natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2eq resident in the poorest least developed countries emits only a year
Yksi yhdysvaltalainen aiheuttaa 24 tonnia hiilidioksipäästöjä vuosittain, yksi kiinalainen vain 4 tonnia ja yksi eurooppalainen 10–12 tonnia, kun taas köyhimpien kehitysmaiden asukkaan osuus on vain 0,1 tonnia.
The numbers show where action is needed.
Numeroista näkyy missä toimintaa tarvitaan.
In general I would suggest organising policy-making and planning more dynamically.
Ehdottaisin yleensäkin päätöksenteon organisoinnin ja suunnittelun tehostamista.
Today decision-making is too static to respond adequately to climate-related disasters.
Nykyinen päätöksenteko on liian staattista, jotta sillä voitaisiin vastata kunnolla ilmastosta johtuviin katastrofeihin.
For example, we observe the rebuilding of settlements in the same risk-prone areas, frequently because legally binding development plans exist which cannot be changed easily.
Samoille riskialttiille alueille rakennetaan esimerkiksi asutuksia uudestaan, koska nykyisiä lainmukaisia kehityssuunnitelmia ei ole helppoa muuttaa.
Here we need a paradigm shift, e.g. the development of compensatory elements which allow the relocation of settlements or industries from risk-prone to safer regions.
Tarvitsemmekin uudenlaista ajattelua, kuten korvaavien vaihtoehtojen kehittämistä, jotta asutukset tai teollisuuslaitokset voidaan siirtää riskialttiilta alueilta turvallisemmille alueille.
I expect that governments will assume their responsibility with regard to these issues and progress can be made at the Copenhagen summit later this year.
Odotan, että hallitukset kantavat vastuunsa näistä kysymyksistä ja että edistymme myöhemmin tänä vuonna järjestettävässä Kööpenhaminan huippukokouksessa.
It is necessary – humankind has no alternatives.
Se on välttämätöntä, sillä ihmiskunnalla ei ole muuta vaihtoehtoa.
If I were responsible for energy, I would clearly bring into force transition strategies which pave the way towards a sustainable production.
Jos vastaisin energia-asioista, ottaisin ehdottomasti käyttöön siirtymästrategioita, joilla viitoitetaan tietä kestävään tuotantoon.
It must be clear that today’s emissions will be tomorrow’s problems.
Kaikille on oltava selvää, että tämän päivän päästöt ovat huomisen ongelma.
ACROSS THE BOARD
LAAJAA TOIMINTAA
GÜSSING: WHERE THE GREEN DREAM PAYS
GÜSSING: KUN VIHREÄ UNELMA KANNATTAA
In 15 years, the town of Gϋssing in Burgenland in Austria has been transformed from a state of economic decline to a thriving, forwardlooking town, based on renewable energy.
Itävallan kaakkoisosissa sijaitseva Gϋssingin kaupunki on noussut 15 vuodessa taloudellisesta taantumasta sykkiväksi ja tulevaisuuteen kurkottavaksi kaupungiksi, jossa käytetään laajalti uusiutuvia energialähteitä.
The town became selfsufficient in the field of heat and electricity and can earn additional revenue by selling any surplus.
Kaupunki tuottaa nykyisin oman lämpönsä ja sähkönsä, ja ansaitsee lisätuloja myymällä mahdollisen ylijäämän.
In 2005 this reached €13 million.
Vuonna 2005 kaupunki tienasi tästä 13 miljoonaa euroa.
Cuttingedge technology, and the commitment of the local authorities, especially the Mayor Peter Vadasz, have driven the pace of change and made a name for Gϋssing around the world.
Huipputeknologia ja paikallisten viranomaisten, etenkin kaupunginjohtaja Peter Vadaszin, sitoutuminen asiaan on sysännyt muutosta eteenpäin ja tehnyt Gϋssingin nimestä kuuluisan ympäri maailmaa.
The Biomass Energy Register (BEn) for sustainable site development in European regions will help local communities plan their energy supply in a sustainable way based on locally available biomass resources.
Euroopan alueiden kestävää kehitystä edistävällä biomassaenergiarekisterillä (BEn) autetaan paikallisia yhteisöjä suunnittelemaan energiatoimituksiaan kestävästi paikallisesti saatavien biomassavarojen perusteella.
This project is being rolled out first in four model regions in the UK, Poland, Germany and Italy.
Tämä hanke otettiin käyttöön ensimmäisenä neljällä mallialueella Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Puolassa, Saksassa ja Italiassa.
Renewable energy programmes in Gϋssing Duration 2000–06•€15.8 million from the ERDF •€20.9 million from participating organisations/authorities•€5.1 million from national funds
Uusiutuvia energialähteitä koskevat ohjelmat Gϋssingissä Kesto 2000–2006• EAKR:n tuki 15,8 miljoonaa euroa
The ‘Make It Be’ initiative supports the development of integrated bio-energy chains across Europe.
Make It Be -aloitteella tuetaan integroidun bioenergiaketjun kehittämistä Euroopassa.
The focus here is on enabling the full potential of bio-energy to be realised.
Painopisteenä on hyödyntää bioenergiaa mahdollisimman pitkälti.
In addition to being a practical example of success, Gϋssing’s status now assures the EEE an advisory role in many different networks and international projects.
Sen lisäksi, että se on käytännön esimerkki menestyksestä, Gϋssingin maine varmistaa EEE:lle nyt neuvonantajan aseman monissa eri verkostoissa ja kansainvälisissä hankkeissa.
Here are four leading examples.
Seuraavassa esitetään tästä neljä tärkeintä esimerkkiä.
Aside from the economic strength built through renewables, the area is also enjoying many knockon benefits from eco-tourism.
Uusiutuviin energialähteisiin perustuvan taloudellisen vahvuuden lisäksi alueella vierailee myös paljon ekoturisteja.
Maintaining the momentum locally
Vauhdin säilyttäminen paikallisesti
Güssing - How does it work?
Miten ohjelmat toimivat?
The Gϋssing model is eminently transferable to other countries and indeed other parts of the world.
Gϋssingin malli voidaan aivan hyvin siirtää muihin maihin ja myös isommille alueille.
It is a straightforward combination of local resources with sustainable, innovative technology.
Se on selkeä yhdistelmä paikallisia voimavaroja ja kestäviä, innovatiivisia tekniikoita.
EEE director Reinhard Koch recently presented the model to a meeting of the United Nations in Vienna and there has even been interest from the government in Sri Lanka.
EEE:n johtaja Reinhard Koch esitteli tämän mallin äskettäin Yhdistyneiden Kansakuntien Wienin kokouksessa, ja hankkeesta on ollut kiinnostunut jopa Sri Lankan hallitus.
Gϋssing took careful stock of its natural resources and based its renewable energy programme on the plentiful local supplies of wood and agricultural output.
Gϋssing kartoitti huolellisesti luonnonvaransa ja perusti uusiutuvia energialähteitä koskevan ohjelmansa runsaisiin paikallisiin metsä- ja maanviljelyvarantoihin.
It took the lead in research and development by founding the European Centre for Renewable Energy (EEE) in 1996. The EEE now has a worldwide reputation for its excellence in this field.
Se toimi tutkimuksen ja kehityksen eturintamassa perustamalla vuonna 1996 uusiutuvia energialähteitä käsittelevän eurooppalaisen keskuksen (EEE, European Centre for Renewable Energy), jolla on nyt maailmanlaajuisesti tunnustettu maine tällä alalla.
It coordinates all energy-related activities in the Güssing region, and organises lectures and training in the field of renewable energy and tours through Eco Energy Land, the surrounding region of 10 municipalities.The Gϋssing model is a network of decentralised power plants, based on biomass.
EEE koordinoi kaikkia energiatoimia Güssingin alueella sekä järjestää uusiutuvien energialähteiden alan luentoja ja koulutusta sekä kierroksia 10 kunnan ympäröimällä ekoenergiaseudulla.
Between them they generate electricity for the town and heat properties and communal buildings.
Gϋssingin mallina on biomassaan perustuvien voimaloiden hajautettu verkosto.
The total reliance on local raw materials ensures a high level of valueadded for local producers, as well as sustainable woodland management.
Ne tuottavat sähköä kaupunkiin sekä lämmittävät asuin- ja julkiset rakennukset.
Overall, this network of plants in Güssing has a capacity of 24 thermal Megawatts and 4 Megawatts of electricity, supplying ca.
Täydellinen riippuvuus paikallisista raaka-aineista takaa korkean lisäarvon paikallisille tuottajille sekä edistää kestävää metsänhoitoa.
50 000 MWh of heat and ca. 30 000 MWh of electricity per year.
Güssingin voimalaverkoston kokonaiskapasiteetti on 24 lämpömegawattia ja 4 sähkömegawattia, jotka tuottavat vuosittain noin 50 000 MWh lämpöä ja noin 30 000 MWh sähköä.
The success story of the last 15 years has been an inspiration to other areas in Austria.
Viimeisen 15 vuoden aikainen menestystarina on innoittanut myös muita Itävallan alueita.
2 region, home to 28 000 inhabitants, by 2010 using several dozen biomass plants.
Kaupungin yhtenä kunnianhimoisena tavoitteena on poistaa hiilipitoiset polttoaineet ja vähentää hiilidioksidipäästöjä 85 prosentilla vuoteen 2010 mennessä ympäröivällä 28 000 asukkaan alueella käyttämällä useampaa kymmentä biomassavoimalaa.
The Gϋssing model is a dynamic process where there are always new goals to achieve in know-how and efficiency.
Gϋssingin malli on dynaaminen prosessi, jossa on aina uusia tavoitteita tietotaidon ja tehokkuuden lisäämiseksi.
The next challenge for the town is to develop new agri-fuels which do not compete with food production.
Kaupungin seuraavana haasteena on kehittää uusia agropolttoa neita, jotka eivät kilpaile ravinnontuotannon kanssa.
Coach Bioenergie, part of the INTERREG IVB programme, is a new project launched in January 2009 to promote the sustainable use of biomass in the Central European Region.
Coach Bioenergie on osa INTERREG IVB -ohjelmaa. Tämän tammikuussa 2009 käynnistetyn hankkeen tarkoituksena on edistää biomassan kestävää käyttöä Keski-Euroopassa.
RENEWED is all about establishing a European network of bio-energy districts.
RENEWED-ohjelmassa on kyse bioenergia-alueiden eurooppalaisen verkon luomisesta.
Feasibility studies and development projects will involve local communities and boost awareness of the potential at all administrative levels.
Paikalliset yhteisöt osallistuvat toteutettavuustutkimuksiin ja kehityshankkeisiin, joiden tarkoituksena on tiedottaa näiden polttoaineiden mahdollisuuksista kaikilla hallintotasoilla.
ON THE GROUND
TOIMET PAIKAN PÄÄLLÄ
LA RÉUNION AN ISLAND WITH A MISSION award for what was for a while, the largest concentration of photovoltaic panels on French territory.
RegioStars Innovation -palkinnon aurinkosähköpaneeliasennuksesta, joka oli jonkin aikaa laajin Ranskan maaperällä.
Generating 999 kWc over a surface of 13 000 m2, the electricity created by the panels represented that consumed by 750 island households.
Paneelit tuottivat 999 kWc 13 000 m2:n pinta-alalla, mikä kattoi 750 saaren asuintalon kulutuksen.
Cleaner energy employs people
Puhtaampi energia työllistää
The French island of Réunion is still considered to be a tropical paradise – a paradise under threat.
Ranskan Réunionin saarta pidetään yhä trooppisena – mutta uhanalaisena – paratiisina.
The impact of global warming will be felt keenly here but the islanders are meeting the challenge head on.
Vaikka globaalin lämpenemisen vaikutukset tuntuvatkin täällä voimakkaasti, saaren asukkaat yrittävät vastata päättäväisesti tuleviin haasteisiin.
Far from complacent or resigned, they are going full steam ahead into the world of renewable energy.
He eivät seuraa tilannetta sivusta tai alistuneina vaan pyrkivät aktiivisesti uusiutuvien energialähteiden aikakauteen.
Since 2000 more than 600 people have been employed by the sector on the island.
Ala on työllistänyt saarella vuodesta 2000 alkaen yli 600 ihmistä.
As Philippe Berne, vice-president of the Regional Council points out, that might not seem like a lot, but scaled up to the size of France it would work out at 50 000 jobs. “It’s a creative way of employing people,” he explains.
Kuten alueneuvoston puheenjohtaja Philippe Berne huomauttaa, se ei ehkä tunnu paljolta, mutta Ranskan kokoisen maan mittakaavassa se vastaa 50 000 työpaikkaa. ”Se on luova tapa työllistää”, hän selittää.
Panorama visits Réunion, considers how feasible the island’s goal of reaching energy independence by 2025 is and takes a look at its claim to be a world leader in photovoltaic energy.
Panorama vierailee Réunionilla ja pohtii, onko saaren mahdollista saavuttaa tavoitteensa energiariippumattomuudesta vuoteen 2025 mennessä.
A claim that has its origins in one man’s vision.
Se tarkastelee myös saaren väitettä, jonka mukaan se on maailman johtava aurinkosähkön tuottaja.
Regional funding – backing a dream, creating an industry
Väitteen alkuperänä on yhden miehen visio.
It is not about just looking at one, dry balance sheet.”
Kyse ei ole vain yhden kuivan taseen tarkastelemisesta.”
He believes the island can see where it needs to be going.
Hän uskoo saaren tietävän, mihin suuntaan sen on edettävä. ”Ensisilmäyksellä käytäntö voi näyttää kalliimmalta, mutta se on tulevaisuutta,” sanoo Berne.
Challenges - topography, climate and infrastructure
Maanmuodostuksen, ilmaston ja infrastruktuurin asettamat haasteet
Alain Orriols has been on the island for 21 years, having established his own electrical company shortly after he arrived.
Alain Orriols on asunut saarella 21 vuotta, ja pian saapumisensa jälkeen hän perusti oman sähköyrityksensä.
As the population and the island’s commercial sector grew, so did his business and it wasn’t long before he expanded, taking on more staff, fulfilling an ever increasing number of contracts.
Väestön lisääntyessä ja kaupallisen sektorin voimistuessa myös Orriolsin liiketoiminta kasvoi, ja hän laajensi pian yritystään, palkkasi lisää työntekijöitä ja teki yhä useampia sopimuksia.
But although retirement beckoned, Orriols had developed a new passion, renewable energy sources.
Eläkkeelle siirtymisen häämöttäessä Orriolsilla oli uusi intohimo: uusiutuvat energialähteet.
He sold up and reinvested everything in an innovative project. “Photovoltaics seemed like a good idea, we had roof space, sunshine and the need for electricity.
Hän myi yrityksensä ja sijoitti kaiken uudelleen innovatiiviseen hankkeeseen. ”Aurinkosähkö tuntui hyvältä ajatukselta: meillä oli kattotilaa, auringonpaistetta ja sähköntarvetta.
I thought – let’s put the whole thing together,” says Orriols.
Ajattelinkin, että miksipä en yhdistäisi näitä kaikkia asioita”, toteaa Orriols.
The push for energy independence presents its own particular challenges on Réunion.
Energiariippumattomuuteen pyrkiminen asettaa Réunionille omat erityiset haasteensa.
Ravines, ranges of hills and other features make it hard to connect the electricity to the grid.
Sähköä ei ole helppo kytkeä verkkoon rotkojen, vuorijonojen ja muiden alueen pinnanmuodostusten vuoksi.
Early installations, set up in the 80s and 90s were relatively modest and served isolated families.
80- ja 90-lukujen sähköasennukset olivat varsin vaatimattomia ja niistä hyötyivät vain jotkut perheet.
The island is also in a cyclone zone so all the equipment on the roofs must be able to tolerate extreme weather and winds that can reach 280km/h, and be fully insured.
Saarella esiintyy myös paljon pyörremyrskyjä, joten kaikkien katolle asennettavien laitteistojen on kestettävä rajuja sääilmiöitä ja jopa 280 km/tunnissa puhaltavia tuulia, joten ne on vakuutettava täysin.
In the 90s operators and technical partners grew familiar with the technology.
Operaattorit ja tekniset yhteistyökumppanit oppivat tuntemaan alan teknologian 1990-luvulla.
They were also more motivated as increasing numbers of factories and new industry put pressure on the grid and petrol prices mounted.
Ne olivat myös motivoituneempia, kun yhä useammat tehtaat ja uudet teollisuudet rasittivat sähköverkkoa ja öljynhinta nousi.
It was at this point that the island recognised the potential of using the local operators and installers who had been working with photovoltaics for a decade.
Tässä vaiheessa saari havaitsi paikallisten operaattoreiden ja asentajien hyödyllisyyden, koska ne olivat työskennelleet aurinkosähkön parissa jo vuosikymmenen ajan.
So he knocked on the doors of industrial installations, wanting to use their roof space.
Niiden oli myös ratkaistava, miten ne voisivat valjastaa tuotetun sähkön.
Immediate enthusiasm was not forthcoming, but he persisted, part of the fun being in turning around a situation and making something work.
Ranskan valtion sähköntoimittaja EDF ei ollut valmis vastaanottamaan paikallisesti energiaa aurinkosähköstä verkkoon, hankintahintaa ei ollut kunnolla määritetty ja teknologiasta koitui paljon kuluja.
Not getting far with the big roofs he decided to focus on what he could get his hands on, and before long, friends, family and various warehouses started sprouting photovoltaic panels, shipped in by Orriols and installed by himself and a small team.
Koska hän ei pystynyt hankkimaan riittävästi isoja kattotiloja, ajan mittaan myös ystävien, perheenjäsenten ja useiden varastojen katoille alkoi ilmestyä Orriolsin toimittamia aurinkopaneeleja, jotka hän asensi itse pienen tiiminsä kanssa.
Investing all he had in his new passion, he still couldn’t break even and when it came to make or break time, he took his idea to the top and presented it to the President of the Region of Réunion, Paul Verges.
Koska hän oli sijoittanut kaikki uuteen intohimoiseen ideaansa, rahat alkoivat loppua ja hän esitteli ideansa yläportaalle Réunionin alueen presidentille Paul Vergesille.
They also had to work out how to harness the electricity generated. French electricity provider, EDF, was not ready, locally, to receive energy from photovoltaics into the grid, the tariff for purchase wasn’t well defined and the cost of the technology was significant.
”Ilman veronhuojennusta ja eurooppalaista rahoitusta voin rehellisesti myöntää, ettei tämä hanke olisi koskaan noussut maasta”, toteaa Orriols. ”Pystyimme verotoimenpiteiden ja EAKR:n rahoituksen avulla vähentämään asennusten
Two days later he had his funding, and a year later he was in partnership with the French multinational SIDEC with whom he won the 2009 RegioStars Innovation
Kaksi päivää myöhemmin hän sai rahoituksensa ja vuotta myöhemmin hän teki yhteistyösopimuksen ranskalaisen monikansallisen SIDEC-yhtiön kanssa. Hän voitti yhdessä yhtiön kanssa vuonna 2009
allowed us to reduce the cost of the installations and start to make a profit.”
kustannuksia ja saamaan voittoa.”
Every year sees substantial new installations and 10 to 15 megawatts now come from photovoltaic cells.
Joka vuosi asennetaan merkittäviä uusia laitteistoja, ja 10–15 megawattia tulee nyt aurinkosähkökennoista.
In a relatively short time the available area has been harnessed and now the challenge is to find new places on which to install the cells.
Saatavilla oleva alue on valjastettu varsin lyhyessä ajassa, ja haasteena onkin nyt löytää uusia paikkoja kennojen asentamiseksi.
So why Réunion?
Miksi Réunion?
The island has the best motivation possible, a realisation of its own vulnerability in the face of global warming.
Saarella on paras mahdollinen motivaatio: globaalilta lämpenemiseltä suojautuminen.
There are things experts agree on: extreme weather patterns mean a greater number of cyclones, many of which will be more violent than at present. “We have to consider water run-off and flooding”, explains Philippe Berne – vice-president of the Regional Council.
Asiantuntijat ovat samaa mieltä seuraavista asioista: Äärimmäiset sääilmiöt lisäävät pyörremyrskyjen määrää ja monet niistä ovat entistä rajumpia. ”Meidän on pohdittava veden poistamista ja tulvia”, selittää alueneuvoston puheenjohtaja Philippe Berne.
The rise in sea temperature and level is also bad news.
Meren lämpötilan ja -tason nousu ovat myös huonoja uutisia.
It will not take an increase of many degrees to cause the coral to start blanching and becoming weaker. “We have to have our reefs in good order,” Berne continues.
Lämpötilan ei tarvitse nousta paljoakaan, kun korallit alkavat jo haalistua ja heikentyä. ”Koralliriuttojemme on oltava hyvässä kunnossa”, Berne jatkaa.
The reason is not only to support biodiversity, but because behind every reef lies a beach and behind every beach, a village. “To keep the reefs in as good an order as possible, we have to manage the water run-off, both flood water and waste water,” says Berne.
Kyse ei ole vain biodiversiteetin tukemisesta vaan siitä, että jokaisen koralliriutan takana on ranta ja jokaisen rannan takana kylä. ”Jotta koralliriutat pysyisivät mahdollisimman hyvässä kunnossa, meidän on hallittava sekä tulva- että jäteveden poistamista”, toteaa Berne.
11 000 students attend the university and many French research organisations have a presence on the island.
Yliopistossa on 11 000 opiskelijaa ja saarella toimii useita ranskalaisia järjestöjä.
Agriculture will also be hit by rising temperatures and experiments are underway to determine the full effect on the sugar plantations.
Kohoavat lämpötilat vaikuttavat myös maanviljelyyn.
Another factor is the tolerant, multicultural climate in which all races and religions mix freely and in comfort.
Käynnissä on testejä, joiden avulla pyritään määrittämään niiden kaikki vaikutukset sokeriviljelmiin.
“We are remarkable,” says Berne, “we have a sentiment of belonging to a people who are tolerant and an inter-religious way of life which is very important.
Toinen tekijä on suvaitsevainen ja monikulttuurinen ilmasto, jossa kaikki rodut ja uskonnot sekoittuvat vapaasti ja jouhevasti. ”Meillä on ainutlaatuinen asema”, sanoo Berne ja jatkaa ”tunnemme kuuluvamme suvaitsevaiseen ja monta uskontoa käsittävään kansaan, mikä on meille hyvin tärkeää.
There is a unity here.”
Yhteenkuulumisen tunne on täällä hyvin voimakas.”
Finally there are also diseases to consider.
Lopuksi on pohdittava myös tauteja.
The 2005/6 outbreak of Chikungunya, a disease causing extreme joint pain which can be fatal, saw 1 722 cases reported.
Vuosina 2005–2006 puhjenneeseen Chikungunya-tautiin, joka aiheuttaa jopa kuolemaan johtavaa kovaa nivelkipua, kuoli 1 722 ihmistä.
Mathematical modelling suggests 110 000 may have been infected.
Matemaattisten mallintamisten mukaan tautiin on saattanut sairastua 110 000 ihmistä.
Berne wonders if this is one of the first signs of climate change on the island – diseases appearing in new territory, emerging diseases and worst of all, predicted high rainfall which favours disease vectors such as the Aedes aegypti mosquito, carrier of Chikungunya.
Berne pohtiikin, voisiko tämä olla yksi saaren ilmastonmuutoksen ensimmäisistä merkeistä – tautien ilmaantuminen uudelle seudulle, uudet taudit ja pahimpana kaikesta ennustetut rankkasateet, jotka suosivat taudinlevittäjiä, kuten Chikungunya-taudin kantajaa Aedes aegypti -moskiittoa.
All these factors come together to make Réunion a logical place for such an exponential growth in the use of renewable energy sources.
Lopuksi saaren asukkaat ovat ylpeitä luonnonperinnöstään.
The islanders’ desire to go still further and become energy independent in 15 years’ time is also explained.
Saarelle on perustettu merisuojelualueita ja puistoja, ja saaren asukkaat tiedostavat kotoperäisten eliölajien, joita joitain ei esiinny missään muualla, tärkeyden.
Analysis has shown that 48% of the greenhouse gases produced by Réunion come from traditional electricity generation.
Analyysien perusteella 48 prosenttia Réunionin tuottamista kasvihuonekaasuista on peräisin perinteisestä sähköntuotannosta.
The islanders see a clear connection between the emission of greenhouse gases and the troubles that they are going to have to deal with in the decades which lie ahead.
Saaren asukkaat näkevät selvän yhteyden kasvihuonekaasupäästöjen ja nykyisten ongelmien – joiden kanssa heidän on kamppailtava myös tulevina vuosikymmeninä – välillä.
Berne feels other factors are driving the entrepreneurial, innovative spirit the current boom in renewables is testament to.
Kaikkien näiden tekijöiden ansiosta on loogista, että uusiutuvien energialähteiden käyttö on kasvanut Réunionilla räjähdysmäisesti.
“We are very lucky. We benefit from European funding which is something our neighbouring islands cannot receive,” he says.
Tämä selittää myös sen, että saaren asukkaat haluavat edistyä asiassa vieläkin enemmän ja saavuttaa energiariippumattomuuden 15 vuoden kuluessa.
SITAR is a company with a lot of roof space, 13 000 m2 of which has been rented out to Orriols.
SITAR-yhtiöllä on paljon kattotilaa, ja se on vuokrannut 13 000 m2