natgillin/translations-raw huggingface dataset:
65 66 66 fUnding and mechanismscoping wiTh disasTer war, refUgees and forgoTTen crises
65 66 66 rahoitUs ja mEKanismit KatastrofEista sElviytyminEn sota, paKolaisEt ja UnohdEtUt Kriisit
DEVELOPMENT
KEHITYSYHTEISTYÖ
71 72 75 open marKeTs economic powerhoUses sTrengThened relaTions worldwide
71 72 75 avoimEt marKKinat taloUsmahdit sUhtEidEn vahvistaminEn maailmanlaajUisEsti
4A MORE EFFICIENT AND MORE DEMOCRATIC EU
4ENTISTÄ TEHOKKAAMPIJA DEMOKRAATTISEMPI EU
CHANGES IN THE INSTITUTIONAL FRAMEWORK
MUUTOKSET HALLINTORAKENTEESSA
EFFICIENCY AND TRANSPARENCY
TEHOKKUUS JA AVOIMUUS
88 91 93 beTTer regUlaTion commUnicaTion and inTerinsTiTUTional relaTions Transparency
88 91 93 sääntElyn parantaminEn viEstintä ja toimiElintEn välisEt sUhtEEt avoimUUs
5MORE IMPROVEMENTS FOR EUROPE’S CITIZENS
5YHÄ UUSIA PARANNUKSIA EUKANSALAISILLE
TAKING CARE OF CITIZENS
HUOLEHDITAAN KANSALAISISTA
ASSURING EUROPE’S FOOD SUPPLIES AND A SUSTAINABLE USE OF THE SEAS
VARMISTETAAN EUROOPAN ELINTARVIKEHUOLTO JA MERTEN KESTÄVÄ KÄYTTÖ
109 111 112 agricUlTUre fisheries inTegraTed mariTime policy
109 111 112 maataloUs KalastUs yhdEnnEtty mEripolitiiKKa
KEEPING IN TOUCH INFORMATION AND COMMUNICATION TECHNOLOGY AND MEDIA
TIETOJA VIESTINTÄTEKNIIKKA JA MEDIA
FEEDING EUROPE’S MIND AND SOUL
EUROOPAN MIELI JA SIELU
115 116 117 research edUcaTion cUlTUre
115 116 117 tUtKimUstoiminta KoUlUtUs KUlttUUri
118 118 119 119 120 a new programme for jUsTice and home affairs immigraTion and asylUm managing The passporT-free zone ciTizens’ righTs secUriTy
118 118 119 119 120 oiKEUs- ja sisäasioita KosKEva UUsi ohjElma maahanmUUtto- ja tUrvapaiKKa-asiat passittoman alUEEn hallinnointi KansalaistEn oiKEUdEt tUrvallisUUs
120 121 122 jobssocial secUriTy eqUaliTy
120 121 122 työllisyys sosiaalitUrva yhdEnvErtaisUUs
The European Union faced difficult issues in 2009.
Euroopan unioni kohtasi vuonna 2009 vaikeita asioita.
The financial and economic crisis threatened the living standards of citizens in the Member States.
Talous- ja rahoituskriisi uhkasi kansalaisten elintasoa jäsenvaltioissa.
Disruptions to international flows of trade and investment cost jobs and slowed growth.
Kansainvälisten kauppa- ja investointivirtojen häiriöt aiheuttivat työpaikkojen menetyksiä ja hidastivat kasvua.
Ever-greater worldwide demand for energy pushed up prices of gas, oil and electricity, and winter power cuts left EU citizens shivering and interrupted industry.
Energian yhä kasvava maailmanlaajuinen kysyntä kohotti kaasun, öljyn ja sähkön hintoja, ja talven sähkökatkot jättivät EU-kansalaiset palelemaan ja aiheuttivat katkoksia teollisuuden toimintaan.
The threat of climate change loomed ever larger, with worldwide greenhouse gas emissions continuing to rise, while glaciers and ice-caps melted, and EU countries suffered increasingly from floods, drought and fires.
Ilmastonmuutoksen uhka häämötti yhä suurempana, kun maailmanlaajuiset kasvihuonekaasupäästöt jatkoivat kasvuaan, jäätiköt sulivat ja EU-maat kärsivät entistä enemmän tulvista, kuivuudesta ja maastopaloista.
In 2009 the European Union coordinated a carefully calculated response to these challenges by its Member States and its institutions.
Vuonna 2009 Euroopan unioni koordinoi jäsenvaltioidensa ja toimielintensä tarkkaan harkittua reagointia näihin haasteisiin.
As a stable and prosperous community of 27 democratic states, with nearly half a billion people, the largest integrated economic area in the world, accounting for more than 30 % of the world’s GDP and 17 % of trade, the EU has many assets to deploy in tackling these challenges.
EU on 27 demokraattisen valtion vakaa ja vauras yhteisö, johon kuuluu lähes puoli miljardia ihmistä. Se on maailman suurin yhdentynyt talousalue, jonka osuus maailman BKT:sta on yli 30 prosenttia ja kaupasta 17 prosenttia, joten EU:lla on monenlaisia voimavaroja näihin haasteisiin vastaamiseksi.
Working together, and in cooperation with international partners, the EU was able to mitigate the most serious effects of global crises at home, and to argue persuasively at international level for immediate action and for measures to head off longerterm damage.
EU kykeni yhteisellä toiminnalla ja yhteistyöllä kansainvälisten kumppaneiden kanssa hillitsemään globaalien kriisien vakavimpia vaikutuksia unionissa ja esittämään kansainvälisellä tasolla vakuuttavia perusteluja välittömien toi- mien toteuttamiseksi ja pitempiaikaisten vaurioiden torjumiseksi.
Joint action contributed to bringing the economy back toward recovery, averted protracted instability in financial markets, opened up new options for energy security, and spearheaded the drive towards environmental sustainability and a lowcarbon society.
Yhteisen toiminnan avulla saatiin talous jälleen elpymään, torjuttiin rahoitusmarkkinoiden pitkittyvää epävakautta, avattiin uusia vaihtoehtoja energiavarmuuden suhteen ja johdettiin pyrkimystä ympäristön kestävyyteen ja vähähiiliseen yhteiskuntaan.
Coordinated action helped to protect national economies and private savings, and stimulated funding to maintain jobs and restore growth.
Koordinoidut toimet auttoivat suojaamaan kansantalouksia ja yksityisiä säästöjä ja vauhdittamaan rahoitusta työpaikkojen säilyttämiseksi ja kasvun palau t-tamiseksi.
A particular focus was put on developing skills for tomorrow’s needs, on clean technologies to boost lowcarbon markets of the future, and on new infrastructure.
Erityistä huomiota kiinnitettiin tulevaisuuden tarpeita vastaavien taitojen kehittämiseen, puhtaaseen teknologiaan vähähiilisten tulevaisuuden markkinoiden vauhdittamiseksi sekä uuteen infrastruktuuriin.
Investment was promoted at European level to bring further reliability and value-for-money to energy supplies.
Investointeja edistettiin Euroopan tasolla, jotta voitiin lisätä energiantarjonnan luotettavuutta ja edullisuutta.
An agreement was reached within the EU on ambitious commitments to emissions reduction, energy efficiency and a greener society.
EU:n piirissä päästiin sopimukseen kunnianhimoisista sitoumuksista, jotka koskevat päästövähennyksiä, energiatehokkuutta ja ympäristöä säästävämpää yhteiskuntaa.
The EU played a leading role in preparing for a global agreement at the UN talks on climate change in December.
EU:lla oli johtava rooli pyrittäessä globaaliin sopimukseen YK:n ilmastonmuutosneuvotteluissa joulukuussa.
The resulting Copenhagen accord should be only a first step to a more ambitious commitment.
Tuloksena olevan Kööpenhaminan sitoumuksen olisi oltava vain ensimmäinen askel kunnianhimoisempaan sitoumukseen.
This general report on the EU in 2009 records the actions taken and the results achieved in the face of crisis.
Tässä EU:n toimintaa vuonna 2009 esittelevässä yleiskertomuksessa esitetään kriisin vuoksi toteutetut toimet ja saavutetut tulokset.
The EU is much more than a crisis-response mechanism.
EU on myös paljon muuta kuin kriisiin reagoiva mekanismi.
The economy, energy and climate change captured the headlines during the year, but this report also highlights EU achievements across the broad range of its activities, from promoting democracy and human rights worldwide, to bringing down the cost of mobile phone charges as citizens move around the EU.
Talous, energia ja ilmastonmuutos valtasivat otsikot vuoden aikana, mutta tässä kertomuksessa tuodaan myös esiin EU:n saavutukset sen laajalla toimintakentällä demokratian ja ihmisoikeuksien edistämisestä maailmanlaajuisesti aina matkapuhelumak-sujen alentamiseen kansalaisten liikkuessa eri puolilla EU:ta.
The European Union is a project based on the ideas of freedom and solidarity.
Euroopan unioni on vapauden ja yhteisvastuun ajatuksiin perustuva hanke.
The joint approach that the EU followed on economic, energy and environmental issues in 2009 was at the heart of its activities in political, economic, social and employment policies at home, and in external policies, such as democratic promotion, human rights, development assistance, trade, aid and in relations with others beyond its borders.
Yhteinen lähestymistapa, jota EU noudatti talous, energia- ja ympäristöky-symyksissä vuonna 2009, oli keskeinen sen toimiessa politiikan, talouden, sosiaalialan ja työllisyyden toimintalinjojen parissa kotikentällä sekä ulkopoli-tiikan, kuten demokratian edistämisen, ihmisoikeuksien, kehitysavun, kaupan, humanitaarisen avun ja muilla aloilla unionin rajojen ulkopuolella.
The EU also transformed and reformed its institutions during the year.
EU muutti ja uudisti toimielimiään vuoden aikana.
A new European Parliament was elected, Member States ratified the Lisbon Treaty to allow the EU to operate more effectively and democratically, the President of the Commission was elected by the Parliament, a new College was formed for installation, and the European Council nominated its first President under the new treaty.
Uusi Euroopan parlamentti valittiin, jäsenvaltiot ratifioivat Lissabonin sopimuksen EU:n toiminnan tehokkuuden ja demokraattisuuden parantamiseksi, parlamentti valitsi komission puheenjohtajan, uusi komissio muodostettiin virkaan asettamista varten, ja Eurooppaneuvosto nimesi ensimmäisen puheenjohtajansa uuden perussopimuksen mukaisesti.
At the same time, internal reforms have cut back on unnecessary red tape and allowed EU citizens and stakeholders a clearer vision of what the EU is doing for them and how it operates.
Samanaikaisesti sisäisillä uudistuksilla on vähennetty tarpeetonta byrokratiaa ja annettu EU:n kansalaisille ja sidosryhmille selvempi kuva siitä, mitä EU tekee heidän hyväkseen ja miten EU toimii.
José Manuel Barroso4 January 2010
José Manuel Barroso4. tammikuuta 2010
During 2009 the world continued to be shaken by an economic and financial crisis on a scale that has not been seen for three quarters of a century — and EU citizens and stakeholders suffered too.
Maailmaa ravisteli vuonna 2009 edelleen talous- ja finanssikriisi, jonka kaltaista ei ollut koettu 75 vuoteen. Siitä kärsivät myös tavalliset EU-kansalaiset ja yritykset.
The outlook at the start of the year was profoundly sombre, for investment, for consumption, for credit, for jobs, and for confidence.
Vuosi alkoi hyvin synkissä näkymissä investointien, kulutuksen, luotonsaannin, työllisyyden ja luottamuksen suhteen.
The threat of deep and longlasting recession loomed large, with a vicious cycle of falling demand, downsized business plans, reduced innovation, and job cuts.
Syvän ja pitkällisen laman uhka aiheutti huolta ja synnytti negatiivisen kierteen, jossa kysyntä hiljeni, liiketoimintasuunnitelmia supistettiin, innovointitoimintaa karsittiin ja työpaikkoja leikattiin.
Amid the turbulence, the EU and its Member States cooperated in actions to contain the scale of the downturn, to deflect the worst damage, to stimulate recovery and to prevent recurrence.
EU ja sen jäsenvaltiot tekivät kuohunnan keskellä yhteistyötä: ne yrittivät hillitä laskusuhdanteen seurauksia, välttää pahimmat vauriot, saada elpymistä aikaan ja estää kriisin toistumisen.
The EU provided guidelines, money, new ideas and impetus for reform.
EU antoi suuntaviivoja, rahaa, uusia ajatuksia ja vauhtia uudistuksille.
The EU’s core economic assets — the single market and the euro — helped protect Europeans.
EU:n keskeiset talousvaltit − sisämarkkinat ja euro − suojasivat Eurooppaa.
Political decisions were taken to intervene on a massive scale, and European governments and institutions injected funds so as to avert economic meltdown, protect savings and minimise job losses.
Laajamittaisen tuen mahdollistamiseksi tehtiin poliittisia päätöksiä, ja EU-maiden hallitukset ja instituutiot pumppasivat rahaa talouden romahtamisen estämiseksi, säästöjen suojelemiseksi ja työpaikkojen menetysten rajoittamiseksi.
The EU crafted the outlines of a new supervisory framework for Europe to avert the risk of any repetition of the crisis, and played a central role in international discussions of preventive measures and of how to support the most vulnerable developing countries withstand the effects.
EU hahmotteli Euroopalle uuden valvontakehyksen, jonka avulla vältetään kriisin toistuminen, ja vaikutti keskeisesti kansainvälisiin keskusteluihin siitä, mitä ennalta ehkäiseviä toimia olisi toteutettava ja miten haavoittuvimpia kehitysmaita olisi autettava selviämään kriisin seurauksista.
Preparations were also started for an exit strategy, to restore public finances once recovery was achieved, and to create the conditions for a more sustainable future with improved prospects for growth.
Samalla alettiin myös valmistella ns. exit- eli irtautumisstrategiaa, jolla julkinen talous palautetaan ennalleen talouden elvyttyä ja jolla luodaan olosuhteet kestävämmälle tulevaisuudelle ja paremmille kasvunäkymille.
In the face of the crisis, the EU demonstrated an unprecedented degree of cooperation across its institutions and Member States — and at international level.
EU harjoitti kriisissä ennennäkemättömän laajaa yhteistyötä sekä toimielintensä että jäsenvaltioidensa välillä − ja myös kansainvälisellä tasolla.
By the end of the year, tentative signs of recovery were apparent, but as the European Council pointed out late in the year, uncertainties and fragilities remained, and there was still no room for complacency.
Vuoden lopussa oli jo nähtävissä pieniä merkkejä elpymisestä, mutta kuten vuoden lopulla kokoontunut Eurooppaneuvosto totesi, epävarmuutta ja epävakautta esiintyi edelleen, eikä itsetyytyväisyyteen vielä ollut aihetta.
RESPONSES TOIMMEDIATE PROBLEMS
RATKAISUJA KIIREELLISIIN ONGELMIIN
Implementation of the European economic recovery plan in 2009 maximised the shelter afforded by the strength of the euro, and selectively boosted investment and assisted smaller firms.
Vahvan euron tarjoamaa suojaa täydennettiin vuonna 2009 panemalla täytäntöön Euroopan talouden elvytyssuunnitelma, joka loi puitteet kohdennetuille investoinneille ja pienten yritysten tukemiselle.
At the same time, the EU supported jobs and training and streamlined its procedures to ensure its measures could have rapid effect.
Samaan aikaan EU tuki työllisyyttä ja koulutusta ja kevensi menettelyjään, jotta toimenpiteet vaikuttaisivat mahdollisimman nopeasti.
Through a state aid control policy which was firm on substance and flexible on procedure, the Commission succeeded in safeguarding the internal market and ensuring a level playing field for European companies.
Harjoittamalla sisällöltään tiukkaa mutta menettelyiltään joustavaa valtiontukien valvontapolitiikkaa komissio onnistui varjelemaan sisämarkkinoita ja turvaamaan tasapuoliset toimintaolosuhteet kaikille eurooppalaisille yrityksille.
THE EU RECOVERY PLAN
TUNTUVAA ELVYTYSTÄ
The early responses to the financial turmoil included liquidity injections and interest-rate cuts by the European Central Bank and a financial market reform programme drawn up in late 2007.
Ensireaktioita finanssialan kuohuntaan olivat likviditeetin pumppaaminen ja Euroopan keskuspankin korkojen alentaminen sekä vuoden 2007 lopulla laadittu rahoitusmarkkinoiden uudistusohjelma.
By late 2008 the EU had designed an economic recovery plan (1) that included initiatives to stimulate the real economy, and this was approved by the European Council in December 2008 (2).
Vuoden 2008 loppupuolelle tultaessa EU oli laatinut reaalitalouden elvyttämiseksi talouden elvytyssuun-
Major fiscal stimulus of 2 % of GDP is being provided as part of the recovery plan and aimed at rebuilding confidence in terms of purchasing power, and getting banks lending again.
2 nitelman (
During 2009, the European economic recovery plan started to come into effect.
Euroopan talouden elvytyssuunnitelman vaikutukset alkoivat näkyä vuoden 2009 aikana.
Its priorities were restoring business and consumer confidence, kick-starting lending and investments, and supporting and creating jobs.
Tärkeimpiä tavoitteita olivat yritysten ja kuluttajien luottamuksen palauttaminen, luotonannon ja investointien käynnistäminen uudelleen sekä työpaikkojen säilyttäminen ja luominen.
Central to the plan was the ability of the European Union to catalyse cooperation.
Euroopan unionilla oli suunnitelmassa keskeinen rooli yhteistyön alkuunpanijana.
The EU could exert its influence because it was able to harness Member States’ and Union action, using the strengths of each part of Europe to best effect.
EU:n painoarvo perustui sen kykyyn saada sekä jäsenvaltiot että unioni liikkeelle ja hyödyntää Euroopan eri osien vahvuuksia parhaalla mahdollisella tavalla.
This allowed the EU to help in shaping the global response to the crisis.
Näin EU oli mukana muokkaamassa maailmanlaajuista strategiaa kriisistä selviämiseksi.
FLEXIBLE BUT CONTROLLED STATE AID
JOUSTAVAA MUTTA VALVOTTUA VALTIONTUKEA
The recovery plan was a considered response with a clear eye to the future.
Elvytyssuunnitelma oli tarkkaan harkittu, tulevaisuuteen suuntautunut vastaus.
It called for investments to improve Europe’s competitiveness, not just to rebound from the crisis but to foster economic growth.
Siinä kehotettiin tekemään investointeja, jotka parantavat Euroopan kilpailukykyä eli eivät ainoastaan selätä kriisiä vaan samalla myös tukevat talouskasvua.
It specifically envisaged boosting the economy through accelerated investments in ‘smart’ sectors — transport infrastructure, green technologies and energy efficiency.
Suunnitelman mukaan taloutta pitäisi elvyttää erityisesti investoimalla pikaisemmin ns. älykkäisiin aloihin: liikenneinfrastruktuuriin, vihreään teknologiaan
These are the sectors that promote longerterm economic activity and employment, while complementing the EU’s wider goals of sustainability, mobility and energy security.
BKT:n kasvu, vuosimuutos (%); vuosien 2009–2011 luvut ennusteita
A temporary framework for state aid measures was created to support access to finance during the crisis, with increased flexibility and simplified authorisation procedures.
Valtiontukitoimenpiteille laadittiin väliaikaiset toimintapuitteet rahoituksen saannin helpottamiseksi kriisin aikana. Toimintapuitteet olivat joustavammat, ja niihin sisältyviä hyväksyntämenettelyjä oli yksinkertaistettu.
National funding under this scheme contributed to a return to stability in which lending could resume, and businesses could again have access to the finance they needed.
Järjestelyn puitteissa maksetulla kansallisella rahoituksella tuettiin paluuta vakaaseen taloustilanteeseen, jossa lainoja voidaan jälleen myöntää ja yritykset saavat jälleen tarvitsemansa rahoituksen.
The European economic recovery plan
Euroopan talouden elvytyssuunnitelma
EU leaders agreed in 2008 an overall plan to fight the economic crisis.
EU-johtajat sopivat vuonna 2008 yleisestä suunnitelmasta talouskriisin torjumiseksi.
It included measures that the individual EU countries would take, as well as action by the EU institutions. The key elements of the plan were:
Siihen sisältyi sekä yksittäisten EU-maiden että EU:n toimielinten vastuulle kuuluvia toimenpiteitä.
4short-term action to reinforce Europe’s competitiveness in the long term, through ‘smart’ investment — in the right skills for tomorrow’s needs, in energy eciency to create jobs and save energy, in clean technologies to boost major industrial sectors in the lowcarbon markets of the future, and in infrastructure and interconnection to promote eciency and innovation;
Suunnitelman keskeisiä osa-alueita olivat: ostovoiman tukeminen voimakkaasti kysynnän lisäämiseksi ja luottamuksen vahvistamiseksi yhteensä 200 miljardilla eurolla (1,5 % EU:n bruttokansantuotteesta (BKT)), josta 170 miljardia euroa on jäsenvaltioiden finanssipoliittisia elvytystoimia ja 30 miljardia euroa välittömiin toimiin myönnettävää EU:n rahoitusta lyhyen aikavälin toimenpiteet, joilla vahvistetaan Euroopan kilpailukykyä pitkällä aikavälillä ”älykkäiden” investointien avulla eli investoimalla tulevien tarpeiden kannalta oikeisiin taitoihin, energiatehokkuuteen, jotta voidaan luoda työpaikkoja ja säästää energiaa, puhtaisiin teknologioihin, jotta voidaan tukea tulevaisuuden vähähiilisten markkinoiden kannalta keskeisiä teollisuudenaloja, ja infrastruktuuriin ja liitäntäverkkoihin, jotta voidaan edistää tehokkuutta ja innovaatioita kymmenen elvytystoimenpidettä, joiden avulla toteutetaan tarvittavat sosiaaliset ja taloudelliset toimenpiteet: avataan uusia rahoituskanavia pk-yrityksille, kevennetään hallintorasitusta ja luodaan suotuisat edellytykset infrastruktuurin uudistamiseen liittyville investoinneille perusperiaatteena solidaarisuus ja sosiaalinen oikeudenmukaisuus: työpaikkojen säilyttäminen mukauttamalla sosiaalimaksuja, työpaikkansa menettäneiden työllistymismahdollisuuksien parantaminen, muita heikommassa asemassa olevien ryhmien energiakustannusten alentaminen energiatehokkuuden parantamiseen tähtäävin erityistoimin sekä osallistavamman yhteiskunnan luominen.
4an underlying principle of solidarity and social justice, protecting jobs through action on social charges, addressing the future prospects of people losing their jobs, cutting energy costs for the vulnerable through targeted energy eciency, and building a more inclusive society.
Komissio esitti maaliskuussa suunnitelmaan joitakin ajantasaistuksia tiedonannossaan ”Elvytys Euroopassa” (sisältyvissä ehdotuksissa Euroopan finanssimarkkinoilta vaadittiin suurempaa vastuunottoa ja luotettavuutta.
In March the Commission presented an update to the plan in its communication ‘Driving European recovery’ (
ja energiatehokkuuteen.
), setting out proposals to instil greater responsibility and reliability in European financial markets.
Ne ovat aloja, jotka tarjoavat pitkäaikaisia taloudellisia toiminta- ja työllisyysmahdollisuuksia ja auttavat saavuttamaan EU:n laajemmat kestävyys-, liikkuvuus- ja energiahuoltotavoitteet.
PUBLIC MONEY INVESTED TO FIGHT THE CRISIS
KRIISIN TORJUNTAAN KÄYTETYT JULKISET VARAT
Fiscal stimulus in 2009, in % of GDP
Finanssipoliittiset elvytystoimet vuonna 2009, % suhteessa BKT:hen
Action included massive and coordinated injection of purchasing power into the European economy to boost demand and support growth.
Yksi toimenpiteistä oli ostovoiman suurimittainen, koordinoitu tukeminen kysynnän lisäämiseksi ja Euroopan talouden kasvun tukemiseksi.
The plan called for discretionary fiscal measures amounting to a minimum 1.5 % of GDP or €200 billion.
Suunnitel- massa kehotettiin toteuttamaan harkinnanvaraisia finanssipoliittisia toimenpiteitä, joiden suuruus on vähintään 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (eli 200 miljardia euroa).
As a result, in 2009–10, Member States’ discretionary measures will in the end represent 2 % (1.1 % in 2009 and 0.9 % for 2010).
Jäsenvaltioiden harkinnanvaraiset toimenpiteet nouse-vatkin vuosina 2009−2010 kaiken kaikkiaan 2 prosenttiin (1,1 % vuonna 2009 ja 0,9 % vuonna 2010).
Taking into account the eect of automatic stabilisers like unemployment benet and other welfare payments, overall fiscal support will amount to 5 % of GDP.
Kun otetaan huomioon automaattisten vakauttajien toiminnan eli muun muassa työttömyys- ja muiden sosiaalietuuksien vaikutus, finanssipoliittisen tuen määrä on kaikkiaan 5 prosenttia suhteessa BKT:hen.
The EU also maintained a strong line against any national temptations to protectionism.
EU myös vastusti lujasti kansallisia protektionismipyrkimyksiä.
USA Spain Austria United Kingdom Germany Sweden Luxembourg Slovenia EU-27 Czech Republic Poland Finland Portugal France Belgium Ireland Netherlands Italy Greece Estonia Cyprus Slovakia Malta Latvia Lithuania Hungary Denmark Bulgaria
Yhdysvallat Espanja Itävalta Yhdistynyt kuningaskunta Saksa Ruotsi Luxemburg Slovenia EU-27 Tšekki Puola Suomi Portugali Ranska Belgia Irlanti Alankomaat Italia Kreikka Viro Kypros Slovakia Malta Latvia Liettua Unkari Tanska Bulgaria
The plan also led to imaginative approaches by the European Commission to state aid.
Euroopan komissio omaksui suunnitelman yhteydessä myös uudenlaisen lähestymistavan valtiontukeen.
In a breakthrough measure, the Commission introduced a temporary framework for state aid measures to support access to finance during the crisis, so as to reduce the negative eects on the real economy (4).
Komissio asetti ensimmäistä kertaa valtiontukitoimenpiteille väliaikaiset puitteet, joilla tuettiin rahoituksen saantia kriisin aikana ja lievennettiin näin reaalitalouteen kohdistuvia vaikutuksia (4).