakka jätetty huomiotta.
(Participation of women in northern Italy has increased markedly over the past 10-15 years, whereas in southern Italy, where job growth has been depressed, it has hardly changed.)
Lisäksi oletetaan, että vanhempien työntekijöiden palaaminen koulutukseen olisi alhaista - mikä sitten lieneekään todellisuus -joten työnantajien halukkuus investoida ¡kääntyviin työntekijöihin on ollut heikkoa.