natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lower levels of female employment in the sector are found in the Netherlands (39 %) and Greece (32 %).
Alhaisempia työpaikkaosuuksia alalla edustavat Alankomaat (39 prosenttia) ja Kteikka (32 prosenttia).
All industrial activities support jobs in related up- and downstream industries.
Kaikki teollinen toiminta tukee työpaikkojen syntymistä niihin liittyvässä tuotantopanos- ja jalostusteollisuudessa.
Employment multipliers give a measure of the relative numbers of dependent jobs in these related industries.
Työpaikkakerroin on luku, joka mittaa kalastuksesta riippuvaisten työpaikkojen suhteellista määrää näillä lii— tännäisaloilla.
In the EU fishery sector, it has been estimated (n) that for every job at sea, there are a further 0.8 related jobs on land.
EU:n kalatalousalalla on arvioitu (9), että jokaista merellä ole vaa työpaikkaa kohti on maissa lisäksi 0,8 työpaikkaa.
When these jobs are included, for every fishing job at sea, there are, on average, a further 1.15 jobs directly related to fish eries on land.
Kun nämäkin työ paikat otetaan mukaan, maissa on lisäksi vielä keskimäärin 1,15 suoraan kalastukseen liittyvää työpaikkaa kutakin merellä olevaa kalastustyöpaikkaa kohti.
The apparent employment multipliers are notably higher by a factor of 3 or 4 in the Netherlands, Belgium, Germany and Denmark compared to countries such as Greece, Spain and Portugal.
Työpaikkakertoimet ovat 34 kertaa korkeampia Belgiassa, Tanskassa, Saksassa ja Alankomaissa verrattuna sellaisiin maihin kuin Kreikka, Espanja ja Portugali.
The former countries are characterised by relatively low fleet employment in labour-efficient, capital-intensive fishing operations, and a high level of processing employment, mainly in enterprises utilising imported raw materials.
Ensin mainituille maille on tyypillistä, että niiden tehokkaissa ja pääomavaltaisissa kalastusaluksissa tarvitaan suhteellisen vähän työvoimaa, kun taas lähinnä tuontiraaka-aineen varassa toimivassa jalostusteollisuudessa tarvitaan paljon työvoimaa.
The Austrian fishery sector is small, comprising fish farming and inland fishing only.
Itävallan kalatalousala on suppea, eikä siihen kuulu kuin kalanviljely ja sisä vesikalastus.
The production from aquaculture (which concentrates on carp and trout) was 4 274 tonnes (value about ECU 12.7 million) in 1997 and the sector provided employment for some 300 full-time employees, 500 part-time jobs and around 1 500 seasonal jobs.
Vesiviljelytuotanto, joka keskittyy karppiin ja taimeneen/kirjoloheen, oli määrältään 4 274 tonnia (arvoltaan noin 12,7 miljoonaa euroa) vuonna 1997, ja ala tarjosi työpaikan noin 300 kokoaikatoimiselle, 500 osaaikatoimiselle ja 1 500 kausiluonteiselle työntekijälle.
In 1998, inland capture fisheries produced 454 tonnes, with a value of ECU 2.7 million.
Vuonna 1998 sisävesikalastus tuotti 454 tonnia, arvoltaan 2,7 miljoonaa euroa.
Employment extended to about 150 part-time jobs.
Osaaikaisten työpaikkojen määrä oli noin 150.
In 1998 the Belgian fleet consisted of 148 vessels with a gross tonnage of 23 082 gt and power of 64 896 kW.
Vuonna 1998 Belgian kalastuslaivastossa oli 148 alusta, joiden bruttovetoisuus oli 23 082 bruttotonnia ja teho 64 896 kilowattia.
The average size of vessel is relatively larger than the rest of the EU fleet, with some 57 vessels longer than 30 m.
Alusten keskimääräinen koko on suhteellisesti suurempi kuin muun EU:n laivaston; 57 aluksista oli pitempiä kuin 30 metriä.
Since 1991 the Belgian fleet numbers have dropped from 205 to 148 vessels, corresponding to a 25 % decrease in vessel numbers.
Vuodesta 1991 Belgian laivaston alusmäärä on pudonnut 205 aluksesta 148 alukseen, mikä vastaa 25 prosentin lukumääräistä vähennystä.
Vessel numbers in 1998 fell by four compared to 1997 figures.
Vuonna 1998 alusten lukumäärä väheni neljällä vuoden 1997 lukuun verrattuna.
Belgian vessels caught about 30 325 tonnes of fish in 1998 (value ECU 103.4 million).
Belgian alukset pyydystivät vuonna 1998 noin 30 325 tonnia kalaa (arvoltaan 103,4 miljoonaa euroa).
Of this 72 % was landed in Belgian harbours whilst the rest was sold at foreign auctions (mainly in the Netherlands).
Tästä 72 prosenttia purettiin Belgian satamissa, ja loppu myytiin ulkomaisissa huutokaupoissa (lähinnä Alankomaissa).
The Belgian fishing sector provided employment for 745 people in 1997, of which 87 were estimated to work part-time.
Belgian kalatalousala tarjosi 745 työpaikkaa vuonna 1997, näistä 87:n arvioitiin olleen osa-aikaisia.
Employment in fishing is largely concentrated around the Bruges region, where 410 fishers were located.
Kalastusalan työpaikat keskittyivät suurelta osin Bruggen seudulle, missä toimi 410 kalastajaa.
About half (64) of these worked part-time.
Näistä puolet (64) työskenteli osa-aikaisesti.
Processing output was ECU 236.6 million in 1997.
Jalostusalan tuotos vuonna 1997 oli 236,6 miljoonaa euroa.
In 1997 there were 1 261 people employed in the Belgian processing industry; this number includes wholesale traders and importers due to the fact that small-scale processing and wholesaling are substantially integrated.
Vuonna 1997 Belgian jalostusteollisuudessa työskenteli 1 261 ihmistä, mihin sisältyvät tukkukauppiaat ja maahantuojat, koska pienimuotoinen jalostustoiminta ja tukkukauppa ovat suurelta osin yhdennettyjä.
Employment is concentrated in the Ostend and Bruges region.
Työpaikat keskittyvät Oostenden ja Bruggen alueelle.
In 1998 the Danish fleet consisted of 4 648 vessels with a gross tonnage of 97 932 gt and power of 380 877 kW Of the total, 70 % of fishing vessels are less than 10 m in length and only 5 % over 20 m in length. Total
Vuonna 1998 Tanskan kalastuslaivastossa oli 4 648 alusta, joiden bruttovetoisuus oli 97 932 bt ja teho 380 877 kW. Kaikista kalastusaluksista 70 prosenttia oli pituudeltaan alle 10 metriä ja ainoastaan 5 prosenttia yli 20 met-
Traditional fishing grounds are located in the North Sea, Skagerrak/Kattegat and the Baltic Sea, with the main fishing ports located along the north and west coasts of Jutland.
Perinteiset kalastus alueet sijaitsevat Pohjanmerellä, Skagerrakissa ja Kattegatissa, sekä Itämerellä, ja tärkeimmät kalasatamat sijaitsevat Jyllannin pohjois- ja länsirannikolla.
Cod, flatfish, Nephrops, mackerel and herring account for more than 60 % of the value of landings in Danish ports.
Turska, kampela, keisarihummeri, makrilli ja silli/silakka muodostavat yli 60 prosenttia Tanskan satamissa purettujen saaliiden arvosta.
Wholesale
Tukkukauppa
Table is
Taulukko 15
Landings offish in Denmark by source and destination, 1998
Tanskassa puretut kalansaaliit alkuperän ja käyttötarkoituksen mukaan vuonna 1998
Sources: 'Yearbook of Fishery Statistics 1998', Danish Ministry of Fisheries, Directorate of Fisheries, 1999.
Lähteet: Kalastuksen pääosasto, 1999, Tanskan kalastusministeriö, Kalastusalan vuositilastot 1998.
Landings in Denmark in 1998 are shown in Table 15. Total landings were 1.9 million tonnes with a value of ECU 583 million.
Tanskassa vuonna 1998 puretut kalansaaliit näkyvät taulukossa 15- Purettujen saaliiden yhteismäärä oli 1,9 miljoonaa tonnia ja arvo 583 miljoonaa euroa.
Of this total, 70 % is destined for reduction to fishmeal and oil.
Kokonaismäärästä 70 prosenttia oli tarkoitettu kalajauhon ja kalaöljyn valmistukseen.
Landings by other EU and nonEU vessels in Danish ports are also significant, and are principally made by Sweden (mainly of fish for industrial purposes) and the United Kingdom.
Myös muiden EU-maiden ja EU:n ulkopuolisten maiden purkamat saaliit olivat merkittäviä, ja niistä vastasivat ensisijaisesti Ruotsi (lähinnä teolliseen käyttöön tarkoitettua kalaa) ja Yhdistynyt kuningaskunta.
In 1998, 32 607 tonnes offish were produced from freshwater aquaculture, and 7 089 tonnes of trout were produced in marine culture systems.
Vuonna 1998 tuotettiin 32 607 tonnia kalaa makean veden vesiviljelyssä ja 7 089 tonnia taimenta/kirjolohta suolaisen veden vesiviljelyssä.
Estimated employment in marine aquaculture was 200-300 in 1997.
Suolaisen veden vesiviljelyn työpaikkoja arvioitiin vuonna 1997 olleen 200-300.
This figure includes slaughter, gutting, filleting, cooling/freezing and packing and sales for further processing.
Lukuun sisältyy teurastus, perkaaminen, fileointi, jäähdytys/jäädytys, pakkaaminen ja myyminen edelleen jalostettavaksi.
It is estimated that 613 people are employed in fresh water trout production.
Makean veden taimenen/kirjolohentuotannossa arvioitiin työskentelevän 613 henkeä.
A further 85 people (FTEs) are estimated to be employed in eel farming. The inland fishery is estimated to provide employment for five people or less (FTE).
Lisäksi 85 hengen (kokoaikaisiksi muutettuna) arvioitiin tekevän työtä ankeriaanviljely-
The processing industry (all sectors including fishmeal) in Denmark employed a total of 7 650 people in 1998.
Tanskan jalostusteollisuus (kaikki alat myös kalajauhon valmistus mukaan luettuna) tarjosi työpaikan yhteensä 7 650 hengelle vuonna 1998.
Finland
2.4 Suomi
In 1998 the Finnish fleet comprised 3 979 vessels with a total capacity of 24 170 grt and power of 219 745 kW The majority of these vessels were small with an average size of 6 grt and power of 55 kW.
Vuonna 1998 Suomen kalastuslaivastossa oli 3 979 alusta, joiden bruttovetoisuus oli 24 170 bruttorekisteritonnia ja teho 219 745 kilowattia. Suurin osa aluksista oli pieniä, keskimäärin kooltaan 6 bruttorekisteritonnin ja teholtaan 55 kilowatin aluksia.
In terms of numbers, the coastal fishery constitutes the largest segment with 3 640 vessels.
Lukujen valossa rannikkokalastus muodostaa suurimman laivastonosan 3 640 aluksella.
This segment targets herring and sprat and operates throughout the Baltic Sea but the main fishing grounds are in the Bothnian Sea.
Sen kohteena ovat silakka ja kilohaili, ja se toimii koko Itämeren alueella, vaikka pääasialliset kalastuspaikat ovatkin Pohjanlahdella.
Key features of the Finnish fisheries are shown in Table 16.
Suomen kalatalouden avainluvut esitetään taulukossa 16.
In 1998, there were 2 950 registered fishers, of which about 1 000 are full-time.
Vuonna 1998 rekisteröityjä kalastajia oli 2 950, ja näistä noin 1 000 oli kokoaikaisia.
For Finland as a whole 92 % of the fishing workforce is male; however in some areas, such as Varsinais—Suomi the percentage of female fishers is as high as 18 %.
Suomen kalastuksessa toimivasta työvoimasta 92 prosenttia oli miehiä; joillakin alueilla, kuten Varsinais-Suomessa, naiskalastajien määrä oli kuitenkin niinkin korkea kuin 18 prosenttia.
In 1998 the Finnish catch totalled 115 178 tonnes valued at ECU 20.3 million.
Suomen kokonaissaalis vuonna 1998 oli 115 178 tonnia ja saaliin arvo 20,3 miljoonaa euroa.
In terms of volume and value the Baltic herring was the most important with total landing of 85 545 tonnes valued at ECU 11.9 million.
Määrän ja arvon perusteella silakka oli tärkein saaliskala, ja sen purettujen saaliiden yhteismäärä oli 85 545 tonnia ja arvo 11,9 miljoonaa euroa.
Output and employment in the Finnish fishery sector, 1998
Suomen kalatalousalan tuotos ja työpaikat vuonna 1998
Million ECU
M Ij. euroa
Source: 'Professional marine fishery 1998 and professional inland fishery 1998', Finnish Game and Fisheries Research Institute, 2000.
Lähteet: Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitos, Ammattikalastus merialueella 1998 ja Ammattikalastus sisävesialueella 1998, 2000.
(') Raw material usage.
(') Raaka-aineen käyttö.
Coastal aquaculture is concentrated in south-western Finland and produced 13 269 tonnes, mainly rainbow trout, in 1998.
Rannikkoalueen vesiviljely on keskittynyt Lounais-Suomeen, ja vuonna 1998 se tuotti 13 269 tonnia, pääasiassa kirjolohta.
Inland aquaculture produced a further 2 755 tonnes.
Makean veden vesiviljelytuotanto oli lisäksi 2 755 tonnia.
Freshwater fisheries in Finland yielded 4 568 tonnes of fish (ECU 5.8 million) with the main species fished being vendace.
Suomen sisävesikalastuksen tuotanto oli 4 568 tonnia kalaa (arvoltaan 5,8 miljoonaa euroa) tärkeimmän saalislajin ollessa muikku.
There are almost 995 registered commercial fishers in inland waters, but for only 230 of these was fishing the principle source of income.
Sisävesillä oli 995
The industry is highly concentrated with the 10 largest companies accounting for over 50 % of the production volume.
Teollisuus on erittäin keskittynyttä, ja 10 suurinta yritystä vastaa yli 50 pro­sentista tuotannon määrästä.
The total amount of fish (mainly Baltic herring and farmed rainbow trout) processed for human consumption was 38 711 tonnes, of which 85 % tonnes was domestic production and the rest was imported raw material.
Ihmisravinnoksi jalostetun kalan (pääasiassa silakkaa ja viljeltyä kirjolohta) kokonaismäärä oli 38 711 tonnia, mistä 85 prosenttia perustui kotimaiseen ja loput tuotuun raaka­aineeseen.
In France there were 8 836 registered fishing vessels in 1998, with a tonnage of 209 460 grt and power of 1 141 528 kW.
Ranskassa oli 8 836 rekisteröityä kalastusalusta vuonna 1998, ja niiden yhteenlaskettu vetoisuus oli 209 460 bruttorekisteritonnia ja teho 1 141 528 kilowattia.
Around 75 % of the vessels were less than 12 m in length.
Noin 75 prosenttia aluksista oli pituudeltaan alle 12 metriä.
Fishing employed an estimated 19 136 (FTE) persons in 1998, including 3 687 professional fishers in the overseas departments of Guadeloupe, Martinique, French Guiana and Réunion (where there is also a large informal fishing sector for which there are no statistics).
Lukuun sisältyy 3 687 ammattikalastajaa Ranskan merentakaisissa departementeissa Guadeloupessa, Martiniquessa, Ranskan Guyanassa ja Réunionissa (viimemainituissa on myös laaja epävirallinen kalastusala, josta ei ole tilastotietoja käytettävissä).
The main production and employment data relating to the French fishery sector are shown in Table 17.
Ranskan kalatalousalan keskeiset tuotantoa ja työpaikkoja koskevat tiedot käyvät ilmi taulukosta 17.
Output and employment in the French fishery sector, 1998
Ranskan kalatalousalan tuotos ja työpaikat vuonna 1998
Production
Toiminto luota n to
Secondary processing (
Jatkojalostus
Marine capture fisheries landed a total of 550 198 tonnes valued at ECU 932.4 million in 1998.
Merikalastuksen purettujen saaliiden yhteismäärä oli 550 198 tonnia ja arvo 932,4 miljoonaa euroa vuonna 1998.
Around 18 % of the value landed was in frozen form (processed at sea).
Noin 18 prosenttia puretun saaliin arvosta oli jäädytettyä (merellä jalostettua).
In addition the overseas departments recorded landings of 27 008 tonnes in 1998.
Lisäksi merentakaisissa departe­menteissa purettiin 27 008 tonnia vuonna 1998.
The output value oí mareyage in 1998 was recorded as ECU 1.4 billion.
Kalakaupan tuotoksen arvoksi vuonna 1998 kirjattiin 1,4 miljardia euroa.
This activity employed 4 007 people registered in over 300 enterprises, with the majority (42 %) being located in Brittany.
Tämä toiminto työllisti 4 007 henkeä yli 300 yrityksessä, ¡oista suuri osa (42 prosent­tia) sijaitsi Bretagnessa.
Secondary processing in 1997 produced a further ECU 2.1 billion of output value and employed 11 899 people in 173 enterprises.
Jatkojalostus vastasi lisäksi 2,1 miljardin euron tuotok­sesta vuonna 199" ja työllisti 11 899 henkeä 173 yrityksessä.
Auction hall and fish market employment in 1998 totalled 819 FTE in 43 establishments and sales amounted to ECU 652.9 million.
Huutokaupat ja kalamarkkinat työllistivät vuonna 1998 yhteensä 819 henkeä (kokoaikaisiksi muutettuna) 43 yrityksessä, ja myynnin arvo nousi 652,9 miljoonaan euroon.
In 1998 the German fleet consisted of 2 373 vessels with a gross tonnage of 75 103 gt and power of 171 457 kW Of the total, 76 % of fishing vessels were less than 10 m in length and only 5 % over 20 m in length.
Vuonna 1998 Saksan kalastuslaivastossa oli 2 373 alusta, joiden bruttovetoisuus oli 75 103 bt ja teho 171 457 kW. Kaikista kalastusaluksista 76 prosenttia oli pituudeltaan alle 10 metriä ja ainoastaan 5 prosenttia yli 20 met riä.
The majority of the vessels (approximately 1 800) were small coastal fishing boats under 12 m in length, fishing for demersal species and herring in the Baltic and North Seas.
Enemmistö aluksista (arviolta 1 800) oli pieniä, alle 12-metrisiä rannikkoaluksia, jotka kalastivat pohjakaloja ja silliä/silakkaa Itämerellä ja Pohjanmerellä.
The main production and employment data relating to the German fishery sector are shown in Table 18.
Saksan kalatalousalan keskeiset tuotantoa ja työpaikkoja koskevat tiedot käy vät ilmi taulukosta 18.
Output and employment in German fishery sector, 1998
Saksan kalatalousalan tuotos ja työpaikat vuonna 1998
Employment I1)
Työpaikat!1)
Inland aquaculture I
Makean veden vesiviljely (
Inland fishing f
Sisävesikalastus I
(') 1997 data.
(') Vuoden 1997 tiedot.
In 1998 the German fleet landed 94 272 tonnes offish; the most important catches were cod (10 398 tonnes) and brown shrimp (11 151 tonnes).
Saksan laivasto purki 94 272 tonnia kalaa vuonna 1998; tärkeimpiä saaliskohteita olivat turska (10 398 tonnia) ja hietakatkarapu (11 151 tonnia).
Coastal aquaculture consists of mussel production, and the number of personnel employed is likely to be under-estimated in the above table.
Rannikkoalueen vesiviljely muodostuu simpukantuotannosta, ja taulukossa oleva luku on todennäköisesti arvioitu liian alhaiseksi.
Inland aquaculture production (mainly trout and carp) employed 2 825 persons in 1997, in the production of nearly 37 000 tonnes of trout and carp.
Makean veden vesiviljely (pääasiassa taimenta/kirjolohta ja karppia) työllisti 2 825 henkeä vuonna 1997, ja tuotanto oli lähes 37 000 tonnia karppia ja taimenta/kirjolohta.
The total catch from inland fisheries in 1998 was 52 338 tonnes, mainly of vendace, pike and pikeperch.
Sisävesikalastuksen koko naissaalis vuonna 1998 oli 52 338 tonnia, lähinnä muikkua, haukea ja kuhaa.
Germany has a large fish-processing industry with a total production output value of 1 273 million ECU in 1997.
Saksalla on laaja kalanjalostusteollisuus, jonka kokonaistuotannon arvo oli I 273 miljoonaa euroa vuonna 1997.
The North Sea centres of Bremerhaven, Cuxhaven and Hamburg account for almost 70 % of the 11 280 processing jobs recorded in 1997.
Pohjanmeren keskukset Bremerhaven, Cuxhaven ja Hampuri vastasivat lähes 70 prosentista kaikista II 280:stä jalostusteollisuuden työpaikasta vuonna 1997.
In 1998 the Greek fleet consisted of 20 243 vessels with a gross tonnage of 111 933 gt and power of 654 199 kW.
Vuonna 1998 Kreikan kalastuslaivastossa oli 20 243 alusta, joiden bruttovetoisuus oli 111 933 bt ja teho 654 199 kW.
An estimated 94 % of registered vessels are less than 12 m in length.
Noin 94 prosenttia aluksista oli pituudeltaan alle 12 metriä.
Between 1991 and 1997 there was an 8 % decrease in the number of vessels.
Alusten lukumäärä väheni 8 prosenttia vuodesta 1991 vuoteen 1997.
The decrease in the number of smaller boats was relatively modest; less than 2 %, but the trawler segment experienced a 23 % decline, and vessels fishing in the Atlantic a 55 % decline.
Pienten alusten väheneminen oli suhteellisen vähäistä, alle 2 prosenttia, mutta troolarit vähenivät 23 prosenttia ja Atlantilla kalastavat alukset 55 prosenttia.
The main production and employment data relating to the fisheries sector are shown in Table 19.
Kreikan kalatalousalan keskeiset tuotantoa ja työpaikkoja koskevat tiedot käyvät ilmi taulukosta 19.
Output and employment in the Greek fish­eries sector, 1997
Kreikan kalatalousalan tuotos ja työpaikat vuonna 1997
Million ECU
Mi Ij. euroa
Sources: http://www.statistics.gr/en/data/tables/table78.htm 'Regional socioeconomic studies on employment and the level of dependency on fishing, Lot 11 — Greece', European Commission, Directorate-General for Fisheries, 1999.
Lähteet: http://www.statistics.gr/en/data/tables/table78.htm Euroopan komissio, Kalastuksen pääosasto. Regional Socio-economic Studies on Employment and the Level of Dependency on Fishing (Alueellisia sosiaalistaloudellisia tutkimuksia työllisyydestä ja kalastuksesta riippuvai­suudesta, osa 11 - Kreikka), 1999.
01998 data.
(') Vuoden 1998 tiedot.
Landings totalled some 124 386 tonnes in 1997.
Purettujen saaliiden määrä oli 124 386 tonnia vuonna 1997.
Of the 41 251 employed in marine capture fishing, an estimated 81 % work in inshore fisheries, 17 % in the offshore fisheries and 2 % overseas (l2).
Merikalastuksessa työskentelevistä 41 251 hengestä arviolta 81 prosenttia harjoittaa ran nikkokalastusta, 17 prosenttia avomerikalastusta ja 2 prosenttia valtamerikalastusta (I0).
An estimated 8 % of the fishing sector workforce are female, engaged in net repair and gear prepa­ration.
Kalastusalan työvoimasta arvioidaan naisia olevan 8 prosenttia, lähinnä pyydysten korjaus- ja valmistustehtävissä.
About 65 % of the production of 52 263 tonnes is exported, mainly to Italy.
Noin 65 prosenttia 52 263 tonnin tuotannosta menee vientiin, lähinnä Italiaan.
The processing sector in Greece provided employment for 1 455 full-time and 954 part-time workers.
Jalostusala tarjosi Kreikassa kokoaikaisen työpaikan 1 455:lle ja osa-aikaisen työpaikan 954 työntekijälle.
Women made up 32 % of those employed in this sector.
Alan työntekijöistä 32 prosenttia oli naisia.
In Ireland there were 1 246 registered fishing vessels in 1998.
Irlannissa oli 1 246 rekisteröityä kalastusalusta vuonna 1998.
Total tonnage in the fleet in 1998 was 61 082 grt with a power of 190 625 kW Approxi­mately 70 % of all registered vessels are classed as inshore vessels (less than 15 m in length and operating within 12 miles of the coast).
Laivaston kokonaisvetoisuus vuonna 1998 oli 61 082 bruttorekisteritonnia ja kokonaisteho 190 625 kilowattia. Suunnilleen 70 prosenttia kaikista rekisteröidyistä aluksista on luokiteltu rannikkoaluksiksi (jotka ovat alle 15 metrin pituisia ja toimivat enintään 12 meripeninkulman etäisyydellä rannikosta).
The main production and employment data relating to the fisheries sector are shown in Table 20.
Irlannin kalatalousalan keskeiset tuotantoa ja työpaikkoja koskevat tiedot käyvät ilmi taulukosta 20.
Output and employment in the Irish fisheries sector, 1998
Irlannin kalatalousalan tuotos ja työpaikat vuonna 1998
) Excluding oysters, clams and farmed mussels.
(') Lukuun ottamatta ostereita, venussimpukoita ja viljeltyjä sinisimpukoita.
) 1997 data.
) Vuoden 1997 tiedot.
The number of fishers employed in marine capture fishing in 1997 totalled 6 274 (5 494 FTE).
Merikalastuksessa työskenteli vuonna 1997 yhteensä 6 274 kalastajaa (5 494 kokoaikaisiksi muutettuna).
The majority of these fishers were located on the west coast of Ireland.
Suurin osa kalastajista toimi Irlannin länsirannikolla.
Over half of Ireland's fishers are classified as working in inshore fisheries.
Yli puolet Irlannin kalastajista luokitellaan rannikkokalastuksessa toimiviksi.
Total landings volume increased from 225 000 tonnes in 1989 to 324 843 in 1998.
Purettujen saaliiden kokonaismäärä nousi 225 000 tonnista (vuosi 1989) 324 843 tonniin (vuosi 1998).
Approximately 22 % of landings (by value) were made to foreign ports, mainly in Northern Ireland.
Noin 22 prosenttia saaliista (arvon perusteella) purettiin ulkomaisissa satamissa, pääasiassa PohjoisTrlannissa.
The Irish marine aquaculture industry has grown from a production of 5 815 tonnes (ECU 3.3 million) in 1980 to 39 980 tonnes, worth ECU 194 million, in 1998.
Irlannin suolaisen veden vesiviljely on kasvanut 5 815 tonnin eli 3,3 miljoonan euton tuotannosta (vuonna 1980) 39 980 tonniin eli 194 miljoonaan euroon (vuonna 1998).
Production of salmon has accounted for 82 % by value of this expansion.
Lohentuotannon osuus on 82 prosenttia tämän kasvun arvosta.
Rope culture of mussels and oyster production have also steadily increased; shellfish production was recorded as 23 200 tonnes (ECU 17 million) in 1998.
Simpukoiden ja ostereiden köysiviljely on myös kasvanut tasaisesti, ja koko tuotannon arvoksi kirjattiin 23 200 tonnia (17 miljoonaa euroa) vuonna 1998.
In 1997 marine aquaculture sector provided employment for 2 198 persons (estimated to be 1 092 FTE).
Vuonna 1997 suolaisen veden vesiviljely tarjosi työtä 2 198 hengelle (arviolta 1 092 kokoaikaiseksi muutettua työpaikkaa).