natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Completion of the period 199499
Ohjelmakauden 19941999 päättyminen
As the last year of the programming period, 1999 saw the programmes fully implemented. This meant that very few new items of assistance were adopted during the year.
Vuosi 1999 oli nykyisen ohjelmakauden viimeinen toteuttamisvuosi, ja sen aikana saatettiin päätökseen useita ohjelmia, mutta hyväksyttiin vain vähän uusia tukitoimia.
In all, only five such items were adopted in 1999 for the various Objectives.
Vuonna 1999 eri tavoitteissa hyväksyttiinkin kaikkiaan vain viisi uutta tukitoimea.
These comprised two operational programmes for Objective 1 (regions whose development is lagging behind), one concerning the territorial pacts for employment in Spain, the other a programme to develop ecological buses in Greece.
Niistä kaksi on tavoitteen 1 (kehityksessä jälkeen jääneet alueet) toimenpideohjelmia. Toinen koskee alueellisia työllisyyssopimuksia Espanjassa ja toinen ympäristöystävällisten linja-autojen kehittämistä Kreikassa.
In addition, three global grants were adopted for Italy.
Lisäksi hyväksyttiin kolme yleiskattavaa tukea Italiassa.
All together, these five new items accounted for only 0.1% of assistance from the Funds for the period.
Näiden viiden uuden toimen osuus rahastojen tämän kauden tuesta on yhteensä vain noin 0,1 %.
At the same time, 24 small Community Initiative programmes were also adopted: they comprised two Interreg Π C (transnational cooperation) programmes, one concerned with the Atlantic area and the other to combat drought in Greece; all the other 22 programmes concerned the SMEs Initiative.
Niistä kaksi on Interreg II C -ohjelmia (valtioiden välinen yhteistyö), joista toinen koskee Atlantin aluetta ja toinen kuivuuden torjuntaa Kreikassa. Loput 22 ohjelmaa kuuluvat SME-yhteisöaloitteeseen.
As in 1997 and 1998, the implementation of appropriations speeded up considerably in 1999, in many cases enough to make up the backlogs which had accumulated during the early years of the programming period. This was true of both the national initiative programmes (CSFs/SPDs) and the Community Initiatives.
Vuosien 1997 ja 1998 tapaan vuodelle 1999 oli ominaista rahoituksen toteutumisen merkittävä nopeutuminen, minkä ansiosta ohjelmakauden ensimmäisinä vuosina havaitut viivästymiset saatiin monissa tapauksissa kurottua umpeen.
In the case of the CSFs/SPDs, by the end of the year (which was also the end of the period), 99% of the total assistance from the Funds had been committed. There was a
Nopeutuminen koskee sekä kansallisia aloiteohjelmia (yhteisön tukikehys/yhtenäinen ohjelmaasiakirja) että yhteisöaloitteita.
considerable speeding up in commitments during the year, which accounted on its own for 21% of the total since 1994.
Määrärahojen kohdentaminen vauhdittui selvästi vuonna 1999, jolloin kohdennettiin 21 % kaikista vuodesta 1994 alkaen kohdennetuista määrärahoista.
Similarly, 75% of appropriations had been paid by the end of the year.
Määrärahoista oli maksettu 75 % vuoden lopussa.
Payments at local level for 199499 may continue to be made until 31 December 2001.
Huomattakoon, että ohjelmakautta 19941999 koskevia maksuja voidaan kentällä suorittaa 31. joulukuuta 2001 saakka.
As in 1998, Objectives 1 (regions whose development is lagging behind) and 3 (combating unemployment and exclusion) achieved the best rates of implementation.
Vuoden 1998 tapaan toteutumisaste oli paras tavoitteissa 1 (kehityksessä jälkeen jääneet alueet) ja 3 (työttömyyden ja syrjäytymisen vähentäminen).
Objective 1, which accounts for 2/3 of the budget of the Funds, committed virtually all its appropriations (99%) and paid 78%.
Tavoitteessa 1, jonka osuus rahastojen talousarviosta on kaksi kolmasosaa, lähes kaikki määrärahat oli kohdennettu (99 %), ja niistä oli maksettu 78 %.
By contrast, Objectives 2 (areas undergoing industrial conversion), 4 (labour market) and 5(b) (fragile rural areas) had lower rates of payments.
Tavoitteissa 2 (teollisuuden rakenneuudistus), 4 (työmarkkinat) ja 5b (haavoittuvat maaseutualueet) maksujen toteutumisaste oli sen sijaan alhaisempi.
Again as in 1998, the Member States which had the best rates of implementation of appropriations were the least prosperous Member States, and therefore the main beneficiaries of the Funds: Spain, Portugal and Ireland.
Huomattakoon, että vuoden 1998 tapaan määrärahojen toteutumisaste oli paras unionin köyhimmissä jäsenvaltioissa ja siten eniten rahastojen tukea saavissa maissa (Espanja, Portugali ja Irlanti).
By contrast, the more prosperous countries continued to lag behind in the implementation of payments.
Eräissä muissa, unionin vauraimpiin kuuluvissa jäsenvaltioissa maksut olivat sen sijaan edelleen myöhässä.
The implementation of the Community Initiatives (CD also speeded up considerably, partly thanks to the reallocation of finance carried out in 1998.
Myös yhteisöaloitteiden täytäntöönpano nopeutui, mitä vahvisti vuonna 1998 suoritettu määrärahojen uudelleenjako.
By the end of the year, some 95% of total appropriations for the period had been committed, and 57% paid, a considerable improvement over previous years.
Niinpä vuoden lopussa noin 95 % kauden kokonaismäärärahoista oli kohdennettu ja 57 % maksettu, mikä merkitsee huomattavaa parannusta edellisiin vuosiin verrattuna.
Disparities in implementation between the various Initiatives persisted, with Resider, Rechar, Adapt, Employment and Pesca recording the highest levels of implementation.
Yhteisöaloitteiden täytäntöönpanossa on edelleen eroja toteutumisasteen ollessa korkein Resider, Rechar, Adapt-, Employment-ja Pesca-aloitteissa.
Increased attention to priority themes
Joidenkin temaattisten painopisteiden lähempi tarkastelu
The Commission devoted special efforts in 1999, as it did in previous years, to giving fresh impetus to a number of its activities and priorities.
Edellisten vuosien tapaan komissio pyrki vuonna 1999 antamaan uuden sysäyksen joillekin ensisijaisina pitämilleen toimille.
Safeguarding and promoting employment, in particular, continued to be a priority receiving sustained support: the European Employment Strategy, for example, which was formally launched at the extraordinary European Council in Luxembourg in November 1997, was consolidated during 1999.
Etenkin työllisyyden säilyttämistä ja lisäämistä koskevaa toimintalinjaa tehostettiin edelleen: Luxemburgissa marraskuussa 1997 pidetyssä Eurooppa-neuvoston ylimääräisessä kokouksessa laadittua Euroopan työllisyysstrategiaa lujitettiin vuonna 1999.
A complete review of the national action plans for employment was undertaken and resulted in recommendations to the Member States on how best to honour their commitments.
Kaikkiin työllisyyttä koskeviin kansallisiin toimintasuunnitelmiin perehdyttiin, ja jäsenvaltioille laadittiin suositukset siitä, miten ne parhaiten voisivat panna sitoumuksensa täytäntöön.
The Commission guidelines on employment adopted in 1998 were expanded in 1999 to include new goals, such as lifelong training, access to the information society, the involvement of the social partners in the organisation of work and the incorporation in the programmes of equal opportunities for men and women.
Vuonna 1998 hyväksyttyjä työllisyyden suuntaviivoja kehitettiin edelleen vuonna 1999 uusien tavoitteiden huomioon ottamiseksi. Niitä ovat elinikäinen oppiminen, tietoyhteiskuntaan osallistuminen, työmarkkinaosapuolten osallistuminen työn organisointiin sekä naisten ja miesten tasaarvon sisällyttäminen ohjelmiin.
In its resolution on the employment guidelines, the Council stressed the role of the Structural Funds, and particularly the ESF, in achieving the goals of the European Employment Strategy.
Neuvosto korosti työllisyyden suuntaviivoja koskevassa päätöslauselmassaan rakennerahastojen ja erityisesti Euroopan sosiaalirahaston (ESR) roolia Euroopan työllisyysstrategian tavoitteiden toteuttamisessa.
The regulations governing the Structural Funds in 2000-06 require the Member States to include the employment guidelines, and more generally the principles set out in the European Employment Strategy, in their programmes.
Ohjelmakautta 20002006 koskevissa rakennerahastoasetuksissa edellytetäänkin, että jäsenvaltiot sisällyttävät ohjelmiinsa työllisyyden suuntaviivat ja yleisemmin Euroopan työllisyysstrategiassa luetellut periaatteet.
Elsewhere, following the adoption of the guidelines on national aids, the Commission asked the Member States to submit it a draft national map of regional aids showing the regions proposed for the derogations permitted by the Treaty and the ceilings on the intensity of investment aid or aid to create jobs linked to investment. Because they were sent late, the maps of some Member States could not be approved before the end of 1999.
Toinen keskeinen ala ovat alueelliset valtiontuet. Niitä koskevien suuntaviivojen hyväksymisen jälkeen komissio kehotti jäsenvaltioita toimittamaan sille kansalliset aluetukikarttaluonnokset, joista käyvät ilmi ehdotukset perustamissopimuksen mukaisiin poikkeuksiin oikeuttaviksi alueiksi sekä investointitukien ja investointien yhteydessä syntyvien työpaikkojen luomiseen myönnettävien tukien
A closing seminar on spatial planning was held in Brussels in February and the final version of the ESDP (European spatial development perspective) was adopted at the informal Council in Potsdam in May.
Aluesuunnittelun alalla järjestettiin päätösseminaari Brysselissä helmikuussa 1999, ja ESDP:n (Euroopan aluekehityssuunnitelma) lopullinen versio hyväksyttiin Potsdamissa pidetyssä epävirallisessa ministerikokouksessa toukokuussa.
The options proposed in the ESDP are included in the new programming for 2000-06.
ESDP:ssä ehdotetut vaihtoehdot on otettu huomioon kauden 20002006 suuntaviivoissa.
The final preparations for the 2000-06 programmine period
Ohjelmakauden 20002006 viimeiset valmistelut
Following the proposed regulations to govern the Structural Funds which the Commission had drawn up in 1998, 1999 was a crucial year for actual preparations for 2000-06, since it saw the adoption of a large number of decisions.
Komissio laati vuonna 1998 ehdotukset rakennerahastoasetuksiksi. Vuosi 1999 oli ratkaiseva ohjelmakauden 20002006 käytännön valmistelujen kannalta, sillä silloin tehtiin lukuisia päätöksiä.
On 24 and 25 March at the extraordinary European Council in Berlin, the Heads of State and Government reached agreement on Agenda 2000, which fixes the financial perspective for the Structural Funds and the Cohesion Fund for the whole period 2000-06.
Valtioiden ja hallitusten päämiehet tekivät 24. ja 25. maaliskuuta 1999 Berliinissä pidetyssä ylimääräisessä Eurooppaneuvostossa Agenda 2000:ta koskevan päätöksen, jossa vahvistetaan rakennerahastojen ja koheesiorahaston rahoitusnäkymät koko ohjelmakaudella 2000-2006.
In the case of the Structural Funds, it also decided the overall funding for each Fund and for each Objective.
Samalla päätettiin rakennerahastojen eri rahastojen ja eri tavoitteiden kokonaismäärärahoista.
The Heads of State and Government also agreed on the funding for structural assistance to the applicant countries over the period 2000-06.
Valtioiden ja hallitusten päämiehet päättivät myös jäsenyyttä hakeneiden maiden rakennetukien määrärahoista ohjelmakaudella 2000-2006.
Furthermore, after lengthy discussion and consideration by the various Commumty institutions, the proposed regulations adopted by the Commission in March 1998 were adopted by the Council in May and June 1999: the Regulation on the EAGGF was adopted on 17 May and all the regulations concerning the Structural Funds, including the general Regulation, were adopted on 21 June.
Komission maaliskuussa 1998 hyväksymät asetusehdotukset, joita käsiteltiin ja tarkasteltiin laajasti yhteisön toimielimissä, hyväksyttiin neuvostossa touko- ja kesäkuussa 1999. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastoa (EMOTR) koskeva asetus annettiin 17. toukokuuta ja kaikki muut rakennerahastoasetukset, mukaan lukien yleisasetus, annettiin 21. kesäkuuta 1999.
All these regulations apply to appropriations for the 2000-06 programming period from 1 January 2000.
Kaikkia asetuksia sovelletaan ohjelmakauden 20002006 määrärahoihin 1. tammikuuta 2000 alkaen.
The regulations establishing the new preaccession instruments were also adopted by the Council on 21 June: these are the regulations on the ISPA (instrument for structural policies for pre-accession), SAPARD (pre-accession instrument in the field of agriculture and rural development) and the regulation coordinating preaccession assistance.
Neuvosto antoi lisäksi 21. kesäkuuta asetukset, joilla perustettiin uudet Uittymistä valmistelevat välineet ISPA (liittymistä valmisteleva rakennepolitiikan väline) ja S AP ARD (maatalouden ja maaseudun kehittämisen liittymistä valmisteleva erityisohjelma), sekä liittymistä valmistelevan tuen yhteensovittamisasetuksen.
Once these new regulations had been adopted, on 1 July the Commission, in accordance with Agenda 2000, approved decisions on the indicative allocation by Member State of the commitment appropriations for all the Objectives, the allocations to each Commumty Initiative, the list of regions eligible under Objective 1, including those benefiting from transitional support, and the ceiling on the population eligible under Objective 2 in each Member State.
Kun uudet asetukset oli annettu, komissio hyväksyi 1. heinäkuuta 1999 Agenda 2000:ssa vahvistettujen puitteiden mukaisesti seuraavat päätökset: päätös rakennerahastojen eri tavoitteiden mukaisten maksusitoumusmäärärahojen alustavasta jaosta jäsenvaltioittain, päätös eri yhteisöaloitteille myönnettävistä määrärahoista, päätös rakennerahastojen tavoite 1 -alueiden luettelosta, siirtymäkauden tukea saavat alueet mukaan luettuina, sekä päätös rakennerahastojen tavoitteen 2 mukaisen kohdeväestön enimmäismäärän vahvistamisesta jäsenvaltioittain.
The general Regulation on the Structural Funds gives the Member States four months from the adoption of the lists of areas eligible under Objectives 1 and 2 to send the Commission their draft programming documents ('plans').
Rakennerahastojen yleisasetuksessa säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen luonnokset ("suunnitelmat") neljän kuukauden kuluessa tavoite 1-ja 2 -alueiden luettelon hyväksymisestä.
Since the list of regions eligible under Objective 1 throughout the Union was approved on 1 July, the Commission received most of the plans for this Objective before 31 December 1999.
Koska tavoite 1 -alueiden luettelo hyväksyttiin 1. heinäkuuta 1999 koko unionin osalta, suuri osa tätä tavoitetta koskevista suunnitelmista saapui komissioon ennen 31. joulukuuta 1999.
Most of the plans were considered acceptable straight away by the Commission and negotiations with the Member States could begin quite quickly with some programmes being adopted by the Commission in the first quarter of 2000.
Komissio hyväksyi suurimman osan suunnitelmista heti, ja neuvottelut eri jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa voitiin aloittaa.
The lists of areas eligible under Objective 2 were drawn up later because the criteria were more complex and specific national features had to be taken into account.
Näin ollen jotkut tavoite 1 -ohjelmat ehdittiin hyväksyä jo vuoden 2000 ensimmäisen neljänneksen kuluessa.
This meant that the Commission received no Objective 2 plans before 31 December.
Tavoite 2 -alueiden luettelot vahvistettiin myöhemmin, koska perusteet olivat
EQUAL OPPORTUNITIES FOR MEN AND WOMEN: THE THEME OF THE 1999 REPORT
NAISTEN JA MIESTEN TASA-ARVOA EDISTÄVÄT TOIMET VUODEN TEEMANA
In each of the last four years, the Annual Report on the Structural Funds has picked out a theme relevant to all four Structural Funds.
Rakennerahastojen vuosikertomuksessa on jo neljän vuoden ajan käsitelty horisontaalista teemaa, joka koskee kaikkia neljää rahastoa.
To date, the subjects covered have been: the environmental dimension of assistance (1995), support for technological development in the regions (1996), action to help small businesses (1997) and local development (1998).
Edellisissä vuosikertomuksissa tarkasteltiin tukiin liittyvää ympäristöulottuvuutta (1995), alueiden teknologisen kehittämisen tukemista (1996), pkyritysten tukemista (1997) ja paikallista kehittämistä (1998).
This year, the report looks at measures to promote equality between men and women and, more specifically, the improvements made in incorporating this political priority in the Funds' programmes.
Tässä vuosikertomuksessa käsitellään sukupuolten tasa-arvoa edistäviä toimia. Siinä esitetään, miten tämän poliittisen painopistealueen sisällyttäminen rahastojen ohjelmiin on parantunut.
The principle of equality for men and women ("equal opportunities")
Sukupuolten tasaarvon periaate ("yhtäläiset mahdollisuudet")
Equality between women and men in the Treaty
Naisten ja miesten tasa-arvo perustamissopimuksessa
Equality between women and men is a basic principle of democracy and respect for humankind.
Naisten ja miesten tasa-arvo on demokratian ja ihmisarvon kunnioittamisen perusperiaatteita.
The Union has been the driving force in promoting equal opportunities for women and men.
Unioni on edistänyt voimakkaasti naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia.
The Treaty of Amsterdam strengthens the basis for measures to promote equality between women and men.
Amsterdamin sopimuksessa vahvistetaan sukupuolten tasa-arvoa edistävien toimien perustaa.
Article 141 provides a specific legal basis for adopting measures to ensure the application of the principle of equal opportunities and equal treatment of men and women in matters of employment and occupation, including the principle of equal pay for equal work or work of equal value.
Sen 141 artikla muodostaa erityisen oikeusperustan sellaisten toimien hyväksymiseksi, joilla varmistetaan miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja tasa-arvoisen kohtelun periaatteiden soveltaminen työhön ja ammattiin liittyvissä kysymyksissä, mukaan lukien sama palkka samasta tai samanarvoisesta työstä.
Finally, Article 141 also allows Member States to adopt or maintain positiveaction measures for the underrepresented sex in respect of professional careers.
Lisäksi 141 artiklalla annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus hyväksyä tai jatkaa positiivisia erityistoimia, joilla tuetaan aliedustettua sukupuolta ammattiuraan liittyvissä seikoissa.
Article 2 of the Treaty of Amsterdam formalises the Commumty commitment to gender mainstreaming (see box in section 2.1.2. of this Report), by establishing equality between women and men as a specific task of the Community as well as a horizontal objective affecting all Community tasks.
Amsterdamin sopimuksen 2 artiklassa ilmaistaan virallisesti yhteisön sitoutuminen tasaarvon valtavirtaistamiseen (katso kehysteksti tämän raportin kohdassa 2.1.2) määräämällä miesten ja naisten tasa-arvo yhteisön erityistehtäväksi ja kaikkia yhteisön tehtäviä koskevaksi laaja-alaiseksi tavoitteeksi.
Equality between women and men as a productive factor
Sukupuolten tasaarvon vaikutus tuottavuuteen
While the promotion of equality between women and men is usually regarded as a matter of social justice, it is often also believed to be a burden or a constraint on economic growth and development, perceived as a luxury that countries may not be able to afford under current competitive conditions.
Vaikka naisten ja miesten tasaarvon edistämisen uskotaan monesti liittyvän vain yhteiskunnalliseen oikeudenmukaisuuteen, sitä pidetään myös talouskasvua ja -kehitystä rasittavana tai rajoittavana tekijänä ja ylellisyytenä, johon valtioilla ei nykyisten kilpailuehtojen vallitessa ole varaa.
The importance of women in today's labour market cannot be overstated. Demographic projections show that Europe's population is ageing, which has far-reaching consequences on health, pensions and intergenerational solidarity and on employment.
Väestöennusteiden mukaan Euroopan väestö ikääntyy, millä on kauaskantoisia vaikutuksia terveyteen, eläkkeisiin ja sukupolvien väliseen solidaarisuuteen sekä työllisyyteen.
This means that the employment growth that we need for coming decades depends largely on getting more women into the labour force.
Tämä merkitsee, että tulevina vuosikymmeninä työvoimatarpeen kasvu edellyttää yhä useampien naisten siirtymistä työelämään.
Active participation by women in the labour market has been increasing continuously over the last 30 years - women have accounted for almost the entire growth of the Union's workforce over the last 10-15 years.
Naisten aktiivinen osallistuminen työmarkkinoille on viimeisen 30 vuoden aikana jatkuvasti lisääntynyt.
Women's employment has risen from just over half (54%) of the level of men's to over 70% at present - but yet the gender gaps remain:
Unionin työvoiman kasvu 10-15 viime vuoden aikana on lähestulkoon naisten ansiota: naisten työllisyys oli hiukan yli puolet (54 %) miesten työllisyydestä, mutta nykyään se on yli 70 %. Silti sukupuolten välillä on yhä eroja:
- in almost all Member States unemployment rates are higher for women than for men;
- Naisten työttömyys on yleisempää kuin miesten lähes kaikissa jäsenvaltioissa.
- the gender gap in employment rates is almost 20%, on average, amongst the Member States;
- Naisten ja miesten työllisyysasteiden ero on jäsenvaltioissa keskimäärin melkein 20 %.
- women's employment is reduced with the number of children in the household.
- Naisten työllisyys vähenee sitä mukaa kun lasten määrä perheessä kasvaa.
This does not hold true for men.
Sama ei koske miehiä.
Women perform the vast bulk of unpaid work at home, including care for children and other dependants;
Naiset tekevät suurimman osan kodin palkattomasta työstä, he muun muassa hoitavat lapsetja muut huollettavat.
- even in countries with high participation and employment rates the labour market remains very segregated and women remain over-represented amongst part-time workers, often on an involuntary basis.
- Jopa maissa, joissa naisten osallistuminen työmarkkinoille on yleistä ja työllisyys korkea, työmarkkinat ovat edelleen selvästi eriytyneet ja naiset ovat yliedustettuina osa-aikatyössä, usein tahtomattaan.
The wage gap between women and men remains considerable (28% on average at EU level).
Palkkaerot naisten ja miesten välillä ovat huomattavat (EU:ssa keskimäärin 28 %).
The above data show the importance of the gender-mainstreaming of employment policies and structural policies, which constitute the main Commumty instrument for promoting cohesion, improving employment and integration prospects and for achieving sustainable development.
Yllä esitetyt tiedot osoittavat, miten tärkeää on sukupuolinäkökulman sisällyttäminen henkilöstö- ja aluepolitiikkoihin, jotka ovat yhteisön tärkeimmät välineet koheesion edistämiseksi, työllisyys- ja integraatiomahdollisuuksien parantamiseksi sekä kestävän kehityksen saavuttamiseksi.
There has been considerable progress over the last years.
Viime vuosina on tapahtunut huomattavaa edistystä.
Equal opportunities is now an integral part of the European Employment Strategy.
Yhtäläiset mahdollisuudet ovat nyt olennainen osa Euroopan työllisyysstrategiaa.
Member States have committed themselves to improving gender gaps in employment, reconciling family and working life and adopting a gender-mainstreaming approach in implementing their employment policies.
Jäsenvaltiot sitoutuivat pienentämään sukupuolten välisiä työllisyyseroja, helpottamaan perhe- ja työelämän yhteensovittamista ja ottamaan käyttöön tasaarvon valtavirtaistamisen työllisyyspolitiikassaan.
The Employment Guidelines recognise the significance of gender equality to the economy.
Työllisyyden suuntaviivoissa tunnustetaan sukupuolten tasaarvon merkitys talouselämässä.
Equal opportunities is now a matter of both social justice and of good economics.
Yhtäläiset mahdollisuudet ovat nyt osa sekä yhteiskunnallista oikeudenmukaisuutta että hyvää taloudenhoitoa.
Taking account of equal opportunities in the Structural Funds
Yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttäminen rakennerahastojen toimintaan
In recent years, greater attention has been also paid to how the Structural Funds can have a greater impact on equality between women and men.
Viime vuosina on myös kiinnitetty yhä enemmän huomiota siihen, että rakennerahastot voivat vaikuttaa merkittävästi sukupuolten tasa-arvoon.