natgillin/translations-raw huggingface dataset:
•Public health:Respond to citizens’ concerns regardingfood safety and quality, the use of chemicals, infectious diseases and antibiotic resistance.
•Kansanterveys:Vastataan kansalaisten pelkoihin,jotka liittyvät elintarvikkeiden turvallisuuteen jalaatuun, kemikaalien käyttöön, tartuntatauteihin jaantibioottiresistenssiin.
•Resource management:Decoupling resource use andthe generation of waste from growth.
•Luonnonvarojen hallinta:Talouskasvun, luonnonvarojen käytön ja jätteiden syntymisen välistä yhteyttä onmuutettava.
Beyond these, objectives and target dates have been laiddown for a number of issues in the sixth environment action programme.
Näiden lisäksi kuudennessa ympäristöä koskevassayhteisön toimintaohjelmassa määritellään tavoitteet jamääräajat monille toimille.
The strategy implies that all major policies are subject toa sustainability impact assessment and aims to better coordinate existing national strategies.
Strategian mukaan kaikille keskeisille toimille ontehtävä ”kestävän kehityksen vaikutusten arviointi”, jasen tarkoituksena on sovittaa nykyiset kansallisetstrategiat entistä paremmin toisiinsa.
The focus is on‘prices reflecting the true costs to society’, particularly inkey priority areas such as climate change, transport, public health, and the management of natural resources.One outstanding issue is the EU’s target under the Kyoto Protocol to reduce greenhouse gas emissions to 8% below the 1990 levels by 2012.
Pääpaino onyhteiskunnalle aiheutuvia todellisia kustannuksia vastaavissa hinnoissa, erityisesti keskeisillä painopistealoilla, kuten ilmastonmuutoksen, liikenteen, kansan-terveydenjaluonnonvarojen hallinnanaloilla.Merkittävänä osana on EU:n tavoite vähentää Kiotonpöytäkirjan mukaisesti kasvihuonekaasujen päästöjä 8 prosenttia vuoden 1990 tasolta vuoteen 2012 mennessä.
By 2000, these emissionswere down by 3.5%.
Vuoteen 2000 mennessä päästöt olivat vähentyneet 3,5 prosenttia.
Follow-up:Since 2002, the Gothenburg strategy hasbeen subject to ongoing monitoring and adjustment,the results of which are published in a separate chapterof the Commission’s annual report on the Lisbon strategy.
Tavoitteet: Göteborgin Eurooppaneuvostossa määriteltiin keskeiset ympäristötavoitteet ja määräajatstrategisella, poliittisella ja lainsäädännön tasolla kansainväliset sopimukset huomioon ottaen.
The latter is usually published in March of each year,before the spring European Council.
Neljästä ensisijaisesta tavoitteesta neuvosto sopi seuraavaa:
Objectives:The Gothenburg European Council set outkey environmental objectives and target dates at strategic, political and legislative levels, taking account ofinternational agreements.
Seuranta:Göteborgin strategiaa on seurattu ja mukautettu vuodesta 2002 lähtien, ja tulokset julkaistaan Lissabonin strategiaa koskevan komission vuosikertomuksen erillisessä luvussa.
For the four priorities, the Council agreed on the following.
Vuosikertomus annetaanyleensä maaliskuussa eli ennen Eurooppa-neuvostonkevään kokousta.
Further information is available at:http://europa.eu.int/comm/environment/index_en.htm
Lisätietoja on saatavissa englanniksi osoitteesta:http://europa.eu.int/comm/lisbon_strategy/index_en.html.
The Structural Funds and instruments: How do they work?
Kuinka rakennerahastot ja rakennepolitiikan välineet toimivat?
Objective 1:Helping regions whose development is lagging behind to catch up.
•Tavoite 1:Edistetään kehityksestä jälkeen jääneitäalueita saavuttamaan muita alueita.
Some 50 regions, home to 22%of the Union’s population, or some 83 million inhabitants, are concerned and they receive 70% of the funding available; between 2004 and 2006, a further 73 million people will be covered by this category.
Viitisenkymmentä aluetta, joilla asuu 22 prosenttia unionin väestöstäeli 83 miljoonaa asukasta, kuuluu tavoitteen piiriin, janiille myönnetään 70 prosenttia saatavissa olevastarahoituksesta. Vuosina 2004–2006 määrä kasvaa73miljoonalla hengellä.
The amounts available:For the period between 2000and 2006, EUR 213 billion has been earmarked for allstructural instruments in EU-15.
Käytettävissä olevat varat: Ohjelmakaudeksi 2000–2006on varattu 213 miljardia euroa 15 jäsenvaltion kaikkiarakennepolitiikan välineitä varten.
In addition, about EUR22 billion in pre-accession aid, and another EUR 22 billion in structural interventions for the new Member States in the period 2004–06, will be spent within the Union’s adjusted financial perspectives.
Lisäksi liittymistävalmistelevaa tukea käytetään noin 22 miljardia euroa,ja unionin mukautetuissa rahoitusnäkymissä on varattusaman verran uusien jäsenvaltioiden rakennetoimiin vuosiksi 2004–2006.
The total ofabout EUR 257 billion represents approximately 37% ofthe EU budget for the period up to 2006.
Kokonaismäärä, jotakuinkin 257 miljardia euroa, on noin 37 prosenttia EU:n talousarviostavuoteen 2006.
Most of thefunding is being spent through multiannual development programmes, managed jointly by Commissionservices, the Member States and regional authorities.
Suurin osa rahoituksesta käytetäänmonivuotisissa kehitysohjelmissa, joita hallinnoidaanyhteisesti komission, jäsenvaltioiden ja paikallisviranomaisten kesken.
Objective 2:Supporting economic and social conversionin industrial, rural, urban or fisheries-dependent areasfacing structural difficulties. In all, 18% of the population in EU-15, or 68 million people, live in these areas,which receive 11.5% of total funding.
•Tavoite2:Tuetaantaloudellisiajasosiaalisiauudelleenjärjestelyjä teollisuusalueilla, maaseutualueilla, kaupunkialueilla ja kalastuksesta riippuvaisilla alueilla, jotka ovat rakenteellisissa vaikeuksissa.Nykyisten 15 jäsenvaltion EU:n väestöstä 18 prosenttiaeli 68 miljoonaa henkeä asuu näillä alueilla, joille kohdennetaan 11,5 prosenttia kokonaisrahoituksesta.
Objective 3:Modernising systems of training and promoting employment.
•Tavoite 3:Uudenaikaistetaan koulutusjärjestelmiä jaedistetään työllisyyttä.
Measures financed by Objective 3cover the whole Union except for the Objective 1regions, where measures for training and employmentare included in the catch-up programmes.
Tavoite 3 kattaa koko unioninlukuun ottamatta tavoitteen 1 alueita, joilla koulutusja työllisyys on sisällytetty mukautusohjelmiin.
Objective 3receives 12.3% of total funding.
Tavoitteen 3 osuus on 12,3 prosenttia kokonaisrahoituksesta.
The funds:Each of the four existing Structural Funds hasits own specific thematic area.
Rahastot:Jokaisella nykyisestä neljästä rakennerahastostaon oma erityinen aihealueensa.
The European Regional Development Fund (ERDF) finances infrastructure, job-creat-ing investments, local development projects and aid forsmall firms.
Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) rahoitetaan perusrakenteita, työpaikkojaluovia investointeja, paikallisia kehityshankkeita sekä pkyritysten tukea.
The European Social Fund (ESF) promotes thereturn of the unemployed and disadvantaged groups tothe workforce, mainly by financing training measures andsystems of recruitment assistance.
Euroopan sosiaalirahasto (ESR) edistäätyöttömien ja muita huonommassa asemassa olevienväestöryhmien paluuta työelämään pääasiassa koulutustoimien ja työllistämisen tukijärjestelmien rahoittamisenkautta.
The Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG) helps adapt and modernise the fishing industry.
Kalatalouden rahoituksen ohjausvälineellä (KOR)autetaan mukauttamaan ja nykyaikaistamaan kalastusalaa.
The Guidance Section of the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund(EAGGF-Guidance) finances rural development measuresand provides aid for farmers, mainly in regions laggingbehind in their development. The Cohesion Fund and the Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA)provide direct finance for individual projects to improvethe environment and develop transport networks.
Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastonohjausosastosta (EMOTR-ohjaus) rahoitetaan maaseudunkehitystoimia ja myönnetään tukea maatalousväestöllepääasiassa kehityksestä jälkeen jääneillä alueilla.Koheesiorahastosta ja liittymistä edeltävästä rakennepolitiikan välineestä (ISPA) myönnetään suoraa rahoitustayksittäisille hankkeille, joilla kohennetaan ympäristöäjakehitetään liikenneverkkoja.
The objectives:To enhance its impact and secure thebest possible results, 94% of structural funding for theperiod 2000–06 is concentrated on three objectives.
Tavoitteet: Vaikutusten tehostamiseksi ja parhaiden tulosten varmistamiseksi 94 prosenttia ohjelmakauden2000–2006rakennerahoituksesta kohdennetaankolmeen tavoitteeseen:
Community initiatives and innovative actions: Four Community initiatives are aimed at finding solutions toproblems common to a number of or all Member Statesand regions: Interreg III for the development of crossborder, interregional and transnational cooperation;URBAN II to support innovative strategies in cities andurban neighbourhoods; Leader+to promote rural development initiatives; EQUAL to combat discriminationin the labour market.
Yhteisöaloitteet ja innovatiiviset toimet:Monille taikaikille jäsenvaltioille ja alueille yhteisten ongelmienratkaisemiseen on kehitetty neljä yhteisöaloitetta. Interreg III -aloitteella kehitetään rajat ylittävää, valtioiden jaalueiden välistä yhteistyötä, Urban II -aloitteella edistetään kriisikaupunkien ja lähiöiden innovatiivisiastrategioita, Leader+-aloitteella edistetään maaseudunkehityshankkeita ja Equal-aloitteella torjutaan syrjintäätyömarkkinoilla.
The Community initiatives absorb 5.35% of the Structural Fund budget.
Yhteisöaloitteisiin käytetään 5,35 prosenttia rakennerahastojen talousarviosta.
In addition,programmes for innovative actions receive funding towork as laboratories of ideas for disadvantaged regions.
Lisäksi rahoite-taaninnovatiivisten toimien ohjelmia, joissa testataanideoita muita heikommassa asemassa olevia alueitavarten.
Further information is available at:http://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm
Lisätietoja on saatavissa englanniksi osoitteesta:http://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm.
Page 12
Tavoite 2
Regional competitiveness and the Structural Funds
Alueellinen kilpailukyky ja rakennerahastot
Regional competitivenessand the Structural Funds riod between 2000 and 2006, about EUR 49.3 billion, or22.5% of the overall Structural Fund allocations, isavailable for transport, energy and telecommunications networks in Member States and acceding andcandidate countries.
Alueellinen kilpailukyky ja rakennerahastot yhteyksien varmistaminen. Ohjelmakaudella 2000–2006noin 493,5 miljoonaa euroa eli 22,5 prosenttia rakennerahastojen varoista on käytettävissä liikenne-, energia- jateleviestintäverkkojen investointeihin jäsenvaltioissa jaehdokasmaissa.
Although the term competitiveness normally refers tobusinesses competing in the marketplace, it is also increasingly being used to compare the economic performance of regions and countries.
Vaikka kilpailukyvyllä viitataan yleensä markkinoillakeskenään kilpaileviin yrityksiin, sitä käytetään yhäuseammin vertailtaessa alueiden ja maiden taloudellista suorituskykyä.
The definition of regional and national competitiveness relates to theachievement of high rates of quality employment andhigh and rising standards of living that can be sustainedby providing economic opportunity to their citizens inan increasingly globalised economy.
Alueellinen ja kansallinen kilpailukyky määritellään hyväksi ja laadukkaaksi työllisyydeksi sekä korkeaksi ja nousevaksi elintasoksi, joitapidetään yllä tarjoamalla kansalaisille taloudellisiamahdollisuuksia yhä kansainvälisemmäksi muuttuvassataloudessa.
Entrepreneurship and competitive enterprises are alsokey drivers of regional development and are thereforealso important priorities for Community policies.
Yrittäjyys ja kilpailukykyiset yritykset ovat nekin merkittäviä aluekehityksen vetureita ja näin ollen yhteisönpolitiikkojen tärkeitä painopistealueita.
An ‘enterprise Europe’, which meets the challenges of globalisation and the new knowledge-driven economy by contributing to sustained growth, has become the sloganfor Community activities in this area.
Tunnuslauseeksi yhteisön toiminnalle on tällä alalla omaksuttu ”Enterprise Europe”, jolla tarkoitetaan maailmanlaajuistu-misenhaasteisiinvastaavaa,uudenosaamiseenperustuvan talouden vaatimukset täyttävää ja kestävääkasvua ylläpitävää Eurooppaa.
The main indicator of competitiveness is gross domesticproduct (GDP) per capita, but other factors affectingeconomic success are also taken into consideration, suchas the physical and social infrastructure, the location’saccessibility, the quality of the workforce, a positiveframework for innovation, and the efficiency of publicadministrations and institutions.
Kilpailukyvyn tärkein indikaattori on bruttokansantuote(BKT) asukasta kohden, mutta muitakin taloudelliseenmenestymiseen vaikuttavia tekijöitä otetaan huomioon,kuten aineelliset ja sosiaaliset perusrakenteet, liikenneyhteydet, työvoiman pätevyys, innovaatiota suosivatpuitteet sekä julkisen hallinnon ja instituutioidentehokkuus.
Following the Lisbonand Gothenburg strategies, a set of structural indicatorsto monitor economic, social and environmental development was developed.
Lissabonin ja Göteborgin strategioiden perusteella on kehitetty joukko rakenteellisia indikaattoreita seuraamaan taloudellista, sosiaalista ja ympäristöllistä kehitystä.
These indicators are groupedunder six headings: general economic background; employment; innovation and research; economic reform;social cohesion; the environment.
Indikaattorit ryhmitellään kuuteenluokkaan: yleinen taloudellinen perusta, työllisyys, innovointi ja tutkimus, talousuudistus, sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja ympäristö.
Focused, in particular, on small and mediumsized enterprises, the Union’s activities aim to encourage entrepreneurial activity, to provide an environment which is supportive of innovation and profitable change, and toensure access to new and higher value added marketsfor goods and services.
Ennen muuta pieniin ja keskikokoisiin yrityksiin keskittyvän unionin toiminnan tarkoituksena on kannustaayrittäjyyttä, tarjota innovointia ja taloudellisesti kannattavia muutoksia tukeva toimintaympäristö ja varmistaapääsy uusille, enemmän lisäarvoa tarjoaville hyödyke- japalvelumarkkinoille.
In the framework of the Community’s existing State aid rules, a significant proportionof the Structural Funds — EUR 52.2 billion, or 23.8% ofthe allocations up to 2006 — has been earmarked to promote the development, modernisation and cooperationof enterprises.
Yhteisön nykyisten valtionapuakoskevien sääntöjen puitteissa merkittävä osa rakennerahastoista – 52,2 miljardia eli 23,8 prosenttia vuoteen2006 ulottuvista määrärahoista – on varattu yritysten kehittämiseen, nykyaikaistamiseen ja yhteistyön edistämiseen.
This support will not only have a positiveeffect on regional labour markets, but will also contribute to ‘greener’ production because of reduced emissions and more effective energy use.
Tuen vaikutus alueellisiin työmarkkinoihin onmyönteinen, minkä lisäksi se muuttaa tuotantoa”vihreämpään” suuntaan päästöjen pienentyessä jaenergiankäytön tehostuessa.
Modernising infrastructure, attracting private investment, creating a stimulating environment, especially forsmall and mediumsized enterprises (SMEs) and startups, and supporting trans-European networks are keyfeatures addressed by the Structural Funds and are atthe heart of development strategies for regions laggingbehind or in structural difficulties.
Perusrakenteiden nykyaikaistaminen, yksityisten sijoitusten houkuttavuus, kannustavan toimintaympäristönluominen erityisesti pienille, keskisuurille ja uusille yrityksille sekä Euroopan laajuisten verkkojen tukeminenovat perusseikkoja, joihin rakennerahastoilla vaikutetaan ja joiden merkitys on keskeinen kehityksessä jälkeen jääneiden tai rakennevaikeuksissa olevien alueiden kehitysstrategioissa.
The density of motorways is four times higher in centralthan in peripheral EU regions, while there are also 40%more railway lines and twice the length of double-tracklines.
Syrjäisiin alueisiin verrattuna EU:n keskialueiden moottoritieverkoston tiheys on nelinkertainen, rautateitä on40 prosenttia enemmän ja kaksiraiteisia rautateitä onkaksinkertainen määrä.
The construction of modern and efficient transport, energy and telecommunications infrastructure is ofthe utmost importance for economic development,especially in the most remote regions.
Nykyaikaisten ja tehokkaidenliikenne-, energia- ja televiestintäperusrakenteidenluominen on erittäin tärkeää talouskasvun kannaltaerityisesti syrjäisimmillä alueilla.
Regional disparities in the rates of employment and unemployment, and in the levels of educational attainment differ significantly across the Union.
Työllisyys- ja työttömyysasteiden sekä koulutustasonerot ovat merkittäviä alueiden välillä koko unioninalueella.
Regions performing best in terms of employment are usuallycharacterised by high income levels, a low share of employment in agriculture, a high level of employment inthe service sector and a highly qualified population ofworking age.
Työllisyydeltään parhailla alueilla on tavallisesti korkeampi tulotaso, pienempi maatalouden työllistämien henkilöiden osuus, korkeampi palvelualantyöllisyystaso ja erittäin pätevä työikäinen väestö.
In 2001, unemployment in the regionswith the lowest rates averaged a mere 2.3% comparedwith an average of 19.7% in the regions with the highest rates.
Vuon-na2001alueellinentyöttömyysolialimmillaankeskimäärin vain 2,3 prosenttia, kun työttömyysasteeltaan suurimpien alueiden keskiarvo oli 19,7 prosenttia.
In its White Paper, ‘European transport policy for 2010:
Valkoisessa kirjassaan ”Eurooppalainen liikennepolitiik- ka vuoteen 2010: valintojen aika” (1
), the European Commission places users’ needs at the heart of a strategy that is designedto shift the balance between modes of transport by2010.
) Euroopan komissio suunnitteli käyttäjien tarpeiden lähtökohdista strategian, jonka tarkoituksena on muuttaa liikennemuotojenjakautumaa vuoteen 2010 mennessä.
This strategy involves revitalising the railways,promoting maritime and inland waterway transport,and linking the different modes of transport. In the pe-
Strategiaan sisältyy raideliikenteen elvyttäminen, meri- ja sisävesiliikenteen edistäminen ja eri liikennemuotojen välisten
Embedded in the European employment strategy andnational action plans since 1998, the European Social Fund contributes to national and regional employmentand training programmes as well as to social inclusionschemes.
Euroopan työllisyysstrategiaan ja kansallisiin toimintasuunnitelmiin vuodesta 1998 sisältynyt Euroopan sosiaalirahasto edistää jäsenvaltioiden ja alueiden työllisyyttäja koulutusohjelmia sekä sosiaaliseen osallisuuteentähtääviä ohjelmia.
Its overall allocation amounts to EUR 62.1 billion, representing 28.3% of the total Structural Funds.
Kokonaismäärärahat ovat 62,1 miljardia euroa eli 28,3 prosenttia kaikista rakennerahastoista.
Evaluating the impact of the Structural Funds
Rakennerahastojen vaikutuksen arvioiminen
Evaluating the impact of the Structural Funds is a fundamental requirement of the European Commission, the Member States and the regions.
Rakennerahastojen vaikutuksen arvioiminen on Euroopan komission, jäsenvaltioiden ja alueiden perusedellytys.
As laid down in thefunds’ regulations, any intervention has to be evaluatedbefore, during and after it is carried out (ex ante,on-going,ex post).
Rahastoista annettujen asetusten mukaanjokainen toimi on arvioitava ennen sen aloittamista, sentoteutuksen aikana ja sen jälkeen.
In recent years, this has created an evaluation culture across Europe with an ongoing exchangeand improvement of methods.
Tämän perusteella onviime vuosina syntynyt koko EU:n kattava arviointikulttuuri, jossa tietoja vaihdetaan ja menetelmiä parannetaan keskeytymättä.
The following studieswere published recently by the Commission services: tural Funds spent in the 1994–99 period in Objective 1regions.
Komission yksiköt ovat hiljattainjulkaisseet seuraavat tutkimukset: tavoitteen 1 alueille maksettujen rakennerahastojenvarojen tehokkuutta ja vaikutusta.
During this period, the EU contributed EUR114 billion through structural instruments to an estimated total spent of EUR 210 billion, including national public and private co-financing.
EU maksoi kaudella rakennepolitiikan välineiden muodossa 114 miljardia euroa. Arvioitu kokonaismäärä oli 210 miljardia,missä ovat mukana myös kansallinen julkinen rahoitusja yksityinen rahoitus.
The studyshows that Structural Funds helped to boost GDP by4.7% in Portugal and 1.27% in Northern Ireland, andsupported the creation of 800000 jobs (gross) and thetraining of 8.15 million people in Objective 1 regions.
Tutkimus osoittaa, että rakennerahastot auttoivat kasvattamaan BKT:ta Portugalissa 4,97 prosenttia ja Irlannissa 1,27 prosenttia ja ettäniillä tuettiin 800 000 työpaikan luomista (bruttoluku) ja8,15 miljoonan hengen koulutusta tavoitteen 1 alueilla.
•In 2002, the European Commission presented a studywhich examines ex ante the economic impact of the Structural Funds on the Objective 1 regions (definedby a gross domestic product (GDP) per capita of below75% of the EU average).
•Vuonna 2002 Euroopan komissio esitteli tutkimuksen,jossa selvitettiin ennalta rakennerahastojen vaikutuksia talouteen tavoitteen 1 alueilla (joiden bruttokansantuote (BKT) asukasta kohden on alle 75 prosenttia EU:n keskiarvosta).
Covering Greece, Spain, Ireland and Portugal, as well as the Mezzogiorno in Italyand the eastern Länderin Germany, the Objective 1 regions will receive some EUR 135 billion between 2000and 2006.
Espanjan, Portugalin,Irlannin ja Kreikan sekä Etelä-Italian (Mezzogiorno) ja Saksan itäiset osavaltiot kattaville tavoitteen 1 alueillesuunnataan kaudella 2000–2006 noin 135 miljardiaeuroa.
The study shows that GDP is expected to increase by 3.5% in Portugal and 2.4% in Greece andthat up to 700000 jobs will be created as a directresult of this investment.
Tutkimuksen perusteella oletetaan, että BKTkasvaa Portugalissa 3,5 prosenttia ja Kreikassa2,4prosenttia ja että investoinnin suorana seurauksena syntyy 700 000 työpaikkaa.
•A study published by the Commission in 2003 examines ex postthe effectiveness and impact of the Struc-
•Komission vuonna 2003 julkaisemassa tutkimuksessaselvitetään jälkikäteen ohjelmakaudella 1994–1999
•The ex postevaluation of Objective 2 regions (regionsaffected by industrial decline, covering 16.3% of the EU population) for the period 1994–99, which was carried out in 2003, concludes that the Structural Fundsand their national and private cofinancing — about EUR 52.3 billion in total — contributed to the creationof 700000 jobs (gross), assisted more than 300000small and mediumsized enterprises, and provided significant support for research, technological development, innovation and the promotion of the information society.
•Tavoitteen 2 alueiden (”taantuvat teollisuusalueet”,joilla asuu 16,3 prosenttia EU:n väestöstä) jälkikäteenvuonna 2003 suoritetussa arvioinnissa kaudelta1994–1999 todetaan päätelmänä, että rakennerahastoilla ja niihin liittyvällä kansallisella ja yksityisellä rahoituksella – kokonaismäärä noin 52,3 miljardia euroa– luotiin 700 000 työpaikkaa (bruttoluku), tuettiin yli300 000:ta pk-yritystä ja merkittävässä määrin myöstutkimusta, teknologista kehitystä, innovointia jatietoyhteiskunnan edistymistä.
The average unemployment rate in theseregions declined by 2.1%, from 11 to 8.9%, whichdemonstrates that they performed better than regions outside Objective 2.
Alueiden keskimääräinen työttömyysaste laski 2,1 prosenttiyksikköä eli11prosentista 8,9 prosenttiin, mikä osoittaa niidensuoriutuneen tavoitteen 2 ulkopuolisia alueita paremmin.
Further information is available at:http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docgener/evaluation/evaluation_en.htm
Lisätietoja on saatavissa englanniksi osoitteesta:http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docgener/evaluation/evaluation_en.htm
The fibre optic valley
Valokuitulaakso