natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ageing of the population Migration and asylum Education and its outcomes Lifelong learning Employment Employment of older workers Unemployment Youth unemployment Long-term unemployment Social protection expenditure and receipts Social benefits Labour Market Policy expenditure Income distribution Low-income households Jobless households and low wages Women and men in decision making Employment of women and men Earnings of women and men Life and health expectancies Accidents and work-related health problems
Väestön ikääntyminen Muuttoliike ja turvapaikanhaku Koulutus ja sen tulokset Elinikäinen oppiminen Työllisyys Iäkkäiden työntekijöiden työllisyys Työttömyys Nuorisotyöttömyys Pitkäaikaistyöttömyys Sosiaaliturvan menot ja tulot Sosiaalietuudet Työmarkkinapolitiikan menot Tulonjako Pienituloiset kotitaloudet Työttömät kotitaloudet ja pienet tulot Naisten ja miesten osallistuminen päätöksentekoon Naisten ja miesten työllisyys Naisten ja miesten ansiotulot Elinajanodote ja terveen elinajan odote Tapaturmat ja työhön liittyvät terveysongelmat
Key social indicators per Member State Key social indicators per acceding State and candidate country
Sosiaaliset avainindikaattorit jäsenvaltioittain34Sosiaaliset avainindikaattorit kustakin liittyvästä valtioista/hakijamaasta35
Foreword health and, in particular, the questions of how and whythe health of European citizens has improved, alongwith some potential future challenges.
Erityisesti tarkastellan sitä,miten ja miksi Euroopan kansalaisten terveys on parantunut, sekä esitetään joitakin mahdollisia tulevia haasteita.
The publicationthen concludes with a brief consideration of the European Social Model.
Lopussa on lyhyt selvitys Euroopan sosiaalisestamallista.
The Social Situation Report deals with the quality of lifeof people living in Europe.
Sosiaalista tilannetta koskevassa raportissa käsitellään Euroopassa asuvien ihmisten elämänlaatua.
It provides a holistic view ofthe population and its social conditions as a backgroundto social policy development and contributes to themonitoring of developments in the social field across Member States.
Siinä annetaan kokonaisvaltainen kuva väestöstä ja sen sosiaalisista oloista sosiaalipolitiikan kehittämisen perustaksi sekäedistetään yhteiskunnallisen kehityksen seurantaajäsenvaltioissa.
The firstchapter provides an overview of the main social andeconomic trends in Europe, backed by facts and figures.In the second chapter, there is a synthesis of this year'sspecial theme, which relates to the social dimension of
Ensimmäisessä luvussa esitetään katsaus tärkeimpiin sosiaalisiin ja taloudellisiinsuuntauksiin ja annetaan sen taustaksi tuoreimpia Euroopan tason tietoja ja lukuja. Toisessa luvussa onyhteenveto tämän vuoden erityisaiheesta, terveyden
As in previous years, the annexes of this publication present a set of harmonised social indicators for each Member State, and for the first time the correspondingindicators for the acceding States and candidate countriesare also given.
Kuten edellisinäkin vuosina julkaisun liitteessä esitetäänjoukko yhdenmukaistettuja sosiaalisia indikaattoreitakustakin jäsenvaltiosta ja ensi kertaa ne esitetään myösliittyville valtioille ja ehdokasmaille.
The indicators provide an initial overviewof the social situation.
Indikaattorit antavat alustavan yleiskuvan sosiaalisesta tilanteesta.
In addition, they provide a powerful tool for monitoring social developments over time.
Lisäksine ovat tehokas väline yhteiskunnallisen kehityksenajalliseen seurantaan.
Anna Diamantopoulou Member of the Commission Employment and Social Affairs
Anna Diamantopoulou Komission jäsentyöllisyys- ja sosiaaliasiat
Pedro Solbes Mira Member of the Commission Economic and Financial Affairs,Eurostat
Pedro Solbes Mira Komission jäsentalous ja rahoitus, Eurostat
The Social Situation: Opportunities and Challenges
Sosiaalinen tilanne: mahdollisuuksia ja haasteita
1 ments in the social situation
Suuria haasteita on jäljellä, ja laajentuminen tuo tullessaan uusia haasteita.
The social situation is largely formed in the cross-fieldbetween longer-term developments in population structures and short to medium term changes in the economy.
Sosiaalinen tilanne muodostuu väestörakenteisiin liittyvän pitkän aikavälin kehityksen ja taloudessa tapahtuvien lyhyen tai keskipitkän aikavälin muutosten leikkauskohdassa.
Population dynamics
Väestörakenteen muutokset
Developments in the demography of Europe will impactsignificantly on the social situation and present majorchallenges for the European economy.
Euroopan väestönkehitys vaikuttaa merkittävästi sosiaaliseen tilanteeseen ja aiheuttaa suuria haasteita Euroopantaloudelle.
The EU population is ageing….
EU:n väestö ikääntyy…
After five years of strong economic growth, which created 12 million jobs and raised the employment rate byfour percentage points to 64.0% of the working agepopulation, the outlook has now become less optimistic.In 2001 the rate of economic growth dropped to 1.5%, orless than half the level it achieved in 2000 and in 2002recovery has been rather slow.
Viisi vuotta jatkunut voimakas talouskasvu loi 12 miljoonaa työpaikkaa ja nosti työllisyysastetta neljä prosenttiyksikköä eli 64,0 prosenttiin työikäisestä väestöstä,mutta näkymät eivät enää ole yhtä toiveikkaat. Vuonna2001 talouskasvu hidastui 1,5 prosenttiin, joka on allepuolet vuoden 2000 tasosta, ja elpyminen on vuonna2002 ollut varsin hidasta.
Yet employment continued to grow, albeit slowly.
Työllisyys kuitenkin kasvoi edelleen, joskin hitaasti.
Meanwhile, the medium term economic and social challenges to society from the ongoing ageing of the European population are becoming clearer.
Samalla ne taloudelliset ja yhteiskunnalliset haasteet,joita Euroopan väestön jatkuva ikääntyminen aiheuttaayhteiskunnalle keskipitkällä aikavälillä, ovat käymässäyhä ilmeisemmiksi.
Soon thecentury long growth in the size of Europe's working agepopulation will come to a halt. And in less than a decadethe impact of the retirement of the baby-boomers willbegin to be fully felt.
Sata vuotta jatkunut Euroopan työikäisen väestön määrän kasvu pysähtyy pian ja alle kymmenssä vuodessa suurten ikäluokkien eläkkeelle siirtymisen vaikutus alkaa tuntua täysimääräisenä.
As the baby-boomers reach retirementage there will be growing numbers of people in theelderly age groups.
Suurten ikäluokkien saavuttaessa eläkeiän vanhempiin ikäryhmiin kuuluvien ihmisten määräkasvaa.
Today, people aged 65 and overrepresent 16% of the total population while those below15 represent 17%.
Nykyisin 65 vuotta täyttäneiden osuus koko väestöstä on 16 prosenttia ja alle 15-vuotiaiden osuus noin 17prosenttia.
By 2010 these ratios will become 18%and 16%.
Vuoteen 2010 mennessä osuudet ovat 18 prosenttia ja 16 prosenttia.
The most dramatic increase will occur in thenumber of 'very old' people (aged over 80), which willrise by almost 50% over the next 15 years.
Nousu on jyrkin "erittäin vanhojen" (80 vuotta täyttäneiden) keskuudessa, sillä heidänmääränsä lisääntyy 15 seuraavan vuoden aikana lähes 50prosenttia.
…and despite the younger age structure of acceding States, enlargement will not change thistrend.
…eikä laajentuminen muuta tätä suuntausta liittyvien valtioiden nuoremmasta ikärakenteesta huolimatta.
The structural improvements achieved since 1996 and thesuccessful launch of the single currency have resulted in abetter economic performance in monetary and financialterms and increased flexibility in the labour market.Beyond the obvious contributions to improvements inliving conditions, policy opportunities were enhanced ina number of areas.
Vuoden 1996 jälkeen saavutetut rakenteelliset parannukset ja yhteisen rahan onnistunut käyttöönotto ovatparantaneet talouden suorituskykyä raha- ja finanssipolitiikan kannalta sekä lisänneet joustavuutta työmarkkinoilla. Sen lisäksi, että elinolot ovat selvästi kohentuneet,politiikan mahdollisuudet ovat parantuneet useillaaloilla.
New possibilities emerged for tacklingstructural problems in employment, such as youth unemployment and the low activity rates of women and olderworkers.
On ilmaantunut uusia mahdollisuuksia ratkaistarakenteellisia työllisyysongelmia, kuten nuorisotyöttömyyttä sekä naisten ja ikääntyvien työntekijöiden alhaista työvoimaosuutta.
Higher employment has also eased the pressureon social protection systems and created increased scopefor manoeuvre in pension reform.
Työllisyyden kasvu on myös lievittänyt sosiaalisen suojelun (sosiaaliturvan) järjestelmiin kohdistuvia paineita sekä lisännyt liikkumavaraa eläkeuudistuksessa.
Inequality did not riseduring prosperity and rising employment rates and economic growth have produced new possibilities foraddressing persistent problems of poverty and socialexclusion.
Eriarvoisuus ei lisääntynyt vaurauden aikana.Työllisyysasteen kohoaminen ja talouskasvun voimistuminen ovat luoneet uusia mahdollisuuksia köyhyyteen jasosiaaliseen syrjäytymiseen liittyvien sitkeiden ongelmienratkaisemiseen.
As a consequence of high fertility levels in the 1970s and1980s the acceding States presently have a younger agestructure than EU-15 (population aged 65+ amounts to13% while children below 15 years constitute 19%).Consequently enlargement will have a rejuvenatingeffect.
Liittyvissä valtioissa on 1970- ja 1980-luvun korkean syntyvyyden takia nykyisin nuorempi ikärakenne kuin EU:n15 jäsenvaltiossa (65 vuotta täyttäneiden osuus väestöstäon 13 prosenttia ja alle 15-vuotiaiden osuus 19 prosenttia).
The same period has witnessed significant improvementsin the ability of Member States to draw support for theirpolicy efforts from the EU.
Samaan aikaan jäsenvaltioiden kyky saada politiikalleentukea EU:sta on parantunut huomattavasti.
Collaboration on combatingsocial exclusion and modernising social protection havebeen added to the processes of macro-economic coordination and employment, creating the potential for a virtuous triangle of mutually reinforcing economic, employment and social policies.
Yhteistyösosiaalisen syrjäytymisen torjunnan ja sosiaalisen suojelun nykyaikaistamisen alalla on lisätty makrotaloudenyhteensovittamista ja työllisyyttä koskeviin prosesseihinluoden tilaisuuden talous-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikanhedelmälliselle vuorovaikutukselle.
A full assessment of the overall situation of the European Union in early 2003 is given in "Choosing to grow: Knowledge, innovation and jobs in a cohesive society" Report to the Spring European Council, 21 March 2003 on the Lisbon strategy of economic, social and environmentalrenewal, COM(2003) 5 final .
Kattava arvio Euroopan unionin kokonaistilanteesta vuoden 2003 alussa löytyy komission tiedonannosta "Valintana kasvu: Osaaminen,innovaatiot ja työpaikat yhteenkuuluvuutta lisäävässä yhteiskunnassa - Raportti keväällä 21. maaliskuuta 2003 kokoontuvalle Eurooppaneuvostolle Lissabonissa sovitusta taloudellista, yhteiskunnallista ja ympäristön uudistumista koskevasta strategiasta" (KOM(2003) 5 lopullinen).
Increase in life expectancy between 1960 and 2000
Lisäys elinajanodotteessa vuodesta 1960 vuoteen 2000
1999 data for DE and GR.
Vuoden 1999 tiedot Saksalle ja Kreikalle.
1960 data for DE excluding ex-GDR
Saksan vuoden 1960 tiedot eivät sisällä entistä DDR:ää.
Recent employment trends
Viimeaikainen työllisyyskehitys
In 2002 unemployment increased slightly for the firsttime since 1996.
Työttömyys nousi hieman vuonna 2002 ensimmäistä kertaa vuoden 1996 jälkeen.
Yet, despite the economic downturnlabour markets showed remarkable resilience.
Talouden taantumasta huolimatta työmarkkinat kuitenkin toimivat huomattavan sitkeästi.
More jobswere created than lost and the net result was a gain inemployment.
Työpaikkoja syntyi enemmän kuin niitä menetettiin, joten nettotyöllisyys kasvoi.
This suggests that the development and application of the European Employment Strategy and the new emphasis onpromoting social inclusion has helped the Union to moveto a path of sustainable and higher employment growth
Vanhushuoltosuhteen nousu vaikuttaa kykyymme selviytyä hoitotarpeista, ja myös perhe- ja kotitalousrakenteiden kehitys voi kärjistää tilannetta.
The overwhelmingmajority of these single parents are women.
Ylivoimainen enemmistö yksinhuoltajavanhemmista oli naisia.
With theexception of Poland and Cyprus families have also become substantially less stable in the acceding States.
Puolaa ja Kyprostalukuun ottamatta perheistä on myös tullut selvästi entistä epävakaampia liittyvissä valtioissa.
rate increased to 64.0% in 2001 and is likely to reach to64.5% in 2002; the unemployment rate declined to 7.4%,the lowest rate for a decade, and although it increased in
Tämä viittaa siihen, että unioni on Euroopan työllisyysstrategiaa kehittämällä ja soveltamalla sekä ottamallapainopistealueeksi sosiaalisen osallisuuden edistämisenpystynyt saavuttamaan kestävän ja yhä suuremman työllisyyden kasvun, joka on ollut 1,3 prosenttia vuodessa vuoden 1996 jälkeen.4Työllisyysaste kohosi 64.0 prosenttiinvuonna 2001, ja se yltää todennäköisesti 64,5 prosenttiinvuonna 2002; työttömyysaste laski 7,4 prosenttiin eli alimmalle tasolleen kymmeneen vuoteen, ja vaikka se nousi- kin vuonna 2002, nousu 7,6 prosenttiin oli hyvin pieni.5
2002, the rise to 7.6% was very slight
…ja muuttovirtojen merkitys väestönmuutoksessakasvaa.
For more than a decade net immigration has been themain factor in population growth in the Union.
Nettomaahanmuutto on yli kymmenen vuoden ajan olluttärkein tekijä unionin väestönkasvussa.
Today, all Member States receive significant migratory inflows andin 2001 the annual net migration rate was 3.1 per 1,000population, representing around 74% of total population growth.
Kaikkiin jäsenvaltioihin kohdistuu nykyisin merkittäviä muuttovirtoja, javuonna 2001 nettomuuttoaste oli 3,1 tuhatta asukastakohti, mikä vastasi noin 74:ää prosenttia koko väestönkasvusta.
In some acceding States emigration has hada noticeable impact on the demographic situation.
Maastamuutolla on joissakin liittyvissä valtioissa olluttuntuva vaikutus väestönkehitykseen.
In particular, the Baltic States have experienced a decrease inpopulation due to emigration.
Etenkin Baltian maissa väkiluku on laskenut maastamuuton takia.
The employment rate average for all countries in theenlarged Union is somewhat lower than the average forthe fifteen current EU Member States. However, certainstructural weaknesses exist which, although their scalemay differ, are largely common to both existing and future Member States.
Vaikka kokonaistyöllisyysaste on laajentuneessa unionissa hieman alempi kuin EU:n 15 jäsenvaltiossa, rakenteelliset heikkoudet ovat suurelta osin yhteisiä nykyisille jatuleville jäsenvaltioille, joskin niiden mittasuhteet voivatolla erilaiset.
The outstanding challenges that thefuture Member States face are to increase labour forceparticipation and employment, to facilitate labourflows from agriculture and industry to services withoutincreasing regional disparities in the medium-term andto upgrade and update skills to the needs of modernknowledge based market economies.
Tulevien jäsenvaltioiden suurena haasteenaon nostaa työvoimaosuutta ja työllisyyttä, helpottaa työvoiman siirtymistä maataloudesta ja teollisuudesta palveluihin lisäämättä alueellisia eroja keskipitkällä aikavälilläsekä parantaa ja ajantasaistaa taitoja osaamiselle rakentuvien nykyaikaisten markkinatalouksien tarpeisiin.
Proposal by the Commission for a Joint Commission-Council report on adequate and sustainable pensions, COM(2002) 737 final.Proposal for a joint Commission-Council report on: Health care and care for the elderly: Supporting national strategies for ensuring a high level of social protection, COM(2002) 774 final For a fuller assessment of employment developments in this period see "TAKING STOCK OF FIVE YEARS OF THE EUROPEAN EMPLOYMENT STRATEGY", COM (2002) 416 final.A proposal for a future employment strategy in view of present uncertainties is given in The future of the European Employment Strategy (EES)"A strategy for full employment and better jobs for all" COM(2003) final.
Luonnos: Komission ja neuvoston yhteinen raportti riittävistä ja kestävistä eläkkeistä (KOM(2002) 737 lopullinen).Ehdotus yhteiseksi raportiksi "Terveydenhuolto ja vanhustenhuolto: kansallisten strategioiden tukeminen korkeatasoisen sosiaalisen suojelun takaamiseksi" (KOM(2002) 774 lopullinen).Kattava arvio työllisyyden kehityksestä kyseisenä ajanjaksona, ks. "KATSAUS EUROOPAN TYÖLLISYYSSTRATEGIAN ENSIMMÄISIIN VIITEENTOTEUTUSVUOTEEN" (KOM(2002) 416 lopullinen).Ehdotus tulevaksi työllisyysstrategiaksi nykyiset epävarmuustekijät huomioon ottaen esitetään asiakirjassa "Euroopan työllisyysstrategiantulevaisuus – Täystyöllisyyteen ja parempiin työpaikkoihin tähtäävä strategia" (KOM(2003) 6 lopullinen).