natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Thus, differences in "quality" between products (physical characteristics, types of retail outlet etc.) are to be taken into account as volume and not price changes.
Näin tuotteiden "laatuerot" (kuten erot fyysisissä ominaisuuksissa ja tuotetta myyvien vähittäisliikkeiden tyypeissä) on otettava huomioon volyyminmuutoksina eikä hinnanmuutoksina.
For many goods and services there exist several variations which differ in 'quality'.
Monista tavaroista ja palveluista on saatavilla laadultaan erilaisia muunnelmia.
The ESA 95 defines several factors which give rise to differences in quality, but the most important for the EAA is that linked to 'physical characteristics'.
EKT 1995:ssä määritellään useita laatueroihin vaikuttavia tekijöitä, joista maatalouden taloustilien kannalta tärkeimmät liittyvät "fyysisiin ominaispiirteisiin".
This recognises that within the definition of a given product, there may be physical differences which imply that the physical units (e.g. one tonne) are not identical in an economic sense.
Tällä tarkoitetaan, että tietyn tuotteen määritelmän puitteissa voi esiintyä fyysisiä eroja, jotka ovat osoitus siitä, että fyysiset yksiköt (esimerkiksi yksi tonni) eivät ole taloudellisessa merkityksessä täysin identtisiä.
An example of this is with two tons of grain sold in two consecutive years.
Esimerkkinä tästä voidaan ottaa tilanne, jossa kahtena peräkkäisenä vuonna myydään kumpanakin tonni viljaa.
In year one all the grain is of milling quality, in year two, less than half is of milling quality, the rest is sold for feed.
Ensimmäisen vuoden erä saattaa olla kokonaan myllytuotteiksi kelpaavaa, kun taas toisen vuoden erästä vain alle puolet saattaa olla hyvälaatuista, ja loppuosa joudutaan myymään rehuksi.
This means that the average quality of the grain has fallen.
Tällöin viljan keskimääräinen laatu on heikentynyt.
The other difference in 'quality' important for the EAA is that of a shift in sales of a product between two differently priced markets, e.g. domestic and external, industrial use and sales to consumers (cf. ESA 95, 10.15.-10.18.).
Toinen maatalouden taloustilien kannalta tärkeä laatuero on tuotteen myyntien siirtymä eri tavoin hinnoiteltujen markkinoiden välillä, kuten koti­ ja ulkomaanmarkkinoiden tai teollisuudelle ja kuluttajille suunnattujen markkinoiden välillä (ks.
The indicators of volume and price used to compile data at constant prices have to take account of changes in quality.
Kiinteähintaisten tietojen laadinnassa käytettävissä volyymi­ ja hintaindikaattoreissa on otettava huomioon laadunmuutokset.
It is therefore recommended that work is conducted at the greatest level of detail in order to get as close as possible to entirely homogeneous elementary products.
Tämän vuoksi suositellaan, että työ tehdään mahdollisimman tarkalla luokitustasolla, jotta voitaisiin varmistaa, että perustuotteet ovat mahdollisimman homogeenisia.
If the elementary products are entirely homogeneous, changes in volume can be estimated on the basis of changes in quantity.
Jos perustuotteet ovat täysin homogeenisia, volyymin muutokset voidaan estimoida määrien muutosten perusteella.
However, statistical information is often only available at a more aggregated level and therefore no longer concerns strictly homogeneous products.
Tilastotietoja on kuitenkin usein saatavissa vain ylemmiltä luokitustasoilta, joten ne eivät koske ­täysin homogeenisia tuotteita.
In this case, the ESA 95 (10.32.) states that it is preferable to deflate the value for the current year by a suitable price index to estimate changes in volume.
Näissä tilanteissa EKT 1995 suosittaa (ks. kohta 10.32.), että kuluvan vuoden arvo deflatoidaan soveltuvalla hintaindeksillä volyymin muutosten estimoimiseksi.
The level of detail for which the index used is assumed to be an elementary index (the product under investigation is thus considered as homogeneous) is called the elementary level of aggregation.
Sitä tarkkuustasoa, jolla indeksin oletetaan olevan perusindeksi (jolloin tarkasteltavana olevaa tuotetta pidetään homogeenisena), kutsutaan perustasoksi.
In the EAA/EAF, the elementary level of aggregation corresponds at least to the most disaggregated level of the nomenclature within the data transmission table.
Maa­ ja metsätalouden taloustileillä luokituksen perustaso on vähintään se taso, joka on tietojen toimitusta koskevassa taulukossa esitetty tarkin luokitustaso.
A greater level of detail is, however, desirable for compiling price indices.
Tätä tarkempien luokitustasojen käyttö on kuitenkin toivottavaa, kun laaditaan hintaindeksejä.
For each aggregate of goods and services shown in the accounts, price and quantity measures have to be constructed so that value index = price index χ volume index
Kullekin tilikokonaisuuteen sisältyvälle tavaroiden ja palvelujen kokonaissuureelle on laadittava hinta­ja volyymimtttaimet seuraavasti: arvoindeksi = hintaindeksi χ volyymi­indeksi
This means that each and every change in the value of a given flow must be attributed to either a price change or a change in volume or a combination of the two (cf. ESA 95 10.13.).
Näin ollen jokaisen taloustoimivirran arvossa tapahtuvan muutoksen on katsottava johtuvan joko hinnan tai volyymin tai niiden yhdistelmän muutoksesta (ks. EKT 1995, kohta 10.13.).
The systematic breakdown of the changes in current value into the components "changes in price" and "changes in volume" is restricted to flows representing transactions of goods and services and to elements concerned in the valuation of these transactions (production, intermediate
Käypien arvojen muutosten järjestelmällinen jako "hinnanmuutoksiin" ja "volyymin muutoksiin" rajoittuu virtoihin, jotka edustavat tavaroiden ja palvelujen taloustoimia ja näiden taloustointen arvottamiseen liittyviä osatekijöitä (tuotos, välituotekäyttö, kiinteän pääoman kuluminen,
Manual on the EAA/EAF 97 (Rev. 1.1) consumption, consumption of fixed capital, gross value added, net value added, GFCF, change in stocks, taxes and subsidies on products).
Maa­ja metsätalouden taloustilien laadinnan käsikirja 1997 (Rev. 1.1.) bruttoarvonlisäys, nettoarvonlisäys, kiinteän pääoman bruttomuodostus, varastojen muutokset, sekä verot ja tuotetukipalkkiot).
PRINCIPLES AND METHOD FOR COMPILING EAA/EAF AT CONSTANT PRICES
MAA­ JA METSÄTALOUDEN TALOUSTILIEN LAATIMINEN KIINTEISIIN HINTOIHIN: PERIAATTEET JA MENETELMÄT
Choice of index formula
Indeksikaavan valinta
The ESA 95 (10.62.) expresses a preference for using Fischer indices.
EKT 1995 (ks. kohta 10.62.) suosittaa Fisherin indeksien käyttämistä.
This index presents a certain number of disadvantages, however, including the fact that they are non-additive and that they demand a considerable quantity of basic data .
Tähän indeksiin liittyy kuitenkin tiettyjä puutteita, kuten se, että indeksi on summautumaton ja sen laatiminen vaatii runsaasti perustietoja.
For this reason, the ESA 95 grants that an acceptable method is to use a Laspeyres-type index of volume and a Paasche-type index of prices.
EKT 1995 hyväksyy tämän vuoksi myös menetelmän, jossa volyymi­indeksinä käytetään Laspeyres'n indeksiä ja hintaindeksinä Paaschen indeksiä.
In accordance with the recommendations of the ESA 95, in the EAA/EAF, changes in volume are measured using Laspeyres-type indices and changes in price are measured using Paasche-type indices.
EKT 1995:n suositusten mukaisesti maa­ ja metsätalouden taloustileillä mitataan volyymin muutoksia käyttämällä Laspeyres'n indeksiä ja hinnanmuutoksia käyttämällä Paaschen indeksiä.
For each elementary product, p represents the price recorded in the base year 0;
Kutakin perusnimiketason tuotettava varten,
0 p represents price recorded in year n; n q
Po on perusvuonna 0 kirjattu hinta; p n on vuonna n kirjattu hinta; q
0 represents the quantity recorded in the base year 0; q n represents the quantity recorded in year n;
0 on perusvuonna 0 kirjattu määrä; q n on vuonna n kirjattu määrä;
V represents the value recorded in the base year 0: (V
V on perusvuonna 0 kirjattu arvo: (V
Changes in volume are measured using Laspeyres-type indices: changes in the quantities of elementary series are therefore weighted by the value in the base year.
Laspeyres'n indeksillä mitataan volyymin muutoksia: perustason sarjojen määrien muutokset painotetaan tämän vuoksi käyttämällä perusvuoden arvoa.
Changes in price are measured using Paasche-type indices: changes in the prices of elementary series are therefore weighted by the value in the current year at the prices for the base year.
Paaschen indeksillä mitataan puolestaan hinnan muutoksia: perustason sarjojen hinnanmuutokset painotetaan tämän vuoksi käyttämällä perusvuoden hintoihin arvotettua kuluvan vuoden arvoa.
The base year is the year from which the prices are used to compile the weighting scheme.
Perusvuosi on vuosi, jonka hintoja käytetään painotusjärjestelmän laatimisessa.
The most accurate way to measure changes in volume from one year to another is to use the most recent base year available.
Tarkimmin volyymin vuosimuutoksia voidaan mitata käyttämällä tuoreinta mahdollista perusvuotta.
This approach guarantees that weightings are relatively up-to-date and avoids problems, therefore, linked to weighting products that are no longer produced and new products that have emerged.
Näin voidaan varmistaa, että painot ovat ajantasaisia, ja samalla välttää ongelmat, jotka liittyvät painojen määrittämiseen tuotannosta poistetuille tuotteille tai markkinoille tulleille uusille tuotteille.
It is for this reason that the EAA/EAF measures changes in volume using the weightings for the preceding year.
Maa- ja metsätalouden tilinpidossa volyymien muutoksia mitataan tämän vuoksi käyttämällä edeltävän vuoden painoja.
Presenting series in relation to a reference year
Sarjojen esittäminen suhteessa tiettyyn viitevuoteen
The year used for submitting and presenting data at constant prices may be different from the base year; it is called the reference year.
Kiinteähintaisten tietojen toimittamis- tai esittämisvuosi voi olla eri kuin niiden perusvuosi, ja sitä kutsutaan viitevuodeksi.
In a series of indices, the reference year is the one that takes the value 100.
Indeksisarjassa viitevuoden indeksin arvo on 100.
Series of volume indices in the prices of a reference year are obtained by chaining indices calculated in the prices of the preceding year (cf. ESA 95, 10.64.).
Viitevuoden hintoihin lasketut volyymi-indeksisarjat saadaan ketjuttamalla edellisvuoden hintoihin lasketut indeksit (ks. EKT 1995, kohta 10.64.).
It is important that a change of reference year has no effect on the changes in volume with respect to the preceding year.
On tärkeää varmistaa, ettei viitevuoden muuttaminen millään tavoin vaikuta edellisestä vuodesta laskettuihin volyymin muutoksiin.
It is for this reason that EAA/EAF data are presented in relation to a fixed reference year by re-referencing each variable separately, regardless of whether these are aggregates or elementary indices.
Maaja metsätalouden taloustileillä tiedot esitetään tämän vuoksi suhteessa kiinteään viitevuoteen ja jokaisen muuttujan viitevuosi vaihdetaan erikseen siitä riippumatta, onko kyseessä aggregaatti vai perustason indeksi.
Let us consider two homogeneous elementary products, A and B. The following series are based on the price structure for the preceding year:
Tarkastellaan kahta homogeenista perusnimiketason tuotetta A ja B. Seuraavassa esitetty indeksisarja perustuu edeltävän vuoden hintarakenteeseen: hinta-indeksit määräytyvät
The volume and price indices for the whole (A+B) depend on the weighting given to each product, A and B.
Tuotteiden muodostaman kokonaisuuden (A + B) volyymi- ja kummallekin tuotteelle annetun painon mukaan.
If these series are expressed in relation to a fixed reference year (e.g. 1990), the only way to retain the same n/n-1 volume indices is to chain the indices separately.
Jos tämä sarja esitetään suhteessa kiinteään viitevuoteen (esimerkiksi vuoteen 1990), volyymiindeksit t/t-1 voidaan säilyttää ennallaan vain ketjuttamalla indeksit erikseen.
This gives the following series (base equal to 100 in 1990):
Tuloksena saadaan seuraava sarja (1990 = 100):
The values at constant prices expressed in relation to the reference year 1990 are:
Kiinteähintaiset arvot suhteessa viitevuoteen 1990 on esitetty seuraavassa taulukossa:
Manual on the EAA/EAF 97 (Rev. 1.1) eurostat
Maa­ja metsätalouden taloustilien laadinnan käsikirja 1997 (Rev. 1.1.)
As a result, the account is no longer additive.
Taulukon luvut eivät enää ole summautuvia.
Adding the values at constant prices for A et Β gives the following series:
Kun tuotteiden A ja Β kiinteähintaiset arvot lasketaan yhteen, saadaan seuraava sarja:
Other than in the year following the reference year, the re-referenced series is not additive.
Uuteen viitevuoteen suhteutettu sarja ei siis ole summautuva muutoin kuin viitevuotta seuraavan vuoden osalta.
According to ESA 95 (10.67.), the non-additive constant price data are published without any adjustment (62).This is also the approach taken by the EAA and EAF.
EKT 1995:n mukaan (ks. kohta 10.67.) summautumattomat kiinteähintaiset tiedot julkaistaan ilman yhteensovitteluja (62). Tämä pätee myös maa­ ja metsätalouden taloustileihin.
It is to be explained to users, however, that the tables are not additive.
Käyttäjille on kuitenkin selitettävä, etteivät taulukot ole summautuvia.
Calculation of value added at constant prices
Arvonlisäyksen laskeminen kiinteisiin hintoihin
Value added constitutes the balancing item of the production account.
Arvonlisäys on tuotantotuin tasapainoerä.
As such, it is not possible to split value added directly into a price component and a volume component.
Arvonlisäystä ei sellaisenaan voida suoraan jakaa hinta­ja volyymikomponenttiin.
The theoretically correct method for calculating value added at constant prices is to carry out "double deflation" (cf. ESA 95, 10.27.-10.28.).
Teoreettisesta näkökulmasta oikea menetelmä kiinteähintaisen arvonlisäyksen laskemiseksi on "kaksoisdeflatointi" (ks.
Gross value added expressed in the prices of the preceding year is therefore defined as the difference between output measured in the prices of the preceding year and intermediate consumption measured in the prices of the preceding year.
Edellisen vuoden hintoihin laskettu bruttoarvonlisäys määritellään siis edellisen vuoden hintoihin lasketun tuotoksen ja edellisen vuoden hintoihin lasketun välituotekäytön erotukseksi.
Net value added in the prices of the preceding year is defined as the difference between gross value added in the prices of the preceding year and consumption of fixed capital in the prices of the preceding year.
Edellisen vuoden hintoihin laskettu nettoarvonlisäys määritellään edellisen vuoden hintoihin lasketun bruttoarvonlisäyksen ja edellisen vuoden hintoihin lasketun kiinteän pääoman kulumisen erotukseksi.
The value added in prices of a fixed reference year is obtained by re-referencing.
Kiinteän viitevuoden hintoihin laskettu arvonlisäys saadaan muuttamalla viitevuotta.
A series of current values and values in the prices of the preceding year (volumes) concerning output and intermediate consumption is set out below:
Käypiin ja edellisen vuoden hintoihin lasketut tuotoksen ja välituotekäytön arvot (volyymi):
The value added in volume terms is obtained by deducting the volume of intermediate consumption from the volume of output.
Arvonlisäyksen volyymi saadaan vähentämällä tuotoksen volyymista välituotekäytön volyymi.
The following series is derived:
Tuloksena on seuraava sarja:
This does not preclude the possibility that there may be circumstances in which compilers may judge it preferable to eliminate the discrepancies in order to improve the overall consistency of the data.
Tämä ei sulje pois sitä mahdollisuutta, että laatijat saattavat tietyissä tilanteissa pitää suositeltavana näiden erojen poistamista parantaakseen tietojen yleistä yhtenäisyyttä.
Chapter V - Valuation of EAA/EAF at constant prices eurostat
Luku V- Maaja metsätalouden taloustilien laatiminen kiinteisiin hintoihin eurostat
In this way, the following volume indices in the prices of the preceding year are obtained:
Näin saadaan seuraavat edellisen vuoden hintoihin lasketut volyymi-indeksit:
The gross value added of year n in 1995 prices is derived by multiplying the current value for 1995 by the volume chain index.
Vuoden t bruttoarvonlisäys vuoden 1995 hintoihin saadaan kertomalla vuoden 1995 käypä arvo volyymin ketjutusindeksillä.
Breakdown of taxes and subsidies on products into volume and price components
Tuoteverojen ja tuotetukipalkkioiden jakaminen volyymi- ja hintakomponentteihin
The breakdown of valuations at basic price into respective volume and price components presupposes that this breakdown also applies to the taxes and subsidies on products.
Perushintaisten arvojen jakaminen volyymi- ja hintakomponenttiin edellyttää, että tätä jakoa sovelletaan myös tuoteveroihin ja tuotetukipalkkioihin.
The choice made in the EAA is the following one:
Maatalouden taloustileillä on omaksuttu seuraava lähestymistapa:
The volume index of the subsidy (or the tax) on product is identical to the volume index of the output at the producer price.
Tuotetukipalkkion (tai tuoteveron) volyymiindeksi on sama kuin tuottajahintaisen tuotoksen volyymi-indeksi.
In this case, the volume index of the output is the same whether expressed in the producer price or in the basic price.
Tässä tapauksessa tuotoksen volyymiindeksi on sama riippumatta siitä, ilmoitetaanko se tuottajahintaan vai perushintaan.
This solution has another advantage: the volume index is independent of the method of valuation.
Tällä ratkaisulla on seuraava lisäetu: volyymiindeksi ei riipu arvottamismenetelmästä.
Consequently, the interpretation of the price and volume indices at the basic price, is straightforward : for a perfectly homogeneous basic product, the volume index is identical to the quantity index; the price index reflects the change in the average basic price.
Perushintoihin laskettujen hinta- ja volyymi-indeksien tulkinta on tämän vuoksi yksinkertaista: perustason täysin homogeenisen tuotteen volyymiindeksi on sama kuin sen määräindeksi, ja hintaindeksi kuvaa muutosta keskimääräisessä perushinnassa.
For a given product, the value of output at the producer price in year n is 1000 ; the value of output in year n+1 is 900.
Tietyn tuotteen tuottajahintaisen tuotoksen arvo vuonna t on 1 000 ja vuonna t+1 900.
The volume index of output is 102.
Tuotoksen volyymiindeksi on tällöin 102.
This product is subsidised. The value of the subsidy for year n is 100 ; the value of the subsidy for year n+1 is 150.
Tälle tuotteelle maksetaan tukipalkkioita, joiden arvo vuonna t on 100 ja vuonna t+1 150.
The volume / price breakdown of the subsidy is carried out in the following way:
Tukipalkkio jaetaan volyymi-ja hintakomponenttiin seuraavasti:
Output at producer prices
Arvo t+1 t+1Vt hinta indeksi t+1ft volyymiindeksi
Subsidy on products
Tuotetukipalkkio
The volume index of the subsidy is the same as that of the output at the producer price.
Tukipalkkion volyymiindeksi on sama kuin tuottajahintaan lasketun tuotoksen volyymi-indeksi.
PURPOSE OF UNIT VALUE STATISTICS
YKSIKKOARVOTILASTOJEN TARKOITUS
Unit value statistics have been set up as an instrument to provide further information on the characteristics of the changes in the value of agricultural products, other than the price components as such.
Yksikköarvotilastoja laaditaan, jotta maataloustuotteiden arvonmuutoksiin (muihin kuin varsinaisiin hintakomponentteihin) liittyvistä osatekijöistä saataisiin lisätietoja.
The EAA are the main data source for the unit value statistics; as a result of this, unit value statistics are established in accordance with the same concepts, rules and principles as for the EAA.
Näiden tilastojen tärkeimpänä tietolähteenä ovat maatalouden taloustilit. Yksikköarvotilastojen laadinnassa sovelletaan tämän vuoksi samoja käsitteitä, sääntöjä ja periaatteita kuin maatalouden taloustileillä.
NATURE OF UNIT VALUES
YKSIKKÖARVOJEN OMINAISUUDET
Unit values refer to the concept of the output of agricultural activity (cf. 2.14. and following).
Yksikköarvot liittyvät maataloustoiminnan tuotoksen käsitteeseen (ks. kohta 2.14. alkaen).
They are obtained by dividing current values by the corresponding physical quantities.
Ne saadaan jakamalla käyvät arvot vastaavilla fyysisillä määrillä.
They differ from prices in as much as the variation in unit values includes any variation in quality (cf. 5.01. to 5.03.)).
Ne eroavat hinnoista siltä osin, kuin niiden vaihteluun sisältyy myös laadun vaihtelua (ks. kohdat 5.01 ­5.03.).
The following equations illustrate these relationships:
Näitä suhteita voidaan kuvata seuraavilla yhtälöillä:
Unit value statistics: value = (unit value).( physical quantity)
• yksikköarvotilastot: arvo = (yksikköarvo).(fyysinen määrä)
EAA in general: value = ("pure" price).(volume)
• arvo = ("puhdas" hinta).(volyymi) maatalouden taloustilit yleensä:
The unit value statistics a set or group of products from the list of products which defines the agricultural industry of the EAA.
Yksikköarvotilastot kattavat sen tuoteluettelon tuotteista muodostetun tuoteryhmän tai tuotejoukon, joka määrittelee maatalouden taloustileillä sovellettavan maataloustoimialan käsitteen.
Two different sets of unit values are calculated.
Yksikköarvoja lasketaan kahdenlaisia.
For the first (principal) set (at basic prices), unit values include subsidies on products and exclude taxes on products.
Ensimmäistä (pääasiallista) sarjaa (perushintaan) varten lasketut yksikköarvot sisältävät tuotetukipalkkiot mutta eivät tuoteveroja.
Additionally, a second set of unit values (at producer prices) is calculated where subsidies on products are not added and taxes on products are not deducted.
Tämän lisäksi lasketaan yksikköarvot (tuottajahintaan), joihin ei lisätä tuotetukipalkkioita ja joista ei vähennetä tuoteveroja.
Unit values are recorded excluding VAT.
Yksikköarvot kirjataan ilman arvonlisäveroa.
REGIONAL ACCOUNTS FOR AGRICULTURE
MAATALOUDEN ALUETILINPITO
The Regional Accounts for Agriculture (RAA) are a regional-level adaptation of the Economic Accounts for Agriculture (EAA)(63).
Maatalouden aluetilinpito on aluetason sovellus maatalouden taloustileistä (63).
Any compilation of regional accounts, whether they refer to industries or institutional sectors, needs a strict definition of the regional economic territory.
Aluetilinpidossa, tarkastellaanpa toimialoja tai institutionaalisia sektoreita, aluetason talousalue on aina rajattava täsmällisesti.
In theory, the agricultural industry in a region covers the units (agricultural holdings) engaged in agricultural activities (see 1.31.1. to 1.31.3.) on the regional territory.
Teoriassa tietyn alueen maataloustoimiala käsittää ne yksiköt (maatilat), jotka harjoittavat maataloustoimintoja (ks. kohdat 1.31.1.-1.31.3.) kyseisellä talousalueella.
The regional territory is a single region which is part of the economic territory of a country as defined in the ESA 95.
Varsinainen alue on yksi ainoa alue, joka kuuluu jonkin maan talousalueeseen, kun talousalue määritellään EKT 1995:n mukaisesti.
The geographical benchmark used is the territory as given in the Nomenclature of Territorial Units for Statistics (NUTSX64).
Käytetty maantieteellinen jakoperuste on tilastollisen alueluokituksen (NUTS) mukainen alue (M).
Free zones, including bonded warehouses and factories under customs control, are attached to the regions where they are located.
Vapaa-alueet, joihin sisältyvät tullivarastot ja tullivalvonnan alaiset tehtaat, luetaan kuuluviksi alueisiin, joilla ne sijaitsevat.
However, this division of territory is not totally consistent with the concept of national economic territory as used by the national accounts.
Tämä alueperusteinen jakotapa ei kuitenkaan ole kaikilta osin yhdenmukainen kansantalouden tilinpidossa sovellettavan kansallisen talousalueen käsitteen kanssa.
The extraregio territory is made up of parts of the territory of a country which cannot be attached directly to a single region, and which are excluded from the RAA, i.e.:
Ulkoalueet koostuvat tietyn maan alueen osista, joita ei voida suoraan liittää mihinkään alueeseen ja jotka eivät sisälly maatalouden aluetilinpitoon. Tällaisia ovat: