natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• Family life: despite increasing individualisation and more frequently changing household/family patterns, the family remains a pivotal and treasured factor of European social life.
• Perhe­elämä: Vaikka yksilöllisyys korostuu ja kotita­lous­ ja perherakenteet yhä useammin muuttuvat, perhe pysyy eurooppalaisten sosiaalisen elämän kiinto­pisteenä ja arvona.
While attaching priority to work, a majority of Europeans would like to find more time for family activities.
Vaikka työ onkin prioriteetti, useimmat eurooppalaiset haluaisivat viettää enemmän aikaa perheen parissa.
• Health is an absolute priority for Europeans, who generally are less materialistic than often expected.
Turvallisuus: Vaikka epävarmuuden tunne yleistyy, eurooppalaiset tuntevat yhä olonsa varsin turvalliseksi.
Do you tend to organise your working time accor­ ding to other times (family, leisure,...) or to organise other times according to working time ?
Organisoitteko työaikanne muun ajan mukaan (perhe­elämän, vapaa­ajan jne.) vai muun ajankäyttönne työajan mukaan?
0 ■ work 2000
■ Muun ajan mukaan 2000
2 other 1997
Muun ajan mukaan 1997
■ other 2000 priority to work 1997
Työajan mukaan 2000 mukaan 1997
It is therefore of great consequence that levels of edu­cational attainment have been doubled over the last 30 years: 74% of the 25-29 olds now have a postcompulsory education.
Onkin erittäin merkittävää, että koulutustaso on kak­sinkertaistunut 30 viime vuoden kuluessa: 25­29­vuotiaista 74 prosenttia on kouluttautunut oppi­velvollisuutta pitemmälle.
Yet, on the threshold to the knowledge-based society it is untenable that almost a third of the cohort still fails to reach this level and thus risks being left behind.
Osaamisyhteiskunnan kynnyksellä on kuitenkin kestämätöntä, että ikäluokas­ta kolmannes ei edelleenkään tällaista koulutustasoa saavuta ja on vaarassa jäädä muista jälkeen.
While the development of lifelong learning will open many new opportuni­ties for training and up-grading after school, it is difficult to take advantage of these if one failed to attain an education at upper secondary level in the first place.
Elinikäisen oppimisen kehittymisen myötä avautuu paljon uusia mahdollisuuksia koulunjälkeiseen kouluttautumiseen ja taitojen parantamiseen, mutta niitä on vaikea hyö­dyntää, jollei takana ole keskiasteen koulutusta.
Income distribution marked inequalities in gender representation are still prevalent in economic and political life, particu­larly in decision­making functions.
Tulonjako parantuneet huomattavasti, talouselämässä ja politii­kassa on edelleen selvää sukupuolten eriarvoisuutta etenkin päätöksentekotehtävissä.
• Income differences in the EU are still large, both within and between Member States.
• Tuloerot ovat EU:ssa edelleen suuria niin jäsenvaltiois­sa kuin niiden välilläkin.
Percentage of seats of women in national and European Parliaments ­2000
Kuvio 7 Naisedustajia (%) kansallisissa parlamenteissa ja Euroopan parlamentissa 2000
_BAR_ National parliament
■ Maan parlamentti
I European Parliament
LJ Euroopan parlamentti
• Member States with lower average incomes tend to have greater income inequalities.
• Tuloerot ovat yleensä suurempia niissä maissa, joissa keskitulot ovat pienemmät.
This is worth noting since as a general rule the wealthier Member States tend to have more effective redistribution via benefits.
Tämä on syytä panna mer­kille, sillä vauraammissa jäsenvaltioissa etuuksiin perustuva tulonsiirtojärjestelmä on pääsääntöisesti tehokkaampi.
• e­divide: though the situation may be improving, there are big differences in the ability to participate in the e­society through internet access, both within and between Member States.
• Digitaalinen vedenjakaja: Vaikka tilanne onkin ehkä paranemassa, ihmisten mahdollisuuksissa osallistua sähköisen yhteiskunnan toimintaan Internetin kautta on suuria eroja niin jäsenvaltioissa kuin niiden välilläkin.
(1) The share of entire national income received by the top 20% of the population to that of the bottom 20%.
'"Väestön hyvätuloisimman 20%:n osuus kansantulosta jaettuna huonotu­loisimman 20%:n osuudella.
FIN ­ data not available.
FIN ­ ei tietoja.
Source: Eurostat ­ European Community Household Panel.
Lähde: Eurostat ­ EY:n kotitaloustutkimus.
S ­ national source (1997 data).
S ­ kansallinen lähde (1997 tiedot)
Percentage of people expressing trust for societal institutions. min/max by institutions, 1999
• Euroopan kansalaisten luottamus keskeisiin virano­maisiin, kuten virkamiehistöön, on hämmästyttävän vähäinen.
• 80% of Europeans agree that income differences are too high and that "large differences in income are not good for society ­ and a majority also think that governments should address the problem.
• Eurooppalaisista 80 prosenttia on sitä mieltä, että tuloerot ovat liian suuria ja etteivät suuret tuloerot ole hyväksi yhteiskunnalle. Valtaosan mielestä valtion olisi puututtava asiaan.
As a result the risk of child poverty remains an important issue
Luottamus yhteiskuntaan ja osallistu­minen sen toimintaan
• Flexibilisation of employment and working condi­tions have increased opportunities for participating in paid employment, yet, the resulting impact on quality of work is open to discussion.
• Vaikka naisten mahdollisuudet osallistua yhteiskun­taelämään samoin edellytyksin kuin miehet ovat
• While possibilities for women to participate in socie­ty on equal terms have been greatly improved,
Lähde: Eurobarometri
III ... and the policy challenges
III ...ja poliittiset haasteet
• High levels of emigration and ageing in several EU regions present a threat to economic growth and social progress.
• Useita EU:n alueita leimaa väestön poismuutto ja ikääntyminen, mikä uhkaa talouskasvua ja yhteiskunnallista edistymistä.
• The rise in the number of the very old poses a challenge to systems of health and long-term care and to our ability to contain demand through the promotion of healthy ageing lifestyles.
• Kaikkein ¡äkkäimpien määrän kasvu asettaa haasteen terveydenhoidon ja pitkäaikaishoidon järjestelmille sekä mahdollisuuksillemme pitää niiden kysyntä kurissa terveenä ikääntymistä tukevien elintapojen kautta.
• The growing number of non EU nationals living in the Union underlines the importance of measures aimed at securing a rapid integration of newcomers into economic and social life.
• EU:ssa asuu yhä enemmän sen ulkopuolisten maiden kansalaisia, mikä tekee yhä merkittävämmiksi toimet, joilla varmistetaan, että tulokkaat kotoutetaan nopeasti isäntämaan talous-ja yhteiskuntaelämään.
• The shrinking of the labour force and the increase in pensioners gives particular pertinence to the Union's existing efforts to raise the activity and employment rates of all of working age, since this can improve economic dependency rates and thus modify the economic and social effects of deteriorating old age dependency rates.
• Työvoiman väheneminen ja eläkeläisten määrän lisääntyminen tekevät unionin toimista kaikkien työikäisten aktiivisuuden ja työllisyyden lisäämiseksi entistäkin tärkeämpiä, koska näin voidaan parantaa huoltosuhdetta ja sitä kautta muuttaa huononevan vanhusten huoltosuhteen taloudellisia ja sosiaalisia vai kutuksia.
• As baby boomers approach the age of early retire ment it becomes increasingly crucial to find ways to improve employment opportunities for older workers and to enable and motivate them to seize these possibilities.
• Kun suuret ikäluokat tulevat varhaiseläkeikään, on entistä tärkeämpää löytää keinoja, joilla parannetaan iäkkäitten työntekijöitten työllisyysmahdollisuuksia ja annetaan heille mahdollisuus ja motivaatio tarttua näihin tilaisuuksiin.
Adjusting well to an ageing work force will require important changes in labour market and work place practices of age management.
Jotta työvoiman ikääntymiseen voidaan mukautua kunnolla, tarvitaan merkittäviä muutoksia työmarkkinoitten ja työpaikkojen tapoihin käsitellä ikääntymistä.
• Current inequalities in income distribution, education and health preclude the disadvantaged from participating in society to their full potential.
EU-maiden sosiaalijärjestelmät ovat tarjonneet kansalaisille hyvän suojan ja edistäneet merkittävästi yhteiskunnallista yhteenkuuluvuutta.
The welfare systems of Member States have provided European citizens with good protection and contributed significantly to the development of social cohesion.
Järjestelmät ovat lisäksi onnistuneesti sopeutuneet lukuisiin ajan myötä esiin tulleisiin haasteisiin.
These welfare systems have furthermore adapted well to a number of challenges over time.
Nyt niiden on mukauduttava kiihtyviin väestöllisiin muutoksiin ja nopeasti kehittyvän osaamistalouden tarpeisiin.
They now have to adjust to the accelerating pace of demographic changes and the requirements of a rapidly evolving knowledge-based economy.
On löydettävä hyviä keinoja, vastata työvoiman ikääntymiseen ja vähentymiseen ja pitää nämä kurissa.
Appropriate ways must be found to counteract and contain the ageing and shrinking of the labour force and the pressure on pension and health expenditure emanating from demographic trends.
Sama koskee demografisten kehitys suuntien eläke- ja terveydenhuoltomenoille aiheuttamia paineita.
The information revolution presents welfare systems with the challenge to ensure that the opportunities offered by new technologies are exploited to the full while the risks of negative side effects are minimised.
Tietovallankumouksen vuoksi sosiaalijärjestelmien on varmistettava, että uuden tekniikan mahdollisuudet hyödynnetään täysimittaisesti ja niiden kielteiset sivuvaikutukset pidetään minimissä.
• The growing availability of knowledge combined with improved individual capabilities for processing and sharing information, is raising the expectations of citizens - there is a growing tendency among people to expect higher quality, tailor-made, customised responses to their needs.
• Tulonjakoon, koulutukseen ja terveydenhuoltoon liittyvät eriarvoisuudet estävät muita heikommassa asemassa olevia osallistumasta täysipainoisesti yhteiskunnan toimintaan.
• Participation is a crucial factor in the formation of social cohesion.
• Parantuva tiedon saatavuus ja ihmisten paremmat kyvyt sen käsittelyyn ja jakamiseen kohottavat kansalaisten odotuksia.
Thus a considerable challenge for the building of a socially cohesive Europe relates to the extent to which we can secure sufficient access for all to participate in markets, politics and civil society.
Ihmiset odottavat yhä laajemmin korkealaatuisia ja räätälöityjä vastauksia tarpeisiinsa.
Achieving sustainable economic growth and full employment amid a successful transition to a knowledge-based, yet older Europe, will require that scarce human resources are treated with much more care than in the past, which gives a new importance to social policy.
Jotta kestävä talouskasvu ja täystyöllisyys voidaan saa vuttaa samalla, kun onnistuneesti siirrytään tiedolle rakentuvaa jos kohta iäkkäämpää Eurooppaan, vähäisiä henkilöresursseja on kohdeltava huolellisemmin kuin takavuosina. Tämä lisää sosiaalipolitiikan merkitystä.
The current inequalities in income distribution, education and health represent a barrier to people participating in society to their full potential.
Tulonjakoon, koulutukseen ja terveydenhoitoon liittyvät eriarvoisuudet estävät ihmisiä osallistumasta täysipainoisesti yhteiskunnan toimintaan.
Yet, this report also highlights some of the positive interactions between income, education, health and employment which we can build on, when developing our resources of human capital.
Tässä raportissa tuodaan kuitenkin esiin myös esimerkkejä positiivisesta vuorovaikutuksesta tulojen, koulutuksen, terveydenhuollon ja työllisyyden välillä.
• As employment levels are rising and more Europeans getto participate in paid work it becomes increasingly important to strive not just for more, but also for better jobs and to focus on the quality of work.
Merkittävä haaste sosiaalisesti yhtenäisen Euroopan rakentamiselle piileekin siinä, missä määrin onnistutaan varmistamaan kaikille riittävät mahdollisuudet osallistua markkinoitten toimintaan, politiikkaan ja kansalaisyhteiskuntaan.
• And as Europe succeeds in raising the employment rate of women and older workers it becomes increasingly important to achieve a higher degree of reconciliation between work and family life.
• Kun työllisyys paranee ja yhä useampi eurooppalainen pääsee palkkatyöhön, on yhä tärkeämpää paitsi lisätä työpaikkoja myös parantaa niitten laatua ja keskittyä työnteon laatuun.
Social policy is not only an instrument for arriving at a more equitable society.
Sosiaalipolitiikka on muutakin kuin keino tehdä yhteiskunnasta tasa-arvoisempi.
Where it is cost-effective, it can contribute substantially to a more effective and productive economy.
Kun se on kustannuksiinsa nähden tehokasta, se voi merkittävällä tavalla osaltaan lisätä talouden tehokkuutta ja tuottavuutta.
This underlines that there is a need to monitor social trends and analyse their overall impact on the economy and society in order to design the most adequate and efficient social policy response.
Tämä korostaa sitä, että on seurattava sosiaalisia kehityssuuntia ja analysoitava niiden kokonaisvaikutukset talouteen ja yhteiskuntaan, jotta voidaan löytää sopivin ja tehokkain tapa vastata niihin sosiaalipolitiikan keinoin.
IV The indicators
IV Indikaattorit
Ageing of the population
Väestön ikääntyminen
In 1999, there were 60 million elderly people aged 65 and over in the EU compared with only 34 million in 1960.
Vuonna 1999 EU:ssa oli 60 miljoonaa vähintään 65­vuotiasta ­ vuonna 1960 heitä oli vain 34 miljoonaa.
Today, elderly people represent 16% of the total population or 24% of what is considered to be the working age population (15­64 year olds).
Nykyään iäkkäitä on 16 prosenttia kokonaisväestöstä eli 24 prosenttia työikäisen väestön määrästä (15­64­vuotiaista).
By 2010, this ratio is expected to rise to 27%.
Suhteen odotetaan kasvavan 27 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä.
Over the next fifteen years, the number of 'very old' people aged 80 and over will rise by almost 50%.
Seuraavien viidentoista vuoden aikana "kaikkein ¡äkkäimpien" eli vähintään 80­vuotiaitten määrä kasvaa lähes 50 prosenttia.
Old age dependency ratio (1)
Vanhusten huoltosuhde
(1) Population aged 65 and over as a percentage of the worki ig age populati Dn (15­64) Source: Eurostat ­ Demographic Statistics
111 65 vuotta täyttäneitä prosentteina työ käisen väestön määrästä (15­64­vuotiaista) Lähde: Eurostat ­ Väestötilastot.
Graph 10 Elderly population by household situation and age, EU­15, 2010
Iäkäs väestö kotitalouden ja iän mukaan, EU­15, 2010
Old age dependency ratio (1), 1999 and 2010
Vanhusten huoltosuhde "' 1999 ja 2010
80 and over π 1999
I 80 vuotta täyttäneet
Other
Yksin
Living in a collective household
Kaksin kutnp­ panin kanssa
Source: Eurostat ­ Demographic Statistics
Yhteiíô­ taloudessa
Source: Eurostat ­ 1995­ based (baseline) household scenarios
Lähde: Eurostat ­ vuoden 1995 tilanteeseen perustuvat kotitalousskenaariot (perusskenaario).
Migration and asylum
Lähde: Eurostat ­ Väestötilastot.
Since 1989, net migration has been the main component of annual population change in the Union.
Nettomuutto on vuodesta 1989 ollut tärkein väestön vuosimuutokseen vaikuttava tekijä EU:ssa.
In 1999, the annual net migration rate was 1.9 per 1 000 population, representing around 70% of total popu­lation growth.
Vuonna 1999 nettomuuttoaste oli 1,9 tuhatta asukasta kohti, ja sen osuus väestön kokonaiskasvusta oli noin 70 prosenttia.
Around 5% of the EU population are non­nationals (3.5% are non­EU nationals and 1.5% EU nationals).
Noin 5 % EU:n väestöstä on muita kuin kyseisen maan kansalaisia (3,5 prosenttia EU:n ulko­puolisten maiden kansalaisia ja 1,5 prosenttia muiden EU­maiden kansalaisia).
In 1999, there were over 350 000 asylum applications in the fifteen Member States.
Vuonna 1999 EU:n 15 jäsenvaltiossa kirjattiin yli 350 000 turvapaikkahakemusta.
Net migration rate (per 1 000 population)
Keskimääräinen vuotuinen nettomuuttoaste (tuhatta asukasta kohti) i g g g
Source: Eurostat ­ Demographic Statistics
Lähde: Eurostat­Väestötilastot
Graph 11 Average annual rate of population change by component, EU­15, 1960­1999
Väestönmuutoksen vuosivauhti keskimäärin tekijöittäin, EU­15, 1960­1999
Source: Eurostat ­ Migration Statistics
Lähde: Eurostat ­ Muuttotilastot.
Education outcomes
Koulutustaso
Attainment levels of the population have improved significantly over the last thirty years, particularly among females.
Väestön koulutustaso on parantunut huomattavasti 30 viime vuoden aikana ­ erityisesti naisten kohdalla.
Today, more than 74% of young people aged 25­29 in the Union have a post­compulsory qualification.
Nykyään yli 74 prosenttia 25­29­vuotiaista nuorista on kouluttautunut oppivelvollisuutta pitemmälle.
At the same time, however, 19% of persons aged 18­24 leave the education system with only lower secondary education at best.
Kuitenkin 19 prosenttia 18­24­vuotiaista jättää koulun viimeistään yläastetta vastaavan tason jälkeen.
EU­15 Β DK D EL E F IRL I Percentage of 18­24 year­olds having left education with low qualifications (I5CED 0­2)
EU­15 Β DK D EL E F IRL I Matalaan koulutustasoon koulunsa jättäneitä 18­24­vuotiaista (prosenttia) (ISCED 0­2)
Note: 1997 data for IRL and A. UK ­ GCSE '0' levels are included under ISCED 3. Source: Eurostat ­ European Union Labour Force Survey
Vähintään keskiasteen koulutuk­sen suorittaneita väestöstä (prosenttia) ikäryhmittäin, 1999
Graph 14 Unemployment rates of the popula­tion aged 25­59 by sex and level of education, EU­15, 1999
25­59­vuotiaitten työttömyys asteet sukupuolen ja koulutusta­son mukaan, EU­15, 1999
Source: Eurostat ■ European Union Labour Force Survey
Lähde: Eurostat ­ EU:n työvoimatutkimus.
Source: Eurostat ­ European Union Labour Force Survey
Lähde: Eurostat · EUn työvoimatutkimus.
EU­wide, 8% of the population aged 25­64 participated in education/training (in the last four weeks) in 1999.
Koko EU:ssa 8 prosenttia 25­64­vuotiaista osallistui vuonna 1999 koulutukseen (viimeisimpien neljän viikon aikana).
Such training activities seem to be more prevalent in the Nordic countries, the Netherlands and the United Kingdom.
Kouluttautuminen näyttää olevan yleisintä Pohjoismaissa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kunin­gaskunnassa.
Older persons are less likely to receive training than younger persons.
Iäkkäät osallistuvat koulutukseen vähemmän todennäköisesti kuin nuoret.
Higher qualified persons are more likely than the low­qualified to participate in such training.
Kouluttautuminen on lisäksi yleisempää pitkälle kouluttautuneitten kuin vähän kouluttautuneiden joukossa.
EU­15 Β DK D EL E F IRL I L NL Percentage of 25­64 year­olds having participated in education or training in the last four weeks, 1999
EU­15 Β DK D EL E F IRL Neljän edellisviikon aikana koulutukseen osallistuneita 25­64­vuotiaista (%), 1999
Total 25­64
25­64 ­vuotiaista yhteensä
Upper teondary
.H Yläaste tai vähemmän
Source: Eurostat ­ UOE (Unesco, OECD and Eurostat) questionnaires on edu­cation statistics
Lähde: Eurostat ­ UOE:n (Unesco, OECD ja Eurostat) kyselylomakkeet kou­lutustilastoista.
In 1999, an estimated 162 million people were in employment in the Union, a rise of more than 7 million since 1995.
Vuonna 1999 EU:ssa oli arviolta 162 miljoonaa työllistä, mikä on yli 7 miljoonaa enemmän kuin vuonna 1995.
This represents annual growth of around 1.2% per annum.
Se vastaa noin 1,2 prosentin vuosikasvua.
In 1999, employment increased by 1.6%.
Vuonna 1999 työllisyys kasvoi 1,6 prosenttia.
The employment rate for the population aged 15-64 stood at 62% in 1999.
15­64­vuo­tiaitten työllisyysaste oli tuolloin 62 prosenttia.
Employment rate, 15-64 years
UK työllisyysaste, 15­64­vuotiaat (%)
Trend in employment
Työllisyyskehitys
Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey and National Accounts (ESA 95)
Lähde: Eurostat ­ EU:n työvoimatutkimus ja kansantalouden tilinpito (ESA 95).
Graph 17 Average annual employment growth, 1995 - 1999
Kuvio 18 lyöllisyyskasvu/vuosi keskimäärin. 1995­1999
Graph 18 Employment rates (15­64 years), 1999
Työllisyysaste (15­64­vuotiaat), 1999 ft
Source: Eurostat ­ National Accounts (ESA 95)
Lähde: Eurostat ­ Kansantalouden tilinpito (ESA 95}.
Source: Eurostat ­ European Union Labour Force Survey
Lande: Eurostat­ EU:n työvoimatutkimus.
Employment of older workers
Iäkkäitten työntekijöitten työllisyys
During the last decade, the EU employment rate of 55­64 year­old men fell by around 5 percentage points to stand at 47% in 1999.
Viime vuosikymmenenä 55­64­vuotiaitten miesten työllisyysaste putosi EU:ssa noin 5 prosenttiyksikköä. Vuonna 1999 se oli 47 prosenttia.
The decline may be the result of a combination of job shortages, lower mobility and inadequate skills rather than the wish to retire early.
Laskun taustalla voivat olla pula työpaikoista, vähäinen liikkuvuus ja riittämättömät ammattitaidot eikä niinkään halu siirtyä varhaiseläkkeelle.
In contrast, the comparable female rate rose by almost 4 points to reach 27% in 1999.
Vastaavanikäisten naisten työlli­syysaste puolestaan nousi lähes 4 prosenttiyksikköä ja oli samana vuonna 27 prosenttia.
Overall, 37% of the population aged 55­64 were in employment in 1999.
Kaikista 55­64­vuotiaista työllisiä oli 37 prosenttia.
EU­15 Employment rate. 55­64 years, 1999
EU­15 Β Työllisyysaste, 55­64­vuotiaat, 1999 (%)
Persons in employment aged 55­64, 1999 (1000)
55­64­vuotiaita työllisiä, 1999 (tuhansia)
Source: Eurostat ­ European Union Labour Force Survey
Lähde: Eurostat ­ EU:n työvoimatutkimus.
Graph 19 Employment rates by age­group and sex, EU­15, 1999
Kuvio 19
Graph 20 Employment rates of 55-64 yearolds, 1999
Kuvio 20
Source: Eurostat · European Union Labour Force Survey
Lähde: Eurostat ­ EU:n työvoimatutkimus.
Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey
Lähde: Eurostat ­ EU:n työvoimatutkimus.
In 1999, the total number of unemployed in the Europe of Fifteen dropped below 16 million for the first time since 1992.
EU:n kokonaistyöttömyys putosi vuonna 1999 ensimmäisen kerran vuoden 1992 jälkeen alle 16 miljoonan.
This represents 9.2% of the labour force compared with 4.2% and 4.7% in the United States and Japan respectively.
Työttömiä oli 9,2 prosenttia työvoimasta, kun vastaava luku USA:ssa oli 4,2 prosenttia ja Japanissa 4,7 pro­senttia.
Between 1998 and 1999, Spain and Ireland recorded the largest falls in their unemployment rates although Spain continues to have the highest figure (15.9%).
Vuosina 1998­1999 työttömyys väheni eniten Espanjassa ja Irlannissa, joskin Espanjan työttömyysaste oli edelleen korkein (15,9 prosenttia).
In contrast, Greece is the only country where the rate continues to rise.
Kreikka puolestaan on ainoa maa, jossa työttömyys lisääntyy edelleen.
Unemployment rate
Työttömyysaste (%)
Unemployment (1000), 1999
Työttömiä (tuhansia), 1999
Source : Eurostat ­ comparable estimates based on the European Union Labour Force Survey
Lähde: Eurostat ­ vertailukelpoiset arviot EU:n työvoimatutkimuksen perusteella.
Graph 21 Unemployment rates by sex, 1999
Kuvio 21
Graph 22 Trend ¡n the unemployment rate by sex, EU­15, 1992­1999
Kuvio 22 Työttömyysasteen kehitys sukupuo­littain, EU­15, 1992­1999 (prosenttia)
"«·­ s
Yhteensä
Source : Eurostat ­ comparable estimates based on the European Union Labour Force Survey
LShde: Eurostat ­ vertailukelpoiset arviot EU:n työvoimatutkimuksen perusteella.
Source : Eurostat ­ comparable estimates based on the European Union Labour Force Survey
Låhde: Eurostat ­ vertailukelpoiset arviot EU:n työvoimatutkimuksen perusteella.
EU­wide, 8.5% of young people (aged 15­24) were unemployed in 1999.
Nuorista (15­24­vuotiaista) oli työttöminä vuonna 1999 koko EU:ssa 8,5 %.
The unemployment rate (asa per­centage of the labour force) among young people was 17.9%.
Nuorten työttömyysaste (pro­sentteina työvoimasta) oli 17,9 %.
The differences between these two percentages vary significantly between countries.
Näiden kahden luvun arvo vaihtelee huomattavasti maasta toiseen.
While the first figure shows that a relatively small pro­portion of young people is unemployed, the second one gives an indication as to the labour market situation for young people.
Ensimmäinen luku osoittaa, että vain suhteellisen pieni osuus nuorista on työttömiä, kun taas toinen luku kuvastaa nuorten tilannetta työmarkkinoilla.