natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This guide is intended for all undertakings in which working with flammable substances may give rise to hazardousexplosive atmospheres and hence explosion hazards.It applies to work under atmospheric conditions.‘Working’includes manufacture,treatment,processing,destruction,storage,readying,trans-shipment and in-house transportation in pipelines or by other means.
Käsikirja on tarkoitettu sovellettavaksi toimintaan normaalin ilmanpaineen olosuhteissa. Aineiden käsittelyyn kuuluu niiden valmistaminen, muokkaaminen, työstäminen, hävittäminen, varastointi, tarjoaminen käyttöön, uudelleenlastaus ja yrityksen sisäinen kuljetus putkistoissa tai muita apuvälineitä käyttäen.
In accordance with Article 1 of Directive 1999/92/EC,this guide does not apply to:
Direktiivin 1999/92/EY 1 artiklan nojalla käsikirjaa ei voida soveltaa:
• areas used directly for and during the medical treatment of patients;
• potilaille annettavan hoidon aikana tiloihin, joissa välittömästi hoidetaan potilaita;
• the use of appliances burning gaseous fuels in accordance with Directive 90/396/EEC;
• direktiivin 90/396/ETY mukaisten kaasumaisia polttoaineita käyttävien laitteiden käyttöön;
• work with explosivesubstances or unstable chemical substances;
• räjähdysaineiden tai epävakaiden kemiallisten aineiden käsittelyyn;
• mineral-extracting industries covered by Directives 92/91/EEC or 92/104/EEC;
• kaivosteollisuuden yrityksiin, jotka kuuluvat direktiiviin 92/91/ETY tai direktiivin 92/104/ETY soveltamisalaan;
• the use of means of transport by land,water and air to which the pertinent provisions of international agreements(such as ADNR,ADR,ICAO,IMO,RID),and the Community directives giving effect to those agreements,apply.Means of transport intended for use in a potentially explosive atmosphere are not excluded.
• sellaisten kuljetusvälineiden käyttöön maa-, vesi- ja ilmaliikenteessä, joihin sovelletaan kansainvälisten sopimusten (esim. ADNR, ADR, ICAO, IMO, RID) asiaan kuuluvia määräyksiä sekä yhteisön direktiivejä, joilla kyseiset sopimukset pannaan täytäntöön.
Directive 94/9/EC applies to the placing on the market,putting into service and design of equipment and protectivesystems intended for use in potentially explosive atmospheres.
Räjähdysvaarallisissa tiloissa käytettäviksi tarkoitettujen laitteiden ja suojajärjestelmien markkinoille saattamisesta ja käyttöönotosta sekä ominaisuuksista säädetään direktiivissä 94/9/EY.
1.3.Pertinent regulations and further information
Voimassa olevat määräykset ja lisätiedot
Use of this guide does not in itself ensure compliance with statutory explosion protection requirements in the various EU Member States.The authoritative instruments are the rules of law by which the Member States have transposed Directive 1999/92/EC.These may go beyond the minimum requirements of the directive,on which this guideis based.
Pelkästään tämän käsikirjan käyttö ei riitä EU:n jäsenvaltioiden lainsäädäntöön perustuvien räjähdyssuojamääräysten täyttämiseen. On myös noudatettava jäsenvaltioiden kansallisia säännöksiä, jotka on annettu direktiivin 1999/92/EY sisällyttämiseksi kansalliseen lainsäädäntöön ja jotka voivat olla direktiivin vähimmäisehtoja tiukemmat.
In carrying out the duties under Article 8 of Directive 1999/92/EC,for example,designing new equipment accordingto Directive 94/9/EC,consultation of the ATEX 94/9/EC websites is considered useful:
Direktiivin 1999/92/EY 8 artiklassa säädettyjen velvoitteiden täyttämistä esimerkiksi suunniteltaessa direktiivin 94/9/EY mukaisesti uusia laitteita edistää tutustuminen seuraaviin ATEX 94/9/EY:n verkkosivuihin:
As a further aid to implementing the regulations by technical and organisational means,there are European standards(EN),which may be obtained from the national standardisation institutions against payment.A list is provided in Annex 2.2.
Määräysten täytäntöönpanon helpottamiseksi teknisin ja organisaatioon liittyvin toimenpitein on laadittu myös eurooppalaiset standardit (EN), joita on maksua vastaan saatavilla kansallisilta standardointilaitoksilta. Yhteenveto niistä on liitteessä 2.2.
Further information can be obtained from the national regulations and standards and the pertinent literature.Annex2.3 contains references to individual publications by the competent Member State authorities which are regarded ashelpful and incorporated into the guide.However,inclusion of a publication in the Annex need not mean that all ofits content is entirely consistent with this guide.
Jos jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset pitävät muita yksittäisiä julkaisuja hyödyllisinä ja katsovat aiheelliseksi sisällyttää ne käsikirjaan, kyseisiä viittauksia varten on varattu liite 2.3. Tietyn julkaisun mainitseminen liitteessä ei kuitenkaan välttämättä merkitse, että sen koko sisältö olisi täysin yhdenmukainen käsikirjan sisällön kanssa.
1.4.Official and non-official advice centres
Viranomaisten ylläpitämät ja muut neuvontapalvelut
Wherethis guide does not answer questions arising on howto fulfil the explosion protection requirements,thenational sources should be contacted directly.They include labour inspectorates,accident insurance agencies or associations and chambers of commerce,industry and craft trades.
Jos räjähdyssuojamääräysten täytäntöönpanossa tulee esille kysymyksiä, joihin käsikirjasta ei löydy vastausta, on syytä ottaa yhteyttä suoraan kansallisiin tietopalveluihin. Tällaisia tietopalveluja tarjoavat alueelliset työsuojeluviranomaiset, tapaturmavakuutusyhtiöt ja ammattiliitot sekä teollisuutta, kauppaa ja ammattialoja edustavat ryhmittymät.
This assessment process must always relate to the individual case and cannot be generalised.The specific considerations according to Article 4 of Directive 1999/92/EC are the likelihood and duration of the occurrence of a hazardousexplosive atmosphere,the likelihood that ignition sources will be present and become active and effective,the instal-lations,substances used,processes,their possible interactions and the scale of the anticipated effects.
Tätä arviointimenettelyä on noudatettava jokaisessa tapauksessa erikseen, eikä yhtä arviota voi soveltaa yleispätevänä. Yksittäisiä tarkasteltavia asioita ovat direktiivin 1999/92/EY 4 artiklan mukaisesti vaarallisten räjähdyskelpoisten ilmaseosten esiintymisen todennäköisyys ja kesto, todennäköisyys, että syttymislähteitä esiintyy ja ne aktivoituvat ja voivat aiheuttaa syttymisen, käytettävät aineet ja prosessit sekä niiden mahdolliset yhteisvaikutukset sekä ennakoitavissa olevien seurausten laajuus.
Consideration of the effects is of secondary importance in the assessment process,since explosions can alwaysbe expected to do a great deal of harm,ranging from major material damage to injury and death.Quantitativeapproaches to risk in explosion protection are secondary to the avoidance of hazardous explosive atmospheres.
Määrällisellä riskinarvioinnilla on räjähdyssuojauksen kannalta näin ollen toissijainen merkitys verrattuna vaarallisten räjähdyskelpoisten ilmaseosten syntymisen ehkäisyyn.
The assessment procedure must be carried out for every work or production process and for every operational status and change of status of a plant.Assessment of a new or existing plant should be based on the following operational statuses:
Arviointiprosessi on suoritettava jokaisen työ- ja tuotantoprosessin sekä laitteiston jokaisen toimintakuntovaihtoehdon osalta erikseen. Uusien tai jo käytössä olevien laitteiden arvioinnissa on erityisesti otettava huomioon seuraavat toimintakuntovaihtoehdot:
• normal operating conditions,including maintenance;
• tavanomaiset toimintaolosuhteet mukaan lukien kunnossapitotyöt;
• commissioning and decommissioning;
• käyttöönotto ja käytöstä poistaminen;
• malfunctions,foreseeable fault conditions;
• toimintahäiriöt ja ennakoitavissa olevat vikatilat;
• misuse which may reasonably be foreseen.
• kohtuudella ennakoitavissa oleva virheellinen käyttö.
Explosion risks must be assessed overall.Important factors are:
Räjähdysvaaraa on arvioitava kokonaisvaltaisesti. Tärkeitä seikkoja ovat:
• the work equipment used;
• käytössä olevat työvälineet;
• the building fabric and configuration;
• rakenteelliset toimintaolosuhteet;
• the substances used;
• käytettävät aineet;
• work and process conditions;
• työskentely- ja menetelmäolosuhteet;
• their possible interactions with each other and the working environment.
• näiden mahdolliset keskinäiset ja työympäristöstä johtuvat yhteisvaikutukset.
Places which areor can be connected via openings to places in which explosive atmospheres may occur (hereafter‘hazardous places’) must also be taken into account in assessing explosion risks.
Räjähdysvaaran arvioinnissa on otettava huomioon myös tilat, jotka ovat aukkojen välityksellä yhteydessä räjähdysvaarallisiin tiloihin tai jotka voivat joutua yhteyteen niiden kanssa.
If an explosiveatmospherecontains various flammable gases,vapours,mists or dusts,this must be taken duly intoaccount in assessing the explosion risks.The presence of,for example,hybrid mixtures can considerably increase theeffect of the explosion.
Jos räjähdyskelpoinen ilmaseos sisältää erilaisia palavia kaasuja, höyryjä, sumuja tai pölyjä, tämä on räjähdysvaaraa arvioitaessa otettava asianmukaisesti huomioon. Jos tiloissa esiintyy esimerkiksi hybridejä seoksia, ne saattavat voimistaa räjähdysvaikutusta huomattavasti.
Warning: As a general rule,hybrid mixtures of mists or dusts with gases and/or vapours may form an explosiveatmosphere when the concentrations of the individual fuels are still below their lowerexplosion limit.Additionally,the risk that the detection equipment may be adversely affected by one of the phases (for example,the ‘poisoning’ of catalysts by mists),must be evaluated.
On myös syytä arvioida riski,että ilmaisimet voivat vahingoittua arvioinnin jossakin vaiheessa (esimerkiksi sumujen katalyyttejä “myrkyttävän” vaikutuksen vuoksi).
Suitable methods for assessing the explosion risks associated with work processes or plants are those which lendthemselves to a systematic approach to checking plant and process safety.In this context,‘systematic’ means that thework is done in a structured manner,on an objective and logical basis.An analysis is made of the existing sources ofhazardous explosive atmospheres and the effective sources of ignition which could occur at the same time.
Työprosesseihin tai teknisiin laitteisiin liittyvien räjähdysvaarojen arviointiin soveltuvat menetelmät, jotka mahdollistavat laitteiden ja prosessien järjestelmällisen turvateknisen tarkastelun. Järjestelmällisyydellä tarkoitetaan tässä yhteydessä sitä, että arviointi etenee asiallisten ja loogisten näkökohtien mukaisesti vaiheittain.
In practice,it is usually sufficient to determine and assess the explosion risk by working systematically through a setof focused questions.A simple procedure is described in Section 2.2 below using typical criteria.
Arvioinnissa tarkastellaan olemassa olevia riskitekijöitä, jotka voivat aiheuttaa vaarallisia räjähdyskelpoisia ilmaseoksia, ja mahdollisia samanaikaisesti esiintyviä aktivoitumiskelpoisia syttymislähteitä.
NB: Other methods of risk assessment described in the literature,for identifying hazards (such as use of check-lists,failure mode and effects analysis,operating error analysis,HAZOP analysis) or assessing hazards (such asevent tree or fault tree analysis),are worthwhile for explosion protection purposes only in exceptional cases,forexample,to determine ignition sources in complex plants.
Useimmissa tapauksissa räjähdysvaaran järjestelmälliseen arviointiin riittää käytännössä, että tutkitaan joukkoon tarkasti kohdistettuja kysymyksiä annetut vastaukset. Jäljempänä 2.2 luvussa kuvataan yksinkertainen menettelytapa, joka pohjautuu tyypillisiin arviointiperusteisiin.
• ahigh degree of dispersion of the flammable substances;
• Palavien aineiden dispergoitumisaste on suuri;
• concentration of the flammable substances in air within their combined explosion limits;
• palavien aineiden pitoisuus ilmassa on niiden yhdistettyjen räjähdysrajojen välillä;
• hazardous quantities of an explosive atmosphere;
• räjähdyskelpoista ilmaseosta on vaaraa aiheuttava määrä;
• an effectivesource of ignition.
• aktivoitumiskelpoinen syttymislähde on olemassa.
To check whether these conditions are met,explosion risks can,in practice,be assessed by means of seven questions.Figure 2.1 shows the assessment flowchart,with the questions underlined.The criteria for answering them areexplained in the sections indicated.The first four questions are used to determine in principle whether there is anexplosion risk and whether explosion protection measures are necessary at all.Only if this is the case should theother three questions be considered to determine whether the proposed protectivemeasures limit the explosionrisk to an acceptable level.This step must be performed in conjunction with the choice of protective measures inaccordance with Section 3 of this guide and repeated if necessaryuntil an overall solution appropriate to the circumstances is found.
Vain jos vastaus on myönteinen, on seuraaviin kolmeen kysymyksiin vastaamalla todettava, onnistuuko räjähdysvaaran rajoittaminen hyväksyttävälle tasolle suunnitelluin suojatoimenpitein. Valittaessa käsikirjan 3 luvun mukaisia suojatoimenpiteitä tämä vaihe on tarvittaessa toistettava niin monta kertaa, kunnes olosuhteita vastaava kokonaisratkaisu on löytynyt.
Figure 2.1.Assessment flowchart for recognition and prevention of explosion hazards
Kuva 2.1: Arviointiprosessi räjähdysriskien tunnistamiseksi ja estämiseksi.
2.2.1.Are flammable substances present?
2.2.1 Onko tilassa palavia aineita?
Anexplosion will occur only if flammable substances are present in the working or production process.This meansthat at least one flammable substance is used as a raw or auxiliary material,arises as a waste,intermediate or finalproduct or can be formed in the event of a common operational malfunction.
Räjähdyksen tapahtuminen edellyttää, että työ- tai tuotantoprosessissa on mukana palavia aineita. Toisin sanoen raaka- tai lisäaineena käytetään ainakin yhtä palavaa ainetta tai sellaista syntyy jäännös-, väli- tai lopputuotteena taikka voi syntyä toiminnallisen häiriön vuoksi.
Example: Flammable substances may also occur accidentally,for example,when weak acids or alkalis are storedin metal containers.In such cases hydrogen may be formed by an electrochemical reaction and accumulate in thegaseous phase.
Esimerkki: Palavia aineita voi syntyä myös tahattomasti, esimerkiksi varastoitaessa heikkoja happoja tai lipeitä metalliastioissa. Sähkökemiallisen reaktion tuloksena voi tällöin syntyä vetyä, joka voi kaasuuntua.
All substances capable of an exothermic oxidation reaction are to be regarded as flammable.In particular,theseinclude all substances which are already classified and labelled as flammable (R10),highly flammable (F and R11/R15/R17) or extremely flammable (F+ and R12) under the Dangerous Substances Directive 67/548/EEC.However,they also include all other substances and preparations that are not (yet) classified but satisfy the appropriate ignitability criteria or are generally to be regarded as ignitable.
Palaviksi on katsottava yleensä kaikki aineet, jotka pystyvät aiheuttamaan eksotermisen hapettumisreaktion. Tällaisia ovat kaikki aineet, jotka on jo vaarallisista aineista annetun direktiivin 67/548/ETY mukaisesti luokiteltava ja merkittävä syttyviksi (R10), helposti syttyviksi (F tai R11/R15/R17) tai erittäin helposti syttyviksi (F+ tai R12).
Examples:1.Flammable gases and gas mixtures,for example,liquefied gas (butane,butene,propane,propylene),natural gas,combustion gases (such as carbon monoxide or methane) or gaseous flammable chemicals (such as acety-lene,ethylene oxide or vinyl chloride).
Sellaisiksi on katsottava myös kaikki muut (vielä) luokittelemattomat aineet ja valmisteet, jotka kuitenkin täyttävät tapauskohtaisesti sovellettavat syttyvyyskriteerit tai joita on yleisesti pidettävä tulenarkoina.
Dusts of flammable solids,for example,coal,wood,food and feedstuffs (such as sugar,flour or cereals),plas-tics,metals or chemicals.
Pöly, joka on peräisin kiinteistä palavista aineista, kuten hiilestä, puusta, elintarvikkeista ja rehuista (esim. sokerista, jauhoista tai viljasta), muoveista, metalleista tai kemikaaleista.
NB: Anumber of substances are not readily flammable under normal conditions but are explosive when mixedwith air if the particle size is particularlysmall or the ignition energysufficientlyhigh (for example,metal dusts,aerosols).
Huomautus: Vaikka monet aineet ovat normaaliolosuhteissa vaikeasti syttyviä, erityisesti pieni hiukkaskoko tai riittävän suuri syttymisenergia tekee niistä ilmaan sekoittuneina räjähdyskelpoisia (esim. metallipölyt, aerosolit).
Explosion hazards need be further considered onlyif flammable substances are present.
Mahdollisen räjähdysvaaran lähempi tarkastelu on tarpeen vain, jos tilassa on palavia aineita.
2.2.2.Can sufficient dispersal in air give rise to an explosive atmosphere?
2.2.2 Voiko räjähdyskelpoinen ilmaseos syntyä, jos ainetta on sekoittunut ilmaan riittävä määrä?
Whether an explosiveatmospherecan form in the presence of flammable substances depends on the ability to igniteof the mixture formed with air.If the necessary degree of dispersion is attained and if the concentration of the flammable substances in air lies within their explosion limits,an explosive atmosphere is present.By their very nature,gases and vapours have a sufficient degree of dispersion.
Todennäköisyys, että räjähdyskelpoinen ilmaseos syntyy palavien aineiden vaikutuksesta, riippuu siitä, kuinka herkästi syttyvä kyseisten aineiden ja ilman muodostama kaasuseos on. Jos riittävä dispergoitumisaste saavutetaan tai ylite-
• lower and upper explosion limit;
• alempi ja ylempi räjähdysraja;
• maximum (sometimes also minimum) concentrations of the flammable substances arising or obtaining duringwork with them.
• käsittelyn aikana syntyvät tai esiintyvät palavien aineiden enimmäispitoisuudet (tarvittaessa myös vähimmäispitoisuudet).
• lower and upper explosion limit of vapours;
• höyryjen alempi ja ylempi räjähdysraja;
• lower explosion limit of mists;
• sumujen alempi räjähdysraja;
• flashpoint;
• leimahduspiste;
NB: Explosive mixtures are not to be assumed to be present inside containers if the temperature within thecontainer is at all times kept far enough below the flashpoint (by about 5 to 15°C — see example in Section3.1.2).
Huomautus: Säiliöiden sisällä ei voida olettaa syntyvän räjähdyskelpoista seosta, jos säiliön lämpötila pidetään jatkuvasti riittävän kaukana (noin 5–15 ºC, ks. esimerkki 3.1.2 kohdassa) leimahduspisteen alapuolella.
• working or ambient temperatures;
• käsittelylämpötila tai ympäristön lämpötila;
• manner of working with a liquid (for example,spraying,squirting and dispersal of a jet of liquid,evaporation andcondensation);
• nesteen käsittelytapa (esim. nesteen suihkuttaminen, ruiskuttaminen ja sumuttaminen sekä höyrystäminen ja kondensoiminen);
NB: If liquids are dispersed into droplets,for example,by spraying,explosive atmospheres may be formed evenat temperatures below the flashpoint.
Huomautus: Jos nesteistä muodostetaan pisaroita esim. suihkuttamalla, räjähdyskelpoinen ilmaseos voi syntyä myös leimahduspistettä alhaisemmissa lämpötiloissa.
• use of a liquid at high pressure(for example,in hydraulic systems);
• nesteen alistaminen suurille paineille (esim. hydraulijärjestelmissä);
NB: Where there are leaks in the enclosures of high-pressure flammable liquids,the liquid may,depending onsize of leak,overpressure and material stability,squirt out and form explosive mists,which may then becomeexplosivevapours.
Huomautus: Jos palavaa nestettä sisältävään voimakkaasti paineistettuun tilaan syntyy vuotokohta, neste voi vuodon määrästä, ylipaineen suuruudesta ja materiaalin vakaudesta riippuen suihkuta ulos tilasta ja muodostaa räjähdyskelpoista sumua, joka saattaa muuttua räjähdyskelpoiseksi höyryksi.
• maximum (sometimes also minimum) concentrations of the flammable substances arising or obtaining duringwork with them (only inside apparatus/installations).
• käsittelyn aikana syntyvät tai esiintyvät palavien aineiden enimmäispitoisuudet (mahdollisesti myös vähimmäispitoisuudet) (vain laitteiden/laitteistojen sisällä).
• presence or formation of dust/air mixtures or dust deposits;
• pölyn ja ilman seosten tai pölykertymien esiintyminen tai syntyminen;
1.grinding or screening;
1. jauhaminen tai seulonta
2.conveying,filling or discharging;
2. kuljetus, täyttö tai tyhjentäminen
3. drying.
3. kuivaaminen.
• maximum concentrations of the flammable substances arising or obtaining during work compared to the lowerexplosive limit;
• käsittelyn aikana syntyvät tai esiintyvät palavien aineiden enimmäispitoisuudet suhteessa alempaan räjähdysrajaan;
NB: In practice,explosion limits are not as useful for dusts as for gases and vapours.The dust concentration canbe greatly changed when deposits are raised into suspension or suspended dust settles.Explosive atmospheresmay thus arise when dust is raised into suspension.
Huomautus: Pölyjen yhteydessä räjähdysrajat eivät ole käytännössä yhtä käyttökelpoisia mittareita kuin kaasujen ja höyryjen yhteydessä. Pölypitoisuus voi pölykertymistä muodostuneiden pyörteiden tai lentävän pölyn laskeutumisen vuoksi muuttua huomattavasti.
• particle size distribution (the < 500 µm fines fraction is of interest),moisture,smouldering point. (5)
• hiukkaskoon mukainen jakauma (merkityksellinen on alle 500 µm:n kokoisten hiukkasten osuus), kosteus, kytemispiste.
Examples for the formation of dust/air mixtures in filling and transport operations
2.2: Esimerkkejä pölyn ja ilman seosten syntymisestä täyttö- ja kuljetusvaiheiden aikana(5).
2.2.3.Where can explosive atmospheres occur?
2.2.3 Missä räjähdyskelpoinen ilmaseos voi syntyä?
If explosiveatmospheres can be formed,one must determine wheretheyoccur at the workplace or in the plant inorder to delimit the potential risk.To this end,the properties of the substances and the plant,process engineeringand environmental factors applying must in turn be taken into account.
Jos räjähdyskelpoinen ilmaseos voi syntyä, sen aiheuttaman vaaran rajoittamiseksi on selvitettävä ilmaseoksen sijainti työpaikalla tai laitteistossa. Selvitystyössä on jälleen otettava huomioon kyseisten aineiden ominaisuudet sekä laite- ja prosessitekniset ja ympäristön erityispiirteisiin liittyvät seikat:
Density ratio to air –the heavier the gases and vapours are,the faster theysink,mixing progressively with theavailable air and accumulating in trenches,conduits and shafts.
• tiheys suhteessa ilmaan, sillä mitä raskaampia kaasut ja höyryt ovat, sitä nopeammin ne laskeutuvat alas ja sekoittuvat jatkuvasti ympärillä olevaan ilmaan sekä jäävät kaivoksiin, kanaviin ja kuiluihin:
—Gases are generally denser than air,for example,propane.Such accumulations tend to sink and spread out,and can also ‘creep’ over long distances and then be ignited.
— Kaasut ovat yleensä ilmaa raskaampia, esim. propaani. Niiden kertymät pyrkivät laskeutumaan ja leviämään ja ne voivat myös “ryömiä” pitkiä matkoja ennen syttymistä.
—Some gases have approximately the same density as air,for example,acetylene,hydrogen cyanide,ethylene,carbon monoxide.There is little natural tendency for these gases to dissipate,or to sink.
— Joillakin kaasuilla on suunnilleen sama tiheys kuin ilmalla, esim. asetyleeni, syaanivety, eteeni ja hiilimonoksidi. Näillä kaasuilla on luontaisesti vähäinen taipumus hajota tai laskeutua.
Even slight air movements (natural draught,people moving about,thermal convection) may considerably speed upmixture with air.
• Pienetkin ilman liikkeet (normaali veto, henkilöiden liikkuminen, terminen virtaus) voivat merkittävästi nopeuttaa kaasun sekoittumista ilmaan.
Figure 2.3.Spread of liquefied gases (example)
Kuva 2.3: Nestekaasujen leviämisprosessi (esimerkki)
• evaporation number,characterising the amount of explosive atmosphere that forms at a particular temperature;
• haihtumisluku, joka ilmaisee, kuinka paljon räjähdyskelpoista ilmaseosta tietyssä lämpötilassa syntyy;• haihtumispinta-ala ja käsittelylämpötila esimerkiksi suihkutettaessa tai ruiskutettaessa nesteitä;