natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Reform decisions still pending:Community patent, second railway package, climate change package, TENs-transport revision, temporary agency workers, updating of social security coordination rules, mutual recognition of qualifications; EU-wide regime for taxation of savings.
Uudistukset, joita koskevia päätöksiä ei ole vielä hyväksytty:Yhteisöpatentti, 2. rautatiepaketti,ilmastonmuutospaketti, TEN-liikenneverkkojen tarkistus, vuokrahenkilöstö, sosiaaliturvajärjestelmienkoordinointia koskevien sääntöjen saattaminen ajan tasalle, tutkintotodistusten vastavuoroinentunnustaminen, EU:n laajuinen järjestely säästötulojen verottamiseksi.
Reforms where Commission proposals will be tabled in 2003:Proposals on transport infrastructurepricing including a Eurovignette modification (Mid-2003); phasing in of the European health insurance card(February 2003); action plan on raising R & D investment in the Member States (April 2003); new frameworkfor management of chemicals (Mid-2003); development of European technology platforms (End 2003); environmental technologies action plan (End 2003). (*)Agreement in principle in Council.(**)Current rules provide only for freight networks, but the second rail package will extend this to all rail services.
Uudistukset, joita koskevat komission ehdotukset esitetään vuonna 2003:Ehdotukset liikenteeninfrastruktuurin käytön hinnoittelusta, mukaan luettuna Eurovignetten muutos (vuoden 2003 puoliväli),eurooppalaisen sairausvakuutuskortin asteittainen käyttöönotto (helmikuu 2003),toimintasuunnitelma T & K -investointien lisäämiseksi jäsenvaltioissa (huhtikuu 2003),uusi kemikaalien hallintaa koskeva kehys(vuoden 2003 puoliväli),eurooppalaisten teknologiakokonaisuuksien kehittäminen (vuoden 2003 loppu),ympäristöteknologiaa koskeva toimintasuunnitelma (vuoden 2003 loppu). (*)Periaatesopimus neuvostossa.(**)Nykyisissä säännöissä määrätään ainoastaan rahtiliikenteen verkoista, mutta toinen rautatiepaketti koskee kaikkearautatieliikennettä.
Reform today can and will deliver a mediumterm growth dividend (1
1 aikavälillä. (
This means addressing the factors that can make the biggest contribution togrowth and ensuring that it is consistent with sustainable development.
Tämä merkitsee puuttumista tekijöihin, jotka voivat lisätäkasvua eniten ja varmistaa kasvun olevan sopusoinnussa kestävän kehityksen kanssa.
Box 2 Key factors behind EU growth
Laatikko 2 – EU:n kasvun avaintekijät
Two principal factors contribute to output growth: the number of people in work andpro-ductivity.
Tuotannon kasvuun vaikuttaa kaksi päätekijää: työssä olevien ihmisten lukumääräjatuottavuus.
One is the level of investment or capital deepening, for example, to expand businesses, adopt new technologies, or to invest in human capital (skills, training and education).
Ensimmäinen niistä on investointientaso tai pääomaintensiteetin lisääminen, esimerkiksi yritysten laajentamiseksi, uuden teknologianomaksumiseksi tai henkisen pääoman kehittämiseksi (taidot ja koulutus).
The second is the output-generating effects of both human and business capital investments.
Toinen muodostuu ihmisiin taituotantokoneistoon tehtyjen investointien tuotantoa lisäävästä vaikutuksesta.
It reflects factors such as the degree of competition, the ability to create newideas and know-how and use them to drive innovation and to reorganise work processes, andthe overall regulatory environment.
Se heijastaasellaisia osatekijöitä, kuten kilpailun astetta, kykyä synnyttää uusia ideoita ja osaamista sekähyödyntää niitä innovaatiotoimintaan ja työprosessien uudelleenjärjestämiseen, sekä yleistäsääntely-ympäristöä.
This is often described by total factor productivity (TFP).
Tätä kuvataan usein tuotannontekijöiden kokonaistuottavuudella.
Graph 1 — Employment and productivity growth, EU-15
Kaavio 1: Työllisyyden ja tuottavuuden kasvu, EU-15
Absolute levels of productivity per worker are high in some Member States.However, in the second half of the 1990s the United States made progress in raising bothemployment rates and labour productivity.
Edistyminen kohti Lissabonin tavoitteita jälkipuoliskolla Yhdysvallat onnistui kuitenkin nostamaan sekä työllisyysastetta ettätyövoiman tuottavuutta.
The Union succeeded in raising the employment rate, while, in contrast to the United States, labour productivity growth has sloweddown.
Unioni onnistui nostamaan työllisyysastetta, mutta toisin kuin Yhdysvalloissa, työvoiman tuottavuuden kasvu on hidastunut.
Graph 2 — Employment and productivity levels in the EU in 2001
Kaavio 2: Työllisyys- ja tuottavuusasteet EU:ssa 2001
Note: 2000 employment data for D and L.Source: European Commission.
Huom: Saksan ja Luxemburgin työllisyystiedot vuodelta 2000.Lähde: Euroopan komissio.
This picture forms the backdrop against which progress on jobs, structural reforms,knowledge, social cohesion and sustainability should be assessed.
Tällainen on se tausta, jota vasten edistymistä työpaikkojen luomisessa, rakenteellisissauudistuksissa, sosiaalisessa yhteenkuuluvuudessa ja kestävyydessä olisi arvioitava.
Employment-driven growth in the second half of the 1990s
Työllisyysvetoinen kasvu 1990-luvun jälkipuolella
Member States have been pursuing structural reforms of their national labour markets, whichhave started to bear fruit in the form of more people in work and lower unemployment,including a notable reduction in longterm unemployment.
Jäsenvaltiotovat jatkaneet työmarkkinoidensa rakenteellisia uudistuksia, ja ne ovatkin alkaneettuottaa tulosta uusien työpaikkojen ja alhaisemman työttömyyden muodossa; erityisestipitkäaikaistyöttömyys on vähentynyt.
One significant developmenthas been that improvements in the labour market have not led to a short-term increasein inflation as companies put up prices in order to recover the higher wages needed toretain and attract employees.
Yksi merkittävä muutos on ollut se, ettätyömarkkinoiden parantuminen ei ole lyhyellä aikavälillä nostanut inflaatiota, vaikka useinyritykset nostavat hintoja kattaakseen työntekijöiden houkuttelemiseksi ja pitämiseksimaksettavat korkeammat palkat.
This suggests structural improvements in the employmentmarket.
Tämä viittaa työmarkkinoiden rakenteen parantumiseen.
Box 3 Employment performance
Laatikko 3 – Työllisyyden kehitys
•Between 1995 and 2001, the total number of jobs increased by about 12 million and theemployment rate rose by 4 percentage points.
•Vuodesta 1995 vuoteen 2001 työpaikkojen kokonaislukumäärä kasvoinoin 12 miljoonalla ja työllisyysaste 4 prosenttiyksiköllä.
•Employment increased with the creation of around 500 000 new jobsduring the downturnin 2002.
•Vuoden 2002 taantuman aikanakin syntyi vielä noin 500 000 uutta työpaikkaa.
•Overall employment in 2001 grew fastest in Luxembourg, Portugal and Irelandwithstrong growth in employment for women seen in Ireland at close to 4 % and in the accessioncountries (over 8 %).
•Kaiken kaikkiaan työllisyys kasvoi vuonna 2001 nopeimmin Luxemburgissa, Portugalissa ja Irlannissa,ja naisten työllisyys kasvoi voimakkaasti Irlannissa (lähes 4 prosenttia) jaehdokasmaissa (yli 8 prosenttia).
The three best performing Member States saw overall employmentgrow at 3.9 % and female employment at around 3.6 %.
Kolmen parhaiten menestyneen jäsenvaltion kokonaistyöllisyys kasvoi 3,9 prosenttia ja naisten työllisyys 3,6 prosenttia.
•Unemployment fell between 1995 and 2001by more than four million across the Union,though as a result of current conditions there has been a modest increase in the EU averagein 2002 to 7.6 %.
•Työttömien määrä putosi vuodesta 1995 vuoteen 2001yli 4 miljoonalla koko unionissa,joskin viimeaikainen kehitys on nostanut työttömyyttä hiukan, ja EU:n keskiarvo vuonna 2002oli 7,6 prosenttia.
The average for the three Member States with the lowest levels of unemployment was around 3 %.
Työttömyyden keskiarvo niissä kolmessa jäsenvaltiossa, joissa työttömyyson vähäisintä, oli noin 3 prosenttia.
•Unemployment in 2002 remained lowest in Luxembourg, the Netherlands and Aus-triaand rose in all Member States except Greece and Italy.
•Vuonna 2002 työttömyys oli edelleen vähäisintä Luxemburgissa, Alankomaissa ja Itävallassa, ja se nousi kaikissa jäsenvaltioissa lukuun ottamatta Kreikkaa ja Italiaa.
Five of the accession countries (Cyprus,Hungary, Slovenia, the Czech Republic and Malta) had unemployment rates below the EUaverage.
Viidessä ehdokasmaassa (Kyproksessa, Unkarissa, Sloveniassa, Tšekissä ja Maltassa) työttömyysaste oli EU:n keskiarvoa alempi.
•Mobility of the workforce between and even within Member States remains relativelylimitedat around 1.2 % of the population.
•Työvoiman liikkuvuus jäsenvaltioiden välillä ja jopa niiden sisällä on edelleen suhteellisen vähäistä,noin 1,2 prosenttia väestöstä.
•Important gender gaps persistin employment rates, earnings, job status and career progression.
•Sukupuolten välillä on edelleen merkittäviä eroja työllisyysasteessa, palkkauksessa,asemassa ja uralla etenemisessä.
Denmark, the Netherlands, Sweden and the UK currently meet the 70 % target set for 2010 for the overallemployment rate, while another three Portugal, Austria and Finland are above the 67 %intermediate target set for 2005.
Tanska, Alankomaat,Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta yltävät tavoitteeksi vuoteen 2010 mennessä asetettuun70 prosentin työllisyysasteeseen, ja kolme muuta jäsenvaltiota – Portugali, Itävalta ja Suomi – ylittävät vuodeksi 2005 asetetun välitavoitteen 67 prosenttia.
Yet overall, despite these positive performances, the Union may not meet its intermediate target unless all Member States make greater efforts.
Tästä myönteisestäkehityksestä huolimatta unioni kokonaisuutena ei ehkä saavuta välitavoitettaan, elleivätkaikki jäsenvaltiot ponnistele entistä ankarammin.
There is strong evidence that the countries that have made the strongest progress are thosethat have undertaken wide ranging reforms (2).
On olemassa vahvaa näyttöä siitä, että eniten edistyneet maat ovat niitä, jotka ovattoteuttaneet laajoja uudistuksia.
Denmark, Ireland and the Netherlandsstand out as having implemented the most comprehensive set of labour market reforms,tackling wage bargaining structures; training and activation policies, benefit levels andeligibility criteria; and high levels of general and labour taxation.
(2) Tanska, Irlanti ja Alankomaat erottuvat maina, jotkaovat toteuttaneet perusteellisimmat työmarkkinoiden uudistukset ja puuttuneetpalkkaneuvottelujen rakenteisiin, koulutukseen ja aktivoiviin toimiin, etuuksien tasoonja myöntämisperusteisiin sekä kokonaisverotuksen ja palkkatyön verotuksen korkeaantasoon.
In addition, labour market reforms in these countries were often accompanied by other structural reforms in product markets.
Lisäksi näissä maissa toteutettuihin työmarkkinoiden uudistuksiin on useinliittynyt muita rakenteellisia uudistuksia tuotemarkkinoilla.
The need for a broad approach was also recognised by the Spring European Council in 2002, which identified priorities for further labour market reforms in the
Laaja-alaisen lähestymistavantarve tunnustettiin myös keväällä 2002 pidetyssä Eurooppaneuvoston kokouksessa,jossa määritettiin ensisijaiset tavoitteet tulevia työmarkkinoiden uudistuksia vartenjäsenvaltioissa. (3)
(1) reduction of tax burden on low-wage earners, (2) make work pay within tax and benefit systems,(3) national labour institutions and collective bargaining to take account of relationship between wagedevelopments and labour market conditions in order to bring wage developments into line with productivity, (4) review employment contract regulations in order to strike a proper balance betweenflexibility and security, (5) remove disincentives for female participation in the workforce and striveto improve childcare provision, (6) promote active ageing and reduce early retirement incentives forindividuals and companies. Presidency Conclusions, paragraph 32, Barcelona, 21 March 2002.
(2)Ks. edellä 1. alaviitteessä mainittu EU:n talouskatsaus.(3)Barcelonassa Eurooppa-neuvosto asetti seuraavat tavoitteet kansallisten työmarkkinoiden uudistuk- sille: 1) matalapalkkaisten työntekijöiden verotaakkaa on kevennettävä; 2) vero- ja etuusjärjestelmienon oltava sellaiset, että työnteko kannattaa; 3) kansallisissa työmarkkinaelimissä ja työehtosopimusneuvotteluissa on otettava huomioon palkkakehityksen suhde työmarkkinaoloihin, jotta palkkakehitys saadaan tuottavuutta vastaavaksi; 4) työsopimusmääräyksiä on tarkistettava asianmukaisen
Graph 3 — Labour force participation in the EU
Kaavio 3: Työvoimaosuus EU:ssa
Older workers(aged 55-64)
Ikääntyneet työntekijät (55–64-vuotiaat)
Overall(aged 15-64)
Yhteensä(15–64-vuotiaat)
Female(aged 15-64)
Naiset (15–64-vuotiaat)
%ofpopulation
%väestöstä
Note:Labour force participation is defined as active persons in a given age group as a share of the total population in the same group.
Huom: Työvoimaosuudella tarkoitetaan aktiiviväestön osuutta koko väestöstä tietyssä ikäryhmässä.
Source: Eurostat Labour Force Survey.
Lähde: Eurostatin työvoimatutkimus.
The most significant challenge is to boost employment and participation rates, first andforemost, for older workers, but also for women and for minority and other groups.Attracting and retaining these people depends on a range of factors, amongst whichtackling the gender gap that is visible in many Member States.
Suurin haaste on työllisyyden ja työssäkäyntiasteen nostaminen ennen kaikkea ikääntyvientyöntekijöiden mutta myös naisten ja vähemmistöjen sekä muiden ryhmien keskuudessa.Näiden ihmisten houkutteleminen työmarkkinoille ja pitäminen siellä riippuu useistatekijöistä, muun muassa puuttumisesta monissa jäsenvaltioissa havaittavaan eroonsukupuolten asemassa.
A sizeable proportion of new jobs created during the 1990s and 2000 were in sectors requiring medium to high levels of educational attainment.
Huomattava osa 1990-luvulla ja vuonna 2000 luoduista uusista työpaikoista oli aloilla,jotka vaativat keskitason tai korkean tason koulutusta.
It is essential to equip all levelsand age groups within the workforce with the skills needed in a knowledge-driven economy.
On ensiarvoisen tärkeää tarjotakoko työvoimalle – koulutustasosta ja iästä riippumatta – osaamiseen perustuvassataloudessa tarvittavat taidot.
This is why the Lisbon strategy places a premium on educational achievement andon lifelong learning.
Tämän vuoksi Lissabonin strategiassa on asetettu etusijallekorkea koulutustaso ja elinikäinen oppiminen.
Yet, public spending on education seems to have stagnated sincethe mid-1990s, while the performance in terms of lifelong learning across the Union isextremely varied.
Tästä huolimatta julkiset koulutusmenotnäyttävät jääneen 1990-luvun puolivälin tasolle, kun taas edistyminen elinikäisessäoppimisessa vaihtelee suuresti eri puolilla unionia.
Participation rates are above one in four in the United Kingdom andone person in five in Sweden, Finland and Denmark, but below one in 20 in six Member States and eight of the future Member States and candidate countries.
Osallistumisaste on yli yksi neljästä Yhdistyneessä kuningaskunnassa, yksi viidestä Ruotsissa, Suomessa ja Tanskassa, muttaalle yksi kahdestakymmenestä kuudessa jäsenvaltiossa ja kahdeksassa tulevistajäsenvaltioista ja ehdokasmaista.
2.2.1 Boosting investment and productivity through market reforms
2.2.1 Investointien ja tuottavuuden lisääminen työmarkkinauudistusten avulla
The internal market has succeeded over the last decade in boosting growth and creatingjobs.
Sisämarkkinat ovat kuluneen vuosikymmenen aikana onnistuneet lisäämään kasvua jaluomaan työpaikkoja.
Open markets andgreater competition have also stimulated innovation and helped businesses to grow,while offering users benefits in terms of lower prices and greater choice in utility sectors such as telecommunications, and to a lesser degree, electricity.
Avoimetmarkkinat ja lisääntynyt kilpailu ovat myös kannustaneet innovaatioita ja auttaneetyrityksiä kasvamaan tarjoten samalla esimerkiksi televiestinnän ja vähäisemmässä määrin sähkömarkkinoiden alalla etuja käyttäjille alempien hintojen ja laajemmanvalikoiman muodossa.
There appears to havebeen a permanent reduction in price differences between Member States as a result ofmarket integration and competition, but evidence suggests that the impact may now betailing off (4) — enlargement may help to re-ignite this effect.
Hintaerot jäsenvaltioiden välillä näyttävät kaventuneen pysyvästimarkkinoiden yhdentymisen ja kilpailun myötä, mutta havainnot viittaavat siihen, ettätämä vaikutus on nyt haihtumassa (4), mutta laajentuminen voi saada sen uudestaaneloon.
Box 4 Examples of the benefits of economic reforms
Laatikko 4 – Esimerkkejä talousuudistusten hyödyistä
Ten years of the internal market (
Kymmenen vuotta sisämarkkinoita (
•2.5 million extra people are in work today as a result of the internal market.
•2,5 miljoonaa ihmistä enemmän käy työssä sisämarkkinoiden tuloksena.
•The Union is EUR 877 billion better off amounting to EUR 5 700 per household.
•Unioni on voittanut 877 miljardia euroa, mikä tekee 5 700 euroa kotitaloutta kohti.
•The internal market has contributed to growth.
•Sisämarkkinat ovat edistäneet kasvua.
Without it, EU GDP would be 1.8 % lower thisyear.
Ilman niitä EU:n BKT olisi tänä vuonna 1,8 prosenttiaalhaisempi.
The integration of financial markets
Rahoitusmarkkinoiden yhdentyminen
Recent studies for the Commission have highlighted the potential impact of integrated finan-
Äskettäiset komission puolesta tehdyt selvitykset ovat korostaneet yhdentyneiden
6 cial markets over a 10-year period (
6) Edut näkyvät rahoitusmarkkinoiden mahdollista vaikutusta kymmenen vuoden aikana. (seuraavasti:
•A 1.1 % rise in GDP or EUR 130 billion (at today’s prices) and a boost to total employment of0.5 %.
•1,1 prosentin kasvu BKT:ssa eli 130 miljardia euroa (käyvin hinnoin) ja 0,5 prosentin lisäyskokonaistyöllisyyteen.
•Businesses will be able to get cheaper finance: with an expected drop in the cost of equitycapital of 0.5 % and a corresponding fall of 0.4 % for bond-finance.
•Yritykset saavat rahoitusta edullisemmin: oman pääoman hankintakustannusten odotetaanputoavan 0,5 prosenttia ja joukkovelkakirjarahoituksen kustannusten 0,4 prosenttia.
Investors should benefitas well from higher returns on their investments.
Myös sijoittajien pitäisi saada parempi tuotto sijoituksilleen.
•Eliminating inefficiencies in the retail sector could bring an increase of 0.5 % in GDP.
•Vähittäiskaupan tehottomuuksien poistaminen voisi kasvattaa BKT:ta 0,5 prosenttia.
•Estimated annual savings in processing and administrating intellectual property rights underthe current proposal would be around EUR 0.5 billion with a saving of around EUR 5 000 perpatent compared to a European patent.
•Teollis- ja tekijänoikeuksien käsittelyssä ja hallinnoinnissa nykyisen ehdotuksen mukaisestisaavutettavat vuosittaiset säästöt olisivat arviolta 0,5 miljardia euroa eli noin 5 000 euroapatenttia kohti Eurooppa-patenttiin verrattuna.
•A one-off benefit to the economy of around EUR 18 billion could be felt as a result of the increasedvalue of patent portfolios because of lower litigation costs and simpler enforcement.
•Taloudelle voisi koitua kertaluonteinen 18 miljardin euron hyöty yritysten patenttisalkkujenarvon nousun muodossa, koska riitoihin liittyvät kustannukset alenisivat ja säännösten noudattamisen valvonta yksinkertaistuisi.
)Economic reform: ‘Report on the functioning of Community product and capital markets’, COM(2002)
)Talousuudistus: kertomus yhteisön tuote- ja pääomamarkkinoiden toiminnasta, KOM(2002) 743,
743, 23.12.2002, (the ‘Cardiff Report’).
23.12.2002 (”Cardiffin raportti”).
(5)‘The Internal Market — Ten years without frontiers’, SEC(2002) 1417, 7.1.2002.(6)London Economics Study for the European Commission/European Round Table of Financial Ser- vices/CEPR Study for the European Commission, November 2002.
(5)”Sisämarkkinat – kymmenen vuotta ilman rajoja”, SEC(2002) 1417, 7.1.2002.(6)London Economics -selvitys Euroopan komissiolle / rahoituspalveluja käsitellyt eurooppalainen kon- ferenssi / CEPR:n selvitys Euroopan komissiolle, marraskuu 2002.
Untapped potential in key sectors.The internal market’s benefits have not yet beeneffectively felt in those areas where there has been less reform and less competition suchas energy markets, transport, service markets, financial services and public procurementall of which are targeted by the Lisbon strategy.
Hyödyntämätöntä potentiaalia on keskeisilläaloilla. Sisämarkkinoiden hyödyt eivätole vielä tulleet kunnolla esille aloilla, joilla uudistukset ja kilpailu ovat jääneetvähäisemmiksi, eli energia, liikenne- ja palvelumarkkinoilla, rahoituspalveluissa jajulkisten hankintojen alalla.
As a result businesses in these and otherareas have found it harder to grow, while past reforms have not always done enough tocurb pressures on the environment.
Kaikki nämä alat ovat Lissabonin strategian kohdealoja.Tämän seurauksena näiden ja muidenkin alojen yritysten on ollut vaikeampi kasvaa,ja toisaalta aiemmat uudistukset eivät ole aina riittäneet ympäristöön kohdistuvankuormituksen hillitsemiseksi.
Taxationalso remains a source of fragmentation across the Union.
Verotuson edelleen hajaannuksen aiheuttaja unionin alueella.
Discrimination anddouble taxation, for instance, create problems in several fields, such as pensions, car taxation and corporate taxation.
Esimerkiksi syrjiväverotuskohtelu ja kaksinkertainen verotus aiheuttavat ongelmia monilla aloilla, kuteneläkkeissä, ajoneuvojen verotuksessa ja yritysverotuksessa.
Having to comply with 15 different tax systems comes at a cost and is stopping companies from reaping the full benefit of the internal market (7).The lack of a common approach in key areas has prevented the tax system playing a consistent role in supporting Lisbon priorities, such as investment in R & D or a better environment. Moreover, rapid progress is hampered by the requirement for unanimity toadopt such measures and the unwillingness of Member States to give this the prioritythat it deserves. All this acts as a brake on growth and employment. Strong competition and an effective competition policyhave also been important factorsfor the internal market.
(7) Yhteisen lähestymistavan puuttuminen keskeisillä aloilla on estänytverotusjärjestelmän hyödyntämisen Lissabonin painopisteiden tukena, esimerkiksi T & K -investointien tai puhtaamman ympäristön edistämiseksi. Lisäksi nopeaa edistymistä haittaavat vaatimus yksimielisyydestä toimenpiteitä hyväksyttäessä jajäsenvaltioiden haluttomuus antaa tälle asialle sen ansaitsemaa painoarvoa. Tämä kaikkiyhdessä heikentää kasvua ja työllisyyttä. Kova kilpailu ja tehokas kilpailupolitiikkaovat myös olleet tärkeä tekijä sisämarkkinoidentoiminnassa.
At Union level there has been a trend in Member States to reduceand redirect State aid.
Unionin tasolla on havaittu suuntaus valtiontuen vähentämiseen jauudelleenkohdentamiseen jäsenvaltioissa.
Total aid in the Union fell from EUR 105 billion in 1996 to EUR82 billion in 2000 (the last year available).
Valtiontuen kokonaismäärä unionissa putosi105 miljardista eurosta vuonna 1996 82 miljardiin euroon vuonna 2000 (viimeisin vuosi,jolta tiedot ovat saatavilla).
Member States have also been redirectingaid to horizontal objectives such as the environment and research and development.
Jäsenvaltiot ovat myös suunnanneet tukeaan laaja-alaisiinkohteisiin, kuten ympäristöön sekä tutkimukseen ja kehitystoimintaan.
Inparallel, Member States have been reforming national competition rules to align themwith the Community approach and will shortly take over responsibilities as regards theapplication of the Community level rules within their national markets.
Samalla jäsenvaltiotovat uudistaneet kansallisia kilpailusääntöjään saattaakseen ne yhteisön lähestymistapaavastaaviksi, ja pian jäsenvaltiot saavat vastatakseen yhteisön sääntöjen soveltamisenkansallisilla markkinoillaan.
Transforming decisions into action at national level
Päätösten muuntaminen toimiksi kansallisella tasolla