natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This is thebackdrop to the ‘3D-Murale’ researchproject, which brings together partnersfrom Austria, Belgium, the UK and Switzerland, and which provides professionals with multimedia tools toarchive and reconstitute (virtually)archaeological remains and sites.
Tätätehdään 3D-Murale-hankkeessa,johon osallistuu belgialaisia, englantilaisia, itävaltalaisia ja sveitsiläisiäyhteistyökumppaneita: hankkeessatarjotaan alan työntekijöille multime-dia-apuvälineitä muinaismuistojen jaarkeologisten kohteiden arkistoimiseksi ja tallentamiseksi virtuaalimuotoon.
Oncethe project has been completed, in2003, the general public will be able touse the Internet to gain access to thisreconstituted heritage.
Kun hanke saadaan päätökseenvuonna 2003, yleisö voi tutustuatähän kulttuuriperintöön Internetinkautta.
Information and communication technologies can do a great deal for Europe’s cultural heritage, both interms of conservation work and on thecommercial side.
Euroopan kulttuuriperintöä edistävissä hankkeissa voidaan käyttää tietoyhteiskunnan tarjoamaa tekniikkaasekä suojelussa että kaupallisessahyödyntämisessä.
Projects can also be designed and runthrough European programmes whichprovide linkage between innovationand the market.
Hankkeisiin voidaan myöntää tukeamyös niistä yhteisön ohjelmista, joissayhdistetään innovaatio- ja liiketoiminta.Esimerkiksi TEN-Telecom-ohjelmassatuetaan palvelujen käynnistämistäeurooppalaisissa ja maailmanlaajuisissa tietoverkoissa.
The ‘TEN-Telecom’programme encourages providers tomake their services available on European and global computer networks.The ‘Chance’ project is a particularlygood example of this, giving culturaltourists and art historians access to anonline database to find out whichmuseum or private collection housesa particular painting, sculpture or historical artefact. The ‘eContent’ programme, on the other hand, focuseson the commercial potential of European digital material, and helps firmsto adapt their products and servicesto the cultures of foreign markets.
Chance-hankkeessamatkailijat ja taidehistorian tutkijat voivat selvittää verkkotietokannan avulla,missä museossa tai yksityiskokoelmassajokin tietty maalaus, veistos tai historiallinen monumentti on. eContentohjelmassa puolestaan keskitytääneurooppalaisten digitaalisisältöjen kaupalliseen hyödyntämiseen ja autetaansisällöntuottajia muokkaamaan tuotteitaan ja palvelujaan ulkomaistenmarkkinoiden vaatimusten mukaisiksi.
Many films dating from the early yearsof cinema are conserved on celluloid,which is a particularly fragile medium,and many have already been partly orcompletely lost.
Kaikkein vanhimmat elokuvat onuseimmiten säilytetty filmillä, joka onhyvin haurasta materiaalia, ja niinpämonet niistä ovat tuhoutuneet osittaintai kokonaan.
A lot of those remaining are now being transferred to thesupposedly indestructible digitalmedia, adding a further element toclassic conservation and restorationtechniques. Given the time andresources needed for a task of thisscale, the MEDIA programme providesvaluable financial support to partnerships made up of experts from digitaltechnology and Europe’s film libraries,and to special training programmes.
Nykyään klassisten restaurointitekniikoiden rinnalle on tullutkeino muuntaa teoksia digitaalimuotoon, jonka sanotaan olevan ikuinen.Tällainen muuntaminen vaatii aikaa jaresursseja, ja niinpä Media-ohjelmastarahoitetaan digitaalitekniikan asiantuntijoiden ja elokuva-arkistoista vastaavien välistä yhteistyötä sekä erityiskoulutusohjelmia.
Culture is an important sector of the economy and, as such, is subject to the principles and rules set out in the Treaty on European Union, more especially the provisions concerning freedom of movement and freedom of competition in the internal market.
Kulttuuri on tärkeä talouden ala, ja siihen sovelletaan Euroopanunionista tehdyn sopimuksen periaatteita ja määräyksiä, muunmuassa niitä, jotka liittyvät vapaaseen kilpailuun ja liikkumiseensisämarkkinoilla.
Nonetheless, the EU does bear in mind the special aspects of culture, bothin its European policies, and in its relations with the rest of theworld.
EU ottaa kuitenkin huomioon kulttuurin erityispiirteet Euroopan laajuisessa politiikassaan ja suhteissaan muuhun maailmaan.
cultural goods are concerned: the Treaty authorises the Member Statesto maintain restrictive measures inmatters concerning national treasureswhich have an artistic, historic orarchaeological value.
Kulttuurituotteiden vapaa liikkuvuussisämarkkinoilla on myös rajoitettua:perustamissopimuksen mukaan jäsenvaltiot voivat toteuttaa kielto- tairajoitustoimia silloin, kun kyseessä onkansallinen kulttuuriperintö, jolla ontaiteellista, historiallista tai arkeologista arvoa.
By opening up their shared bordersand encouraging trade and free competition, the EU countries have set outto stimulate the economic development of Europe and make Europe’sindustries more competitive.
EU-maat ovat avanneet sisäisetrajansa ja edistäneet kauppaa javapaata kilpailua haluten tällä tavoinkehittää Euroopan taloutta ja senteollisuuden kilpailukykyä.
Butcultural works have a special status:they are both economic goods andservices, which have high potential forcreating wealth and jobs; and they arethe vehicles for our cultural identities,which in turn reflect and condition oursocieties.
Nemyöntävät, että kulttuuriteoksilla onerityisasema niiden kahtalaisen luonteen takia: ne ovat taloudellisia tuotteita ja palveluja, joiden avulla onmahdollista luoda vaurautta ja työpaikkoja, mutta toisaalta ne myösvälittävät eurooppalaista kulttuuriidentiteettiä heijastellen ja muokateneurooppalaista yhteiskuntaa.
At world level, the commercial rulesapplying are the result of negotiationsbetween members of the World Trade Organisation (WTO).
Maailmankaupassa sovellettavatsäännöt määritellään Maailman kauppajärjestön WTO:n jäsenten välisissäneuvotteluissa.
The EU hasentered into no commitment to liberalise the audiovisual market, so as toretain its freedom of action in termsof preserving and promoting culturaldiversity.
WTO:ssa EU ei olesitoutunut kaupan vapauttamiseenaudiovisuaalialalla, koska se haluaasäilyttää kulttuurin monimuotoisuuden vaalimiseen ja edistämiseen liittyvän toimintavapautensa.
There is no inherent contradiction here with a very substantialopening of the European market:although the European Union produces more films than the United States, the fact remains that 75 % of European cinemas’ income comesfrom American films.
Tämä ei oleristiriidassa Euroopan markkinoidenmerkittävän avautumisen kanssa:vaikka EU tuottaa enemmän elokuviakuin USA, 75 prosenttia eurooppalaisten elokuvateattereiden lipputuloistamenee amerikkalaisille elokuville.
That is why the cultural sector is notsubmitted to market forces alone, andwhy the EU takes account of this factor in all its policies.
Tämän vuoksi kulttuurin kehittämistäei ole jätetty yksinomaan markkinavoimien varaan, vaan EU pyrkii huomioimaan kulttuurinäkökohdat kaikessa politiikassaan.
There are normally restrictions on government subsidies to private firms, but this is asector where public aid plays a majorrole in maintaining and encouragingcultural diversity.
Valtiontuetyksityisyrityksille ovat yleensä rajallisia, mutta kulttuurialalla julkisen tuenmerkitys on huomattava kulttuurisenmonimuotoisuuden säilyttämisessä jaedistämisessä.
And cultural diversity, which is a requirement enshrinedin the Treaty itself, has proved to bean important element in the way European competition rules areapplied.
Kulttuurisen monimuotoisuuden vaalimisesta määrätään EY:n perustamissopimuksessa, ja se onosoittautunut tärkeäksi tekijäksi EU:nkilpailusääntöjä sovellettaessa.
The Treaty also recognises theimportance of the cultural, social anddemocratic role of a public broadcasting service.
Perustamissopimuksessa tunnustetaanmyös julkisen yleisradiotoiminnan tärkeä kulttuurinen, yhteiskunnallinen jademokraattinen merkitys.
SELLING CULTURE ON THE INTERNET
KULTTUURIKAUPPAA INTERNETISSÄ
What if a tourist wants to acquirecultural artefacts in a region he hasvisited? What if a museum wants topublish a catalogue in CD-ROMformat and is seeking the help of amultimedia producer?
Matkailijat haluavat ehkä ostaa kulttuurituotteita kohdealueen museoista.Jokin museo haluaa laatia katalogincd-romina ja ottaa yhteyttä multimediatuottajaan.
What if an artcollector wants to get as many peopleas possible interested in buying oneof his masterpieces via the Internet?
Taulujen keräilijähaluaa laajentaa jonkin mestariteoksen mahdollista ostajakuntaa Internetin avulla.
Where culture interfaces with theworld of electronic commerce, the Regnet project can provide a usefulservice for all parties involved in thisvibrant market.
Nyt kun kulttuuri on siirtynytsähköisen kaupankäynnin aikaan,Regnet-hankkeessa tarjotaan hyödyllisiä palveluja kaikille tällä kasvavallaalalla toimiville.
‘The idea of a digitalbookshop doesn’t just mean helpingpeople to access digitalised material.We need to introduce new forms ofcooperation between the variousparties (cultural organisations, industries, public administrations etc.).’With this in mind, Regnet bringstogether museums, libraries andcomputer experts from 10 Europeancountries, including Bulgaria and Russia, to set up a common platformfor electronic commerce in culturalgoods and services, based on leadingedge technology.
Hankkeen kantavanaajatuksena on, että sähköisen kirjakaupan on oltava muutakin kuinlinkki, jonka kautta pääsee tutkimaandigitaalisisältöjä, ja että tarvitaanuusia yhteistyömekanismeja eriosapuolten välille (kulttuuriorganisaatiot, teollisuus, hallinto ja niin edelleen).
Backed by theresearch and technological development framework programme, theproject will run until mid-2003.
Regnet-hankkeessa museot,kirjastot ja atk-operaattorit kymmenestä Euroopan maasta – myös Bulgariasta ja Venäjältä – rakentavat tältäpohjalta yhteistä kulttuurituotteidenja -palvelujen sähköistä kauppaverkkoa, jossa hyödynnetään uusintatekniikkaa.
The organisers hope to get some 3 000 museums involved.
Hanke käynnistettiin tutkimuksen ja teknologisen kehittämisenpuiteohjelman tuella ja saadaanpäätökseen vuoden 2003 puolivälissä.Verkkoon pyritään saamaan mukaannoin 3 000 museota.
Still in the audiovisual sector, the ‘Television without frontiers’ directive hascreated a legal framework so that European programmes can be freelyshown throughout the EU and amajority of viewing time is given over,on TV channels, to European-madeprogrammes.
Direktiivi “televisio ilman rajoja“ edustaa lainsäädäntöä, jolla taataaneurooppalaisten televisio-ohjelmienvapaa levitys EU:ssa ja eurooppalaisten teosten tietty osuus televisiokanavien lähetysajasta.
Finally, the EU and the European Investment Bank are providing assistance to Europe’s audiovisual industry in order to give it astronger financial base and speed upthe changeover to digital technology.
Lisäksi EU ja Euroopan investointipankki auttavateurooppalaista elokuvateollisuuttavahvistamaan rahoitusperustaansa jatehostamaan sopeutumistaan digitaalitekniikkaan.
European films run into distributionproblems anywhere other than in theircountry of origin.
Eurooppalaisten elokuvien levityskangertelee kunkin kotimaan ulkopuolella.
Quite apart from afilm’s intrinsic qualities, the financialresources available at the productionand distribution stages will verylargely condition its success or failure.This is where the MEDIA programmecomes in, both upstream and downstream of production proper, the aimbeing to encourage the circulation offilms and other European audiovisualproducts throughout Europe.
Laadun lisäksi elokuvienmenestys edellyttää rahoitusta suun-nittelu- ja levitysvaiheessa. Tämä on Mediaohjelman toiminta-alaa, silläohjelmasta tuetaan elokuvaa ennenja jälkeen varsinaisen tuotantovaiheen ja edistetään näin elokuvien jamuiden eurooppalaisten audiovisuaalioteosten levitystä kaikkialla Euroopassa.
Quite apart from the economicaspects, having European films shownand circulated within the Communitymakes people more aware of otherpeople’s cultures.
Eurooppalaisten elokuvien levitys EU:ssa edistää talouden lisäksieurooppalaisten tuntemusta toistensakulttuureista.
Examples of filmswhich have been widely shownthroughout the EU thanks to the MEDIA programme are the Dardennebrothers’ Rosetta, Silvio Soldini’s Panee tulipani, Pedro Almodovar’s Allabout my mother, and Jean-Pierre Jeunet’s Le fabuleux destin d’Amélie Poulain.
Dardennen veljesten Rosetta, Silvio Soldinin Leipää ja tulppaaneja, Pedro Almodovarin Kaikkiäidistänija Jean-Pierre Jeunet’n Amé-lieovat kaikki elokuvia, jotka ovat saaneet laajan levityksen EU:ssa Mediaohjelman ansiosta.
As far as taxation is concerned,cultural goods are subject to VATalthough, with a view to encouragingartistic creation and giving more people more access to culture, some ofthese goods are subject only to areduced rate of taxation, especiallybooks.
Kulttuurituotteista on maksettavaarvonlisäveroa, mutta joihinkin niistä– esimerkiksi kirjoihin – sovelletaanpienempää veroprosenttia, jotta tuettaisiin taiteellista työtä ja tarjottaisiinmahdollisimman monille mahdollisuus harrastaa kulttuuria.
In addition, it is possible atnational level to impose fixed-pricesystems for books (in a bid to preserveliterary diversity), provided that suchsystems do not restrict the free movement of goods between Member States.
Lisäksijäsenvaltioissa voidaan soveltaa kirjoihin kiinteähintajärjestelmiä, joillavaalitaan kirjallisen tuotannon monipuolisuutta, kunhan niillä ei rajoitetatavaroiden vapaata liikkumista jäsenvaltioiden välillä.
By opening up its Community programmes to nonmember countries, by entering into partnerships with countries from other continents, and by reaching out to eastern Europe in the context ofenlargement, the European Union is bringing a cultural dimensionto its external relations.
EU ottaa ulkosuhteissaan huomioon kulttuurinäkökohdat kutsumalla EU:n ulkopuoliset maat osallistumaan yhteisöohjelmiin,tekemällä yhteistyötä muista maanosista olevien maiden kanssaja toteuttamalla laajentumista valmistelevaa toimintaa Itä-Euroo-passa.
Between the EU and the rest of the world,just as between the Member States of the EU, the watchwords arecultural exchange and dialogue.
Tärkeätä EU:n ja muun maailman välisissä suhteissa on kulttuurivaihto ja kulttuuriin liittyvä vuoropuhelu, aivan samoin kuin EU-maiden kesken.
In certain cases, the EU allows nonmember countries to take part in programmes which are really designed forthe Member States, and which have acultural dimension.
Joissain tapauksissa EU:n ulkopuoliset maat voivat osallistua jäsenvaltioille tarkoitettuihin kulttuurialanyhteisöohjelmiin.
They may be candidate countries, or they may be thecountries of the European Economic Are a (Iceland, Norway and Liechtenstein), or indeed other countries whichare linked to the EU by association orcooperation agreements.
Maat voivat ollaehdokasmaita tai Euroopan talousalueen maita (Islanti, Liechtenstein ja Norja) taikka EU:n kanssa assosiointitai yhteistyösopimuksen tehneitämaita.
This is true of the Cotonou Agreement,which links the EU and 77 countries in Africa, the Caribbean and the Pacific,and which does a lot to preserve thenational heritage, values and identities of the participating countries.
EU on tehnyt Cotonoun sopimuksen77:n Afrikan, Karibian ja Tyynenmerenmaan kanssa.
The EU supports the development of localfilm industries, helps organise culturalevents and provides materialresources.
Sopimuksessa määrätäänkyseisten maiden kulttuuriperinnön,arvojen ja identiteetin suojelusta.
To take one example, the EU is setting aside EUR 4.8 million,between 2000 and 2003, for culturalpolicy in Mali, focusing on the refurbishment of the national museum in Bamako and the opening of threeregional museums. It is also helpingto finance films, theatre work andphotography exhibitions.
Vuosina 2000–2003 EU myöntää Malinkulttuuripolitiikkaan 4,8 miljoonaaeuroa, joilla esimerkiksi korjataan Bamakon kansallismuseota ja avataankolme alueellista museota sekä rahoitetaan elokuvia, teatteriesityksiä javalokuvanäyttelyitä.
Following the collapse of the Berlin Wall, the EU set up two new programmes to help countries from theex-Communist block to make the transition to the market economy. Phareprepares the countries of central andeastern Europe for membership of the EU, while Tacis provides funding forcooperation and assistance projectsinvolving the EU and the countries ofthe ex-Soviet Union.
Berliinin muurin sorruttua EU on käynnistänyt kaksi ohjelmaa, joilla helpotetaan entisten kommunistimaidensiirtymistä markkinatalouteen: Phareohjelmassa valmistellaan Keski- ja Itä-Euroopan maita EU-jäsenyyteen, ja Tacis-ohjelmasta rahoitetaan yhteistyö ja tukitoimia EU:n ja entisen Neuvostoliiton maiden kesken.
Partner countriesare encouraged to cooperate witheach other, and the selected projectsmay touch upon cultural matters.
Kumppanuusmaita kannustetaan tekemäänyhteistyötä myös keskenään hankkeissa, jotka voivat liittyä kulttuuriin.
Throughout the 1990s, relationsbetween the EU and its partners inthe Mediterranean, Africa, Latin America and Asia included a cultural element, and considerable importancewas given to cultural dialogue atregional level and with the EU.
EU:n yhteistyöhön Välimeren alueen,Afrikan, Latinalaisen Amerikan ja Aasian maiden kanssa sisällytettiin1990-luvulla kulttuuriyhteistyö. Nykyisin niissä käydään merkittävää kulttuurivaihtoa alueellisesti ja EU:nkanssa.
MUCH ADO ON EITHER SHORE OF THE MEDITERRANEAN
ELOKUVAA VÄLIMEREN MOLEMMILLA RANNOILLA
Though its sources of inspiration may be diverse, its language is a universal one.
Elokuvan inspiraationlähteitä on monenlaisia, mutta elokuvan kieli on kaikille yhteinen.
Cinema is one of the mostimportant factors in terms of cultural outreach.
Elokuva on yksikulttuurin välittymisen tärkeimmistä kanavista.
And yet, Europeans are not closely acquainted with greatnames in the world of cinema, like Youssef Chahine or Salah Abou Seif.
Kaikki eivät Euroopassa kuitenkaan tunne sellaistenmaineikkaiden elokuvantekijöiden nimiä kuin Youssef Chahine tai Salah Abou Seif.
European filmgoers on the northernrim of the Mediterranean and Arab movie-goers on the southern edge are rarely aware of each other’s filmoutput.
Välimeren alueeneurooppalainen ja arabiväestö tuntevat huonosti toistensa elokuvaa.
With effect from March 2000, ‘Cinema Med’, a three-year project based on cooperation betweenthe European Union and the Arab/Mediterranean world, has been trying to bridge that gap.
Maaliskuussa 2000 käynnistettiinkolmivuotinen Cinema Med -hanke, jossa EU ja Välimeren alueen arabiyhteisö koettavat yhteistyössä korjatatätä puutetta.
‘Cinema Med’ has a threefold structure:
Cinema Med -hankkeessa on seuraavat kolme osaa:
•2000/2001:a festival of cinema from the Arab-Mediter-ranean countries visited seven European cities, from Palermoto Edinburgh.
•2000–2001:Välimeren alueen arabimaiden elokuvaa esittelevä festivaali kiertää seitsemässä EU-maassa Palermosta Edinburghiin.
Acting as a showcase for the southern rim ofthe Mediterranean, and providing opportunities for filmmakersto meet their public, its aim is to facilitate the distribution of Arab films in Europe;
Festivaalin aikana yleisö voi tavata ohjaajia, jatapahtumalla pyritään edistämään arabielokuvan levitystä Euroopassa.
•2001/2002:a workshop arrangement whereby two Europeanauthors will give classes in scriptwriting in two Arab universities (in Marrakesh and Beirut);
•2001–2002:Kaksi eurooppalaista käsikirjoittajaa järjestääkäsikirjoituskurssin kahdessa arabiyliopistossa (Marrakesˇissaja Beirutissa).
•2002:a project to safeguard the filmmaking work of Salah Abou Seif, one of the great Egyptian directors.
•2002:Järjestetään Välimeren alueen elokuvaperintöä esittelevä sarja, joka on omistettu tunnetun egyptiläisen elokuvaohjaajan Salah Abou Seifin tuotannolle.
As part of thisretrospective, ‘Cinema Med’ will bring together European and Arab archive services in a project for restoring and conservingthe director’s films.
Tällä Cinema Med-hankkeella pyritään kannustamaan eurooppalaisia ja arabimaiden arkistoja tekemään yhteistyötä restauroimalla jasuojelemalla ohjaajan elokuvia.
‘Cinema Med’ forms part of the ‘Euromed audiovisuel’ programme, which sets up collaborative work between European and Mediterranean operators in the audiovisual sector.
Cinema Med kuuluu Euro–Välimeri-audiovisuaaliseen ohjelmaan, jossa kehitetään audiovisuaalialan yhteistyötä eurooppalaisten ja Välimeren alueen toimijoiden kesken.
‘Euromed audiovisuel’ comes under thethird aspect (social, cultural and human) of the Euro-Mediterranean partnership agreement.
Ohjelma kuuluu Euro–Välimeri-yhteistyö-kumppanuuden kolmanteen lohkoon (sosiaaliset, kulttuuriset ja inhimilliset kysymykset).
Mutual respect and understandingover and above cultural and religiousdifferences underpin the partnershipbetween the European Union and 12 countries from the southern edgeof the Mediterranean, taking in collaborative projects in the audiovisualindustry, the cultural heritage andissues concerning young people.
Eri kulttuuritaustoista olevien ja eriuskontoja tunnustavien keskinäiseenkunnioitukseen ja ymmärtämykseenpyritään EU:n ja 12:n Välimeren eteläpuolisen maan yhteistyökumppanuudessa, jossa tehdään audiovisuaalialaan, kulttuuriperintöön ja nuorisoonliittyvää yhteistyötä.
Finally, the EU and its Member Statesare actively cooperating with otherinternational organisations in the fieldof culture, e.g. Unesco and the Council of Europe.
EU ja sen jäsenvaltiot tekevät lisäksiyhteistyötä muiden kulttuurialallaaktiivisten kansainvälisten organisaatioiden, kuten Unescon tai Euroopanneuvoston, kanssa.
In many cases, these areone-off events, concerned with meetings of mutual interest and sharedawareness campaigns, or the jointfunding of projects.
Usein kyseessä onhankekohtainen yhteistyö, jossa järjestetään yhteinen kokous tai tiedotuskampanja tai jossa rahoitetaanhanketta yhdessä.
Nonetheless, thegrowing international importance ofthe debate on cultural diversity lendssuch collaborative efforts an increasingly political tone.
Kansainvälisissäkeskusteluissa on kuitenkin noussutesiin joitakin kysymyksiä, kuten kysymys kulttuurin monimuotoisuudesta,joiden myötä yhteistyö on saanutentistä poliittisemman sävyn.
You can access documents, news and other information on all the subjects dealt with in this brochure on the European Commission’s web portal ‘Europe and culture’: http://europa.eu.int/comm/culture/
Tässä esitteessä käsiteltyihin aiheisiin liittyviä asiakirjoja, uutisia ja muita lisätietoja löytyy Euroopan komission verkkosivulta “Eurooppa ja kulttuuri“ (http://europa.eu.int/comm/culture/).
The European Union and culture
Euroopan unioni ja kulttuuri
’Europe on the move’series
Julkaisusarja Muuttuva Eurooppa
By giving the European Union a say in cultural matters, the Member States’ governmentsset out to create a ‘Europe of the peoples’, the idea being to make people in Europe awareof their shared history and values, to make them more aware of European culture and Europe’s heritage, but at the same time to cultivate their awareness of local and regionalcultures.
Eurooppalaiset halutaan saada tiedostamaan yhteinen historiansa jayhteiset arvonsa. Halutaan lisätä eurooppalaisten teosten ja kulttuuriperinnön tuntemustaja vaalia paikallisten ja alueellisten kulttuurien erityispiirteitä.
More specifically, the point was to foster cultural exchanges within Europe, enablethe public at large — and artists and culture professionals in particular — to get involved in European projects, to encourage creativity and to make culture accessible to the greatestpossible number of people.
Siksi hallitukset edistävätkulttuurivaihtoa Euroopassa, auttavat kansalaisia, taiteilijoita ja kulttuurialan työntekijöitäosallistumaan yhteiseurooppalaisiin hankkeisiin ja tukevat luovuutta sekä tarjoavatmahdollisimman monille mahdollisuuden hyödyntää kulttuuripalveluja.
Choices for a greener future
Vihreämmän tulevaisuudenvalinnat
The European Union and the environment
Euroopan unioni ja ympäristö
Our environment today
Ympäristömme nykytila
Action by the European Union
EU:n ympäristötoiminta
Health and quality of life
Terveys ja elämänlaatu
Managing natural resources and tackling waste
Luonnonvarojen hallinta ja jätteenkäsittely
What should industry do?
Mitä teollisuuden olisi tehtävä?