natgillin/translations-raw huggingface dataset:
•The directivity pattern of a sound source can be established by measuring sound pressure levels around it.•The sound source directivity pattern shows the direction, in which the source radiates sound at the highest sound pressure level and how much this differs from sound pressure levels radiated in other directions.•A sound source radiating sound energy equally in all directions is called an omnidirectional source.•Sound source directivity depends on the generated sound frequency.•Low frequency sound sources are often omnidirectional.(see Figure 1.18)
•Äänilähteen suuntaavuusmalli voidaan määrittää mittaamalla äänenpainetasot sen ympäriltä.•Äänilähteen suuntaavuusmalli osoittaa äänenpainetasolla, suunnan, missä lähde säteilee ääntä suurimmalla ja sen, kuinka paljon se eroaa äänenpainetasoista muissa suunnissa.•Äänilähdettä, joka säteilee äänienergiaa tasaisesti kaikkiin suuntiin, kutsutaan ympärisäteileväksi läh-teeksi.•Äänilähteen suuntaavuus riippuu syntyneestä äänen-taajuudesta.•Matalataajuiset äänilähteet ovat usein ympärisäteileviä.
Immission is the amount of sound arriving at a specific measuring point (e.g. a workplace, a microphone or a human ear – Figure 1.17), including various sound sources and room reflections.
Immissio on tiettyyn mittauspisteeseen (esim. työpiste, mikrofoni tai ihmiskorva – Kuva 1.17) saapuvan äänen määrä, joka käsittää useita eri äänilähteitä ja huoneen aiheuttamat heijastumat.
Figure 1.18 Directivity patterns – omnidirectional (large drum) and directional (horn loudspeaker)
Suuntaavuusmallit – ympärisäteilevä (iso rumpu) ja suunnattu (torvikaiutin)
•Transmission is the passing of sound energy through an obstacle.•The reflected, absorbed or transmitted proportion of sound depends on the obstacle physical properties and dimensions as well as the sound frequency.
Avointa tilaa, jossa ääni kulkee vapaasti, kutsutaan vapaaksi kentäksi.
An open space, in which sound travels freely, is called a free field.
•Transmissio tarkoittaa äänienergian kulkemista esteen läpi.•Se, kuinka suuri osuus äänestä heijastuu, imeytyy ja läpäisee esteen, riippuu esteen fysikaalisista ominaisuuksista ja koosta sekä äänen taajuudesta.
•The sound pressure level in a free field decreases by 6 dB each time the distance from the sound source doubles.
•Äänenpainetaso vapaassa kentässä laskee 6 dB aina, kun etäisyys äänilähteestä kaksinkertaistuu.
Figure 1.19 Sound propagation in a free field, from an individual source
Kuva 1.19 Äänen eteneminen vapaassa kentässä yksittäisestä lähteestä.
Figure 1.20 Reflection, absorption and transmission
Kun ääniaalto törmää esteeseen, osa äänienergiasta heijastuu takaisin, osa imeytyy esteeseen ja osa läpäisee esteen.
When sound waves encounter an obstacle, a proportion of the sound energy is reflected, a proportion is absorbed and a proportion is transmitted through the obstacle.
Kuva 1.20 Heijastuminen, imeytyminen ja transmissio.
•Reflection is a phenomenon involving rebounding of a sound wave from a surface.
•Heijastusilmiö tarkoittaa ääniaallon kimpoamista takaisin tietyltä pinnalta.
Absorption is a conversion of sound energy into heat.
Imeytyminen merkitsee äänienergian muuntumista lämmöksi.
Humans can sense sounds of different frequencies and levels as equally loud.
Ihminen voi kuulla eritaajuiset ja paineeltaan eritasoiset äänet yhtä kovina.
In the sound pressure level/frequency plane, a curve connecting points representing tones, which are considered equally loud, is called an equal-loudness level contour.
Käyrää, joka yhdistää sellaisia äänisignaaleja edustavat pisteet äänenpainetasoa/taajuutta kuvaavassa kaaviossa, joita pidetään yhtä kovina, kutsutaan samantasoisen kuuluvuuden käyräksi.
TERMS AND EXPRESSIONS USED TO ASSESS HEARING LOSS RISK
KUULOVaURIORISKIN aRVIOINNISSa KÄYTETTÄVÄT TERMIT Ja ILMaISUT
Physical parameters used as risk indicators
Riski-indikaattoreina käytettävät fysikaaliset parametrit
For the purposes of the Directive, three physical parameters are defined for use as risk indicators: peak sound pressure, daily noise exposure level and weekly noise exposure level.
Direktiivin yhteydessä on määritetty kolme fysikaalista parametria, joita käytetään riski-indikaattorei-na: äänenpaineen huippuarvo, päivittäisen melualtistuksen taso ja viikoittaisen melualtistuksen taso.
•Differences in sound reception cause a 1 kHz frequency sound with a 30 dB sound pressure level to seem as loud as a 100 Hz frequency sound with a 45 dB sound pressure level or an 8 kHz frequency sound with a 40 dB sound pressure level.•At very high sound pressure levels (approximately 130 dB), loudness perception differences at various frequencies are less significant.
•Äänen vastaanottoon liittyvistä eroista johtuu, että 1 kHz:n taajuudella etenevä ääni, jonka äänenpainetaso on 30 dB, kuulostaa yhtä kovalta kuin 100 Hz:n taajuudella etenevä ääni, jonka äänenpainetaso on 45 dB tai 8 kHz taajuudella etenevä ääni, jonka äänenpainetaso on 40 dB. • Erittäin korkeilla äänenpainetasoilla (noin 130 dB) äänen kovuuden havainnoinnin vaihtelu eri taajuuksilla ei ole yhtä merkittävää.
Sound pressure levels of different frequency sounds, which are painful to the ears, differ less from each other than sound pressure levels of sounds, which are barely audible.
Sellaisten eritaajuisten äänien äänenpainetasot, jotka aiheuttavat kipua korvassa, eroavat toisistaan vähemmän kuin sellaisten äänten äänenpainetasot, jotka ovat juuri ja juuri kuultavissa.
•Peak sound pressure is expressed in dB(C), whilst daily and weekly exposure levels are expressed in dB(A). • We can say that:–Noise exposure level allows assessment of the effects of prolonged exposure to noise.–Peak sound pressure allows assessment of the effects of exposure to short, very loud sounds (impulse noise).
•Äänenpaineen huippuarvo ilmaistaan dB(C):nä, ja päivittäiset ja viikoittaiset altistustasot dB(a):na. • Voidaan todeta, että:–Melualtistustason avulla voidaan arvioida pitkittyneen melulle altistumisen seurauksia.–Äänenpaineen huippuarvon avulla voidaan arvioida erittäin koville, lyhytkestoisille äänille (impulssimelu) altistumisen seurauksia.
Sound frequencies and levels sensed as equally loud: 20 Hz – 75 dB; 60 Hz – 35 dB; 100 Hz – 25 dB; 300 Hz – 10 dB; 600 Hz – 5 dB; 1 kHz – 0 dB; 6 kHz – 5 dB; 10 kHz – 15 dB.
Yhtä kovilta kuulostavien äänien taajuudet ja paineen tasot: 20 Hz – 75 dB; 60 Hz – 35 dB; 100 Hz – 25 dB; 300 Hz – 10 dB; 600 Hz – 5 dB; 1 kHz – 0 dB; 6 kHz – 5 dB; 10 kHz – 15 dB.
Threshold of hearing
6.2. kuulokynnys
Differences in sound reception according to frequency and level mean that weighted sound pressure levels are used for assessing hearing loss risk.
Taajuudesta ja äänenpainetasosta johtuvat erot äänen vastaanotossa merkitsevät sitä, että kuulovaurioriskin arvioinnissa on käytettävä painotettuja äänenpainetasoja.
The minimum sound pressure level of a defined audible frequency is called the threshold of hearing.
Tietyn kuultavissa olevan taajuuden äänenpaineen vähimmäistasoa kutsutaan kuulokynnykseksi.
It is defined as the level of sound at which, under specific conditions, a person gives 50% of correct detection responses during repeated trials (see ISO 226:2003).
Se on määritelty sellaiseksi äänitasoksi, jolla henkilön antamista havainnointivastauksista 50 prosenttia on oikein toistettavien testien aikana määrätyissä olosuhteissa (ks. ISO 226:2003).
•An A-weighted sound pressure level, expressed in dB(A), corresponds best to the subjective reception of sounds at low sound pressure level.•A C-weighted sound pressure level, expressed in dB(C), corresponds best to the subjective reception of sounds at high sound pressure level.•In simple terms, weighting represents an adjustment or correction of sound pressure levels and is applied to each frequency band.
•a-painotettu äänenpainetaso, joka ilmaistaan dB(a):na, vastaa parhaiten äänten subjektiivista vastaanottoa matalalla äänenpainetasolla. •C-painotettu äänenpainetaso, joka ilmaistaan dB(C):nä, vastaa parhaiten äänten subjektiivista vastaanottoa korkealla äänenpainetasolla.•Yksinkertaisesti sanottuna painotus merkitsee äänenpainetason mukautusta tai korjausta, ja sitä sovelletaan kaikkiin taajuuskaistoihin.
•Sensitivity to sound depends on two factors:–Sound Pressure Level–Sound frequency.•Human hearing is most sensitive to sounds with frequencies around 4 kHz. • For young people with good hearing, the threshold of hearing within this frequency range is about – 3 dB SPL.
•Ääniherkkyys riippuu kahdesta tekijästä: –äänenpainetasosta,–äänen taajuudesta.•Ihmiskorva on herkin äänille, joiden taajuus on noin 4 kHz.• Nuorilla ja tarkkakuuloisilla kuulokynnys on tällä taajuusalueella noin - 3 dB äänenpainetasosta.
Sounds of higher and lower frequencies are not so easily heard.
Korkeamman ja matalamman taajuuden ääniä ei kuulla yhtä helposti.
CHAPTER 1: PRINCIPLES OF ACOUSTICS
LUKU 1: AKUSTIIKAN PERIAATTEET e
Figure 1.21 Weighting curves
Kuva 1.21 Painotuskäyrät.
•Table 1.2 below shows adjustments to octave band centre frequencies.
•Taulukossa 1.2 esitetään oktaavikaistojen keskitaajuuksiin tehtävät mukautukset.
•The A-weighting curve introduces a large correction to sound pressure levels for low frequency sounds.
•a-painotuskäyrä korjaa äänenpainetasoja huomattavasti matalataajuisten äänten osalta.
Sound pressure levels, expressed in dB (no frequency correction) and dB(A), will therefore vary widely for sounds with strong, low frequency components.
Äänenpainetasot dB:nä (ei taajuuden korjausta) ja dB(a):na ilmaistuina vaihtelevat siten suuresti sellaisten äänten osalta, joissa on voimakkaita matalataajuisia komponentteja.
Example: e r z t
Esimerkki: z h n
Figure 1.22 Spectra of the same sound expressed in dB and dB(A)
Kuva 1.22 Saman äänen spektri dB:nä ja dB(a):na
Table 1.2 Octave band centre frequency adjustments for A- and C-weighting curves
Taulukko 1.2 Oktaavikaistan keskitaajuuksien mukautukset a- ja C-painotuskäyrillä
Exposure level expressed in decibels (L
Hyvin usein käytetään desibeleinä ilmaistavaa altistustasoa (L
A quantity called A-weighted sound exposure (E
A-painotetuksi äänialtistukseksi (E
Directive 2003/10/EC defines the following levels of
Direktiivissä 2003/10/EY määritellään seuraavat
A, 8h is used to assess the damaging effect of noise on a exposure to noise.
A, 8h määrettä käytetään arvioimaan äänen vahingollista melualtistustasot.
person (standard ISO 1999:1990).
vaikutusta henkilöön (standardi ISO 1999:1990).
•Daily noise exposure level (L
•Päivittäisen melualtistuksen taso (L
EX, 8h timeweighted average of the noise exposure levels for a nominal 8-hour working day, as defined by inter-
EX, 8h µPa:iin verrattuna): melualtistuksen tason aikapai- notettu keskiarvo kahdeksan tunnin nimellisen työpäivän jaksolle, siten kuin se määritellään kansainväli-
): the time- national standard ISO 1999: 1990.•Weekly noise exposure level (L
): päivittäi- sessä ISO-standardissa ISO 1999:1990.•Viikoittaisen melualtistuksen taso (L
EX,8h weighted average of the daily noise exposure levels for a nominal five 8-hour working day week, as defined by international standard ISO 1999:1990.
EX,8h sen melualtistuksen tason aikapainotettu keskiarvo nimelliselle viidestä kahdeksan tunnin työpäivästä koostuvalle jaksolle, siten kuin se määritellään kansainvälisessä ISO-standardissa ISO 1999:1990. Huom.:
Note that LEX,8his the mean exposure level calculated for each working day in week.
L on keskimääräinen altistustaso laskettuna
•The damaging effect of noise on hearing depends on the quantity of sound energy absorbed by a person’s ears and therefore depends on parameters such as the noise sound pressure level and the exposure duration.•While performing his tasks, a worker may be subject to noise at different sound pressure levels for varying periods of time.
•Melun kuuloa vaurioittava vaikutus riippuu henkilön korviin imeytyneen äänienergian määrästä ja siten parametreista, joita ovat muun muassa äänenpainetaso ja altistuksen kesto.•Työntekijä voi tehtäviään suorittaessaan kuulla eri aikoina meluja, joiden äänenpainetaso vaihtelee.
This is why assessment of the damaging effects of noise is conducted with reference to a nominal 8-hour working day or nominal five 8-hour working day week as specified in standard ISO 1999:1990.•Exposure is a quantity corresponding to the amount of sound energy absorbed and is therefore sometimes called ‘noise dose’.
Tästä syystä melun kuuloa vaurioittavien vaikutusten arvioinnissa käytetään vertailukohtana nimellistä kahdeksan tunnin työpäivää tai nimellistä viidestä kahdeksan tunnin työpäivästä koostuvaa viikkoa standardin ISO 1999:1990 mukaisesti.•altistus on määrä, joka vastaa imeytyneen äänienergian määrää ja jota siksi joskus kutsutaan ‘ääniannokseksi’.
The equivalent continuous A-weighted Sound Pressure Level of non-steady noise is that A-weighted sound pressure level of steady noise, which would cause the same effect on a person as the noise, for which we calculate the equivalent continuous A-weighted sound pressure level.
Epätasaisen melun A-painotetulla äänenpaineen jatkuvalla ekvivalenttitasolla tarkoitetaan sellaista tasaisen melun A-painotettua äänenpainetasoa, joka aiheuttaisi saman seurauksen henkilölle kuin melu, jonka osalta on laskettu A-painotettu äänenpaineen jatkuva ekvivalenttitaso.
A carpenter’s tasks include repairing various wooden components of equipment.
Kirvesmiehen tehtäviin kuuluu korjata erilaisia puisia laitteiden osia.
These are jobs, during which the worker is not usually exposed to noise, e.g. handworking wood, glueing wooden parts and varnishing. However, from time to time, the worker has to work with power tools such as a circular saw, a plane, etc., which generate noise at considerable sound pressure levels right up to 115 dB(A).
Joissakin työtehtävissä työntekijä ei kuule melua, esim. työstäessään puuta käsin, liimatessaan puuosia tai lakatessaan. aika ajoin hänen on kuitenkin käytettävä sähkötyökaluja, kuten sirkkeliä, höylää jne. jotka tuottavat melua huomattavalla äänenpainetasolla, joka voi nousta jopa 115 dB(a):iin.
The risk associated with a damaging noise level at this type of work station is assessed with reference to a nominal 8-hour working day.
Vahingolliseen melutasoon liittyvää riskiä arvioidaan tämäntyyppisessä työpisteessä suhteessa nimelliseen kahdeksantuntiseen työpäivään.
, T) is used to calculate the daily eq noise exposure level.
paineen jatkuvaa ekvivalenttitasoa (Laeq
The effect of noise on a person can be compared to sunbathing.
Melun vaikutusta henkilöön voidaan verrata auringonottoon.
Sensible sunbathing will not result in undesirable effects.
Varovainen auringonotto ei aiheuta haitallisia seurauksia.
However, excessive exposure to strong rays will quickly lead to sunburn.
Liiallinen altistus voimakkaille auringonsäteille polttaa kuitenkin ihon nopeasti.
The same effect will occur when the subject is exposed to weak rays over a prolonged period, due to the amount of solar energy absorbed by the skin during this period.
Sama seuraus on sillä, jos henkilö altistuu heikoille säteille pitkän ajan, sillä ihon imemän aurinkoenergian määrä nousee tämän kauden aikana samaan.
Noise exposure represents a similar case.
Melualtistus toimii samalla tavalla.
Even the shortest exposure to high sound pressure level noise will lead to hearing damage, while exposure to low-level noise over a longer period will have a similar effect.
Lyhytkin altistuminen korkean äänenpainetason melulle johtaa kuulovaurioon, ja sama seuraus aiheutuu, jos matalamman tason äänelle altistutaan pidemmän aikaa.
During his first three hours of work, a worker was exposed to a noise level of 85 dB(A).
Työntekijä altistuu ensimmäisten kolmen työtunnin aikana 85 dB(a):n melutasolle.
During the next four hours, he worked in a quiet room [60 dB(A)] and during the next hour he worked on a machine generating noise with a sound pressure level of 100 dB(A). The equivalent continuous A-weighted SPL calculated for 8 hours of work therefore equals 91 dB(A).
Seuraavien neljän tunnin ajan hän työskentelee hiljaisessa tilassa [60 dB(a)] ja sen jälkeen vielä tunnin koneella, jonka tuottaman melun äänenpainetaso on 100 dB(a). a-painotettu äänenpaineen jatkuva ekvivalenttitaso laskettuna kahdeksan tunnin työpäivälle on siten 91 dB(a).
WARNING SIGNAL RECOGNITION AND SPEECH INTELLIGIBILITY
VaROITUSMERKIN HaVaITSEMINEN Ja PUHEEN YMMÄRRETTÄVYYS
Figure 1.23 Equivalent level [91 dB(A)] during 8-hour working day
Kuva 1.23 Ekvivalenttitaso [91 dB(a)] kahdeksan tunnin työpäivän aikana
Peak sound pressure (p
6.6. äänenpaineen huippuarvo
) is the maximum value of peak
Äänenpaineen huippuarvo (p
‘C’-frequency weighted instantaneous noise pressure.
) on C-taajuuspainote- peak tun hetkellisen äänenpaineen suurin arvo.
•Peak sound pressure (p
•Äänenpaineen huippuarvoa (p
•A characteristic phenomenon occurring in presence of noise involves not hearing sounds weaker than the noise.
•Tyypillinen melun esiintymiseen liittyvä ilmiö on se, että melua heikompia ääniä ei kuulla.
This phenomenon is called sound masking.•Sound masking is very dangerous at work stations, where an employee requires potential hazard (e.g. machines or their moving parts) warning or has to obey verbal instructions.
Ilmiötä kutsutaan äänen peittoutumiseksi.•Äänen peittoutuminen on erittäin vaarallista työpisteissä, joissa työntekijä tarvitsee mahdollisen vaaravaroituksen (esim. koneet tai niiden liikkuvat osat) tai hänen on noudatettava sanallisia ohjeita.
Sound masking may result in an employee not be able to hear or recognise the warning signals and this may cause accidents.•Sound masking influences speech intelligibility.
Työntekijä ei äänen peittoutumisen takia mahdollisesti kuule tai tunnista varoitusmerkkiä, mikä saattaa aiheuttaa onnettomuuden.•Äänen peittoutuminen vaikuttaa puheen ymmärrettävyyteen.
Low speech intelligibility may result in misunderstanding of verbal instructions and may also cause accidents.•According to the provisions of Directives 2003/10/EC and 89/391/EEC18, the employer shall be particularly careful, when assessing risks of any indirect effects on workers’ health and safety resulting from interactions between noise and warning signals or other sounds, which need to be observed to reduce the risk of accidents.
•Direktiivien 2003/10/EY ja 89/391/ETY18säännösten mukaan työnantajan on oltava erityisen tarkkana arvioidessaan mahdollisten työntekijöiden terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuvien välillisten vaikutusten riskiä, joka johtuu melun ja varoitusmerkkien tai muiden äänten yhteisvaikutuksesta. Sitä on tarkkailtava onnettomuusriskin pienentämiseksi.
89/391/EEC Council Directive of 12 June 1989, on the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health of workers at work, O.J. No L 183 of 29.06.1989, page 1.
Neuvoston direktiivi 89/391/ETY, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1989, toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä, EYVL L 183, 29.6.1989, sivu 1.
CHAPTER 2 Risk assessment procedure
luku 2: Riskien arviointimenettely
SUMMARY PAGE.............................................................................................................................................................................. 38
TIIVISTELMÄ ...................................................................................................................................................................................... 38
DIRECTIVE REQUIREMENTS .................................................................................................................................................. 40
DIREKTIIVIN VaaTIMUKSET.................................................................................................................................................. 40
INTRODUCTION ........................................................................................................................................................................ 40
JOHDaNTO................................................................................................................................................................................. 40
OVERVIEW OF NOISE RISK ASSESSMENT PROCEDURE .............................................................................................. 41
MELURISKIN aRVIOINTIMENETTELY YHDELLÄ SILMÄYKSELLÄ.............................................................................. 41
Listening and simple checks for steady noise ...................................................................................................... 42
Kuunteleminen ja tasaista melua koskevat yksinkertaiset testit.................................................................... 42
Simple checks of maximum peak sound pressure levels ................................................................................. 42
Äänenpainetason huippuarvojen yksinkertainen testaus............................................................................... 42
PLANNING A RISK ASSESSMENT......................................................................................................................................... 43
RISKINaRVIOINNIN SUUNNITTELU .................................................................................................................................... 43
Skills required .................................................................................................................................................................... 43
Tarvittava osaaminen..................................................................................................................................................... 43
Checking the situation .................................................................................................................................................. 44
Tilanteen tarkastaminen ............................................................................................................................................... 44
Using existing information rather than noise measurements ....................................................................... 44
Saatavilla olevan tiedon hyödyntäminen melumittausten sijaan ................................................................ 44
Instrumentation for noise measurement ............................................................................................................... 45
Äänen mittauslaitteet.................................................................................................................................................... 45
Measurements required ............................................................................................................................................... 45
Vaadittavat mittaukset.................................................................................................................................................. 45
Sound level meter measurement options .................................................................................................. 45
Äänitasomittarin mittausvaihtoehdot.......................................................................................................... 45
Daily noise exposure measurements ........................................................................................................... 46
Päivittäisen melualtistuksen mittaaminen ................................................................................................ 46
Measurements of peak sound pressure exposure .................................................................................. 47
Äänenpaineen huippuarvolle altistumisen mittaaminen.................................................................... 47
MEASUREMENT ........................................................................................................................................................................ 47
MITTaaMINEN.......................................................................................................................................................................... 47