natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It provides opportunitiesthat, with time, will bring the Union closer to the Lisbon strategy goals.
Se tarjoaa uusia tilaisuuksia,jotka auttavat unionia pääsemään aikaa myöten lähemmäksi Lissabonin strategiantavoitteita.
The challenges posed by those goals are common to both future and existing Member States. The integration of the future Member States and the candidates into the Lisbonstrategy is already well underway.
Näiden tavoitteiden muodostamat haasteet ovat yhteisiä uusille ja nykyisille jäsenvaltioille.Tulevien jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden integroiminen Lissabonin strategiaan on jo hyvässä vauhdissa.
For example, they are preparing their involvementin the European employment strategy and social inclusion process, have adopted an eEurope Plus strategy and are participating in both the structural indicators for this reportand in sectoral benchmarking.
Ne valmistautuvat esimerkiksi osallistumaan Euroopantyöllisyysstrategiaan ja sosiaalista osallisuutta edistävään prosessiin, ovat hyväksyneet eEurope Plus -strategian ja ovat mukana tämän raportin rakenteellisissa indikaattoreissasekä alakohtaisessa vertailuanalyysissä.
The future Member States have achieved a high degree of macroeconomic stability andthe process of structural reform is well underway.
Tulevat jäsenvaltiot ovat saavuttaneet hyvän makrotalouden vakauden, jarakenneuudistukset ovat hyvässä vauhdissa.
This has resulted in market opening,accompanied by significant industrial restructuring.
Tämä on johtanut markkinoiden avaamiseen,mihin liittyy huomattava teollisuuden rakennemuutos.
They have also made progress in modernising their institutional, legal and administrative environment.
Samoin ne ovat edistyneetinstitutionaalisen, oikeudellisen ja hallinnollisen ympäristönsä nykyaikaistamisessa.
A key factor in their future success will be ensuring and maintaining high levels ofinvestment in order to improve overall performance in the medium term, creating theconditions for economic convergence and greater cohesion. The Union is providingaround EUR 21.7 billion for investment through the Structural Funds in the future Member States over the period 2004–06, a significant share of which will support human andphysical capital.
Keskeinen tekijä niiden tulevassa menestyksessä on investointien turvaaminen jasäilyttäminen korkealla tasolla suorituskyvyn parantamiseksi keskipitkällä aikavälilläsekä edellytysten luomiseksi talouden lähentymiselle ja yhteenkuuluvuuden lisäämiselle.Unioni tarjoaa tuleville jäsenvaltioille rakennerahastojen kautta 21,7 miljardia euroavuosina 2004–2006; tästä huomattava osa kohdistetaan inhimillisen ja fyysisen pääomantukemiseen.
The aim is to help reduce the wide disparities within an enlarged Unionand to contribute to improving the quality of life (including the environment) and releasing the full potential of those countries.
Tavoitteena on auttaa supistamaan suuria eroja laajentuneen unionin sisällä jamyötävaikuttaa elämänlaadun (ja ympäristön) parantamiseen sekä näiden maiden täydenpotentiaalin hyödyntämiseen.
In many of the future Member States, the Lisbon strategy has acted as a further catalystfor their comprehensive structural reforms.
Monissa tulevista jäsenvaltioista Lissabonin strategia on toiminut lisäkimmokkeenaniiden kattaville rakenteellisille uudistuksille.
Progress has, however, been uneven and isnotably lagging in a number of priority areas.
Edistyminen on kuitenkin ollut epätasaistaja jäänyt vähäiseksi joillakin painopistealoilla.
For most candidate countries, achievingincome levels close to the EU average will take time.
Useimmissa ehdokasmaissa EU:nkeskiarvoa lähellä olevan tulotason saavuttaminen vie aikaa.
In 2001, the future Member Stateshad on average a GDP per capita of 45 % (in PPS) of the EU average, despite last years’economic growth figures for most of them that exceeded those of the current Member States.
Vuonna 2001 tulevienjäsenvaltioiden keskimääräinen BKT henkeä kohti (ostovoimastandardin mukaan) oli45 prosenttia EU:n keskiarvosta huolimatta siitä, että viime vuosien talouskasvuluvutovat olleet useimmissa niistä nykyisten jäsenvaltioiden lukuja korkeampia.
Labour productivity has improved for all future Member States since 1995, although sometimes interrupted by temporary downturns in the countries concerned.
Työvoiman tuottavuus on parantunut kaikissa tulevissa jäsenvaltioissa vuodesta 1995,joskin tämä kehitys on välillä keskeytynyt asianomaisten maiden väliaikaisten taantumienvuoksi.
Levels of labourproductivity are still very divergent varying between 83 % of the EU average in Cyprusand 33 % in Latvia.
Työvoiman tuottavuuden taso vaihtelee kuitenkin paljon maasta toiseen, ja seon 83 prosenttia EU:n keskiarvosta Kyproksessa mutta vain 33 prosenttia Latviassa.
Box 10 Enlargement brings with it considerable challenges
Laatikko 10 – Laajentuminen merkitsee huomattavia haasteita
•Candidate countries have experienced rapid growth in the last five years, partly due toeconomic reforms and inward investment.
•Ehdokasmaissa kasvu on ollut nopeaa viimeiset viisi vuotta,osittain talousuudistustenja maihin suuntautuneiden investointien ansiosta.
However, catch up implies sustained investmentinto physical and human capital to allow substantial improvements in productivity.
Muiden kiinni kurominen edellyttää kuitenkin jatkuvia investointeja fyysiseen ja inhimilliseen pääomaan, jotta tuottavuutta voitaisiin lisätä huomattavasti.
In 2001 direct foreign investment ranged from EUR 521 per person in Slovakia to EUR 2 284 per person in the Czech Republic.
Vuonna 2001 suorat ulkomaisetinvestoinnit olivat 521 euroa henkeä kohti Slovakiassa ja 2 284 euroa henkeä kohti Tšekissä.
•The enlarged Union will be much more diverse.The gap in GDP between the richest 10%and the poorest 10 % of the population will be nearly twice what it is at present, and morethan a quarter of the population will live in regions where GDP per capita will be below 75%of the EU average.
•Laajentumisen myötä unionin sisäiset erot kasvavat huomattavasti.Rikkaimman 10 prosentin ja köyhimmän 10 prosentin BKT:n välinen ero tulee olemaan lähes kaksinkertainennykyiseen verrattuna, ja yli neljännes väestöstä asuu alueilla, joiden BKT henkeä kohti on alle75 prosenttia EU:n keskiarvosta.
•The employment rate of an enlarged Union today would be 62.6 % — somewhat lowerthan the current Member States. However, employment growth can pick up even ahead ofaccession if the future Member States embrace further reforms in line with priorities jointlyestablished with the Community.
•Tällä hetkellä laajentuneen unionin työllisyysaste olisi 62,6 prosenttia– jonkin verran alhaisempi kuin nykyisissä jäsenvaltioissa, mutta työllisyyden kasvu voi kiihtyä jo liittymisen edellä, jos tulevat jäsenvaltiot toteuttavat lisäuudistuksia yhteisön kanssa yhdessäsovittujen painopisteiden mukaisesti.
•The structure of industry and employment is differentto the current Member States,with agriculture representing a larger share of employment.
•Teollisuuden ja työllisyyden rakenne eroaanykyisistä jäsenvaltioista, sillä maataloudenosuus työllisyydestä on merkittävä.
The industrial base of thosecountries is biased towards low to medium-technology sectors.
Näiden maiden teollisuuden perusta painottuu alhaisenja keskitason teknologian aloihin.
•Infrastructure needs are large.Completing the transport infrastructure alone, which givesaccess to the internal market, as identified in the enlargement negotiations on trans-Europeannetworks, will require investment of around EUR 100 billion, that is 1.5 % of GDP of the future Member States until 2015.
•Infrastruktuuria koskevat tarpeet ovat suuret.Pelkästään liikenneinfrastruktuurin saaminen valmiiksi Euroopan laajuisia verkkoja koskevien neuvottelujen mukaisesti, mikä mahdollistaisi osallistumisen sisämarkkinoille, edellyttää noin 100 miljardin euron investointeja.Tämä on 1,5 prosenttia tulevien jäsenvaltioiden BKT:sta vuoteen 2015 asti.
•Further industrial restructuring is likely to be necessary, particularly in the steel sectorwhere overcapacity remains and within industries still in public ownership that may find itdifficult dealing with increased competition.
•Teollisuuden rakenneuudistusten jatkaminen on todennäköisesti tarpeen,erityisestiterässektorilla, jossa on edelleen ylikapasiteettia, ja teollisuudenaloilla, jotka ovat vielä julkisessa omistuksessa ja joiden voi olla vaikea selviytyä kilpailun lisääntymisestä.
Future and existing Member States alike share several challenges.
Monet haasteet ovat yhteisiä tuleville ja nykyisille jäsenvaltioille.
These include: the needto improve incentives embedded in tax and benefit systems and labour market institutions so as to increase employment rates, the strengthening of competition rules andcompetition authorities, further efforts to make the public sector more efficient, reformof network industries to increase competitiveness, and the need to build up their skillsbase and their knowledge infrastructure. This will help them adapt to the knowledge economy.
Tällaisia ovat tarveparantaa vero- ja etuusjärjestelmien sekä työmarkkinalaitosten kannustimia työllisyysasteennostamiseksi, vahvistaa kilpailusääntöjä ja kilpailuviranomaisia, lisätä ponnistelujajulkisen sektorin tehokkuuden parantamiseksi, jatkaa teollisuuden uudistuksiakilpailukyvyn lisäämiseksi sekä tarve kehittää ammattitaitoa ja osaamisen perusrakenteita.Tämä auttaa maita mukautumaan osaamistalouteen.
Even though recent developments in these countries have been impressive, themagnitude of the shared challenges is still substantially greater than for the existing Member States.
Vaikka viimeaikainen kehitys näissämaissa on ollut vaikuttavaa, yhteisten haasteiden laajuus on yhä huomattavasti suurempikuin nykyisissä jäsenvaltioissa.
However, the 10 new Member States are aware of these challenges andin the pre-accession economic programmes they have already defined their own agendaof reforms.
Kymmenen uutta jäsenvaltiota ovat kuitenkin tietoisianäistä haasteista, ja ne ovat jo liittymistä valmistelevissa talousohjelmissaan määritelleetsuunnittelemansa uudistukset.
CHOOSING TO GROW: PRIORITIES FOR THE NEXT 12 MONTHS
VALINTANA KASVU: SEURAAVIEN 12 KUUKAUDEN PAINOPISTEET
This report has made the case for accelerating structural reformsto boost productivity and jobs, and to help decouple environmental damage from economic growth.
Tässä raportissa painotetaan rakenteellisten uudistusten kiihdyttämistätuottavuudenja työllisyyden lisäämiseksi sekä ympäristövahinkojen ja talouskasvun välisen yhteydenmurtamiseksi.
Thisshould deliver the improvements in performance needed to make all the Lisbon strategy goals possible, at the same time that the Union is opening its arms to 10 new Member States.
Tämän pitäisi johtaa Lissabonin strategiaan kuuluvien tavoitteidensaavuttamiseksi tarvittavaan suorituskyvyn parantumiseen, samalla kun unioni avaaovensa kymmenelle uudelle jäsenvaltiolle.
The Spring European Council must set the direction and speed of future work.Itmust provide orientations for the Council in partnership with the European Parliament.It must take advantage of the new three-year perspective of the Union’s main policy tools for structural reforms — the broad economic policy guidelines (BEPG), theinternal market strategy and the employment guidelines.
Kevään Eurooppaneuvostossa on osoitettava tulevan työskentelyn suunta ja vauhti.Siellä on annettava suuntaviivat neuvostolle, joka toimii yhdessä Euroopan parlamentinkanssa. Sen on hyödynnettävä rakenneuudistuksia varten luotujenunionin tärkeimpienvälineiden– talouspolitiikan laajat suuntaviivat, sisämarkkinastrategia ja työllisyydensuuntaviivat – uutta kolmen vuoden soveltamisjaksoa.
It must identify dates andresponsibilities for the next steps.
Sen on määritettävä määräajatja vastuut seuraavia vaiheita varten.
Tough economic conditions and political uncertainty over the last year cannot be allowedto slow down change.
Viimeksi kuluneen vuoden aikana vallinneen vaikean taloudellisen tilanteen ja poliittisenepävarmuuden ei saa antaa hidastaa muutosta.
Instead, they strengthen the case for the Lisbon reforms.
Sen sijaan ne korostavat Lissaboninuudistusten tarpeellisuutta.
They areneeded to ensure in the mediumterm that the Union is better able to cope with futureuncertainties and economic shocks.
Ne ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että unioni pystyykeskipitkällä aikavälillä selviytymään paremmin tulevista epävarmuustekijöistä jatalousvaikeuksista.
Lisbon remains the right way to bring this about, notleast because of its coordinated, mutually reinforcing and comprehensive approach.
Lissabonin strategia on edelleen oikea tapa näiden muutostentoteuttamiseksi, varsinkin koska se muodostaa koordinoidun, kattavan ja muita aloitteitatäydentävän lähestymistavan.
The report has shown the potential of structural reforms to raise the overall performance of the Union.
Raportti on osoittanut rakenteellisten uudistusten mahdollisuuden nostaa unionin kokonaissuorituskykyä.
Recent reforms have stimulated growth, created jobs and helpedto remove people from the risk of poverty and exclusion.
Viimeaikaiset uudistukset ovat kiihdyttäneet kasvua, luoneettyöpaikkoja ja auttaneet ihmisiä pääsemään pois köyhyyden ja syrjäytymisenvaikutuspiiristä.
Future reforms will producesimilar improvements potentially raising annual growth rates to close to 3 % or moreduring the course of the decade and creating the additional 15 million jobs needed to achievethe Lisbon employment targets.
Tulevilla uudistuksilla on samanlaisia myönteisiä vaikutuksia, ja nevoivat lisätä vuosittaista kasvuastetta lähelle kolmea prosenttia tai enemmänkin tämänvuosikymmenen aikana ja luoda 15 miljoonaa uutta työpaikkaa, mikä on tarpeen Lissabonin työllisyystavoitteiden saavuttamiseksi.
At the same time, Lisbon’s comprehensive approach shouldallow reforms to go ahead in a way that ensures improvements are economically, sociallyand environmentally sustainable.
Samaan aikaan Lissabonin kattavanlähestymistavan pitäisi mahdollistaa uudistusten jatkuminen tavalla, joka on taloudellisesti,yhteiskunnallisesti ja ympäristön kannalta kestävä.
In many areas of the Lisbon strategy, some Member States are already doing as wellor better than the targets that have been set for 2010.Moreover, in assessing thebest performers within the structural indicators chosen in agreement with the Council,the same countries — Denmark, Sweden, Finland, come up time and time again as bestperformers. This proves that progress can be made on all fronts — economic, social andenvironmental — if the policy mix is right.
Monilla Lissabonin strategian osa-alueilla eräät jäsenvaltiot ovat jo saavuttaneetvuodeksi 2010 asetetut tavoitteet tai jopa ylittäneet ne.Arvioitaessa, mitkä maat ovatmenestyneet parhaiten neuvoston kanssa valituilla rakenteellisilla indikaattoreillaarvioituna, samat maat – Tanska, Suomi ja Ruotsi – nousevat esiin kerta toisensa jälkeen.Tämä osoittaa, että edistymistä voi tapahtua monilla aloilla – taloudessa, sosiaalialallaja ympäristöasioissa –, jos politiikka on oikeanlaista.
It signals the unfulfilled potential in other Member States and the importance of benchmarking and learning from the experienceof others.
Tämä osoittaa myös, miten paljonmuissa jäsenvaltioissa on hyödyntämätöntä potentiaalia, sekä sen, miten tärkeäävertailuanalyysi ja muiden kokemuksista oppiminen ovat.
Box 11 Structural indicators — best performers
Laatikko 11 – Rakenteelliset indikaattorit – parhaat menestyjät
The Lisbon strategy is backed up by a broad and balanced set of structural indicators that reflectthe performance of Member States across six areas (general economic performance, employment,research and innovation, economic reform, social cohesion and the environment).
Lissabonin strategian tukena on kattava ja tasapainoinen joukko rakenteellisia indikaattoreita,jotka kuvastavat jäsenvaltioiden menestymistä kuudella alalla (yleinen taloudellinen menestys,työllisyys, tutkimus ja innovaatiotoiminta, talousuudistukset, sosiaalinen yhteenkuuluvuus jaympäristö).
While theindicators cover a wide range of factors, which make varying contributions to the success of the Lisbon reforms, they nevertheless provide a snapshot of relative performance between Member Statesand — for the first time this year — the future Member States and candidatecountries. The full set of indicators can be found in the staff paper (16) supporting this report.
Indikaattorit kattavat suuren määrän eri tekijöitä, joiden merkitys Lissabonin uudistustenonnistumisen kannalta vaihtelee, mutta ne antavat kuitenkin yleiskuvan eri jäsenvaltioidenja tänä vuonna ensimmäisen kerran myös tulevien jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden suhteellisesta menestymisestä.Kaikki indikaattorit luetellaan tämän raportin perustana olevan valmisteluasiakirjan (16) liitteessä.
Anoverview table is also annexed to this report.
Yhteenvetotaulukko liitetään myös tähän raporttiin.
One striking fact is the frequency that certain countries appear again and again amongst the topthree Member States, most notably Sweden, Finland and Denmark.
Huomiota herättävä seikka on se tiheys, jolla tietyt maat esiintyvät yhä uudestaan unioninkolmen parhaiten menestyneen jäsenvaltion joukossa, useimmiten Ruotsi, Suomi ja Tanska.
These are countries thathad already undertaken deep and successful reforms well before the launch of the Lisbon strategy.
Nämä maat olivat toteuttaneet perusteellisia ja onnistuneita uudistuksia jo kauan ennen Lissaboninstrategian käynnistämistä.
The graph below shows the frequency with which Member States appear in the top/bottom threeof the structural indicators.
Alla olevasta kuviosta näkyy, millä tiheydellä jäsenvaltiot esiintyvät kolmen parhaiten ja kolmenhuonoiten menestyneen joukossa rakenteellisilla indikaattoreilla arvioituna.
It should, of course, be treated with a degree of caution.
Siihen on luonnollisestisuhtauduttava tietyllä varauksella.
First, it onlyprovides a static picture of the situation based on the current indicators without taking accountof the different starting points that exist.
Ensinnäkin se antaa vain staattisen kuvan tilanteesta nykyistenindikaattoreiden perusteella ottamatta huomioon erilaisia lähtökohtia.
Nor does it capture the strong growth and progressmade by some countries — Greece, Portugal and particularly, Ireland and Spain, over recentyears in catching up with the Union’s best performers.
Se ei myöskään tuo esiinvahvaa kasvua eikä edistymistä tietyissä maissa – Kreikassa, Portugalissa sekä erityisesti Irlannissaja Espanjassa – viime vuosina, kun ne ovat kuroneet kiinni unionin parhaita menestyjiä.
Finally, the indicators selected by Council in agreement with the Commission are quite diverse, so the graph should not be taken as anaggregate measure of performance.
Neuvostonyhteisymmärryksessä komission kanssa valitsemat indikaattorit ovat myös varsin vaihtelevia, jotenkuviota ei pidä tulkita yleiskuvaksi menestymisestä.
Graph 5 — Frequency of appearance in the top/bottom threeof the structural indicators
Kaavio 5: Jäsenvaltioiden sijoittuminen kolmen parhaan/ heikoimman joukkoon rakenneindikaattorien osalta
Bottom three
Parhaat menestyjät
Other countries do well, but not so consistently across all the indicators. At the same time all Member States appear among the best performers at least once across the full set of structuralindicators.
Muutkin maat pärjäävät hyvin, mutta eivät yhtä tasaisesti kaikilla indikaattoreilla arvioituina.Kaikki jäsenvaltiot ovat parhaiten menestyneiden joukossa ainakin yhdellä rakenteellisellaindikaattorilla mitattuna.
The structural indicators can also be found on the Eurostat web site, wherethey are updated around the middle of each month (http://europa.eu.int/comm/eurostat/).
Rakenteelliset indikaattorit ovat nähtävillä myös Eurostatin Internet-sivuilla,ja ne päivitetään kunkin kuukauden puolivälin paikkeilla (http://europa.eu.int/comm/eurostat/).
Choosing to grow: priorities for thenext 12 months
Valintana kasvu: seuraavien 12 kuukauden painopisteet
Belgium some some some
Belgia jonkin verran jonkin verran jonkin verran
Denmark good some good
Tanska hyvin jonkin verran hyvin
Germany limited limited some
Saksa vähän vähän jonkin verran
Greece some some some
Kreikka jonkin verran jonkin verran jonkin verran
Spain some some some
Espanja jonkin verran jonkin verran jonkin verran
France limited some some
Ranska vähän jonkin verran jonkin verran
Ireland some some some
Irlanti jonkin verran jonkin verran jonkin verran
Italy limited some some
Italia vähän jonkin verran jonkin verran
Luxembourg some some limited
Luxemburg jonkin verran jonkin verran vähän
Netherlands some some some
Alankomaat jonkin verran jonkin verran jonkin verran
Austria limited limited some
Itävalta vähän vähän jonkin verran
Portugal some some some
Portugali jonkin verran jonkin verran jonkin verran
Finland some some limited
Suomi jonkin verran jonkin verran vähän
Sweden good good some
Ruotsi hyvin hyvin jonkin verran
United Kingdom some some good
Yhdistynyt kuningaskunta jonkin verran jonkin verran hyvin
The challenge of enlargement does not call the Lisbon targets into question.Exist-ing Member States must keep to those targets and new Member States must use the bestperformers as their benchmark.
Laajentumisen haaste ei aseta Lissabonin tavoitteita kyseenalaisiksi.Nykyistenjäsenvaltioiden on säilytettävä kyseiset tavoitteet, ja uusien jäsenvaltioiden on käytettäväparhaiten menestyneitä vertailukohtanaan.
Enlargement offers opportunities for both new and existing Member States.
Laajentuminen tarjoaa mahdollisuuksia sekäuusille että nykyisille jäsenvaltioille.
At the same time, the credibility of the Lisbon reforms depends most on transformingpolicy declarations into action,allowing Member States to be judged by what they doand not just by what they say.
Samalla Lissabonin uudistusten uskottavuus riippuu ennen kaikkea siitä, mitenpoliittiset julistukset onnistutaan muuttamaan käytännön toimiksi.Jäsenvaltioitaarvioidaan niiden tekojen eikä pelkkien sanojen mukaan.
The Council and the European Parliament have done much to close the ‘delivery gap’at the level of the European Union.
Neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat tehneet paljon työtä ”tulosvajeen” paikkaamiseksi Euroopan unionin tasolla.
However, progress should be a matter of commitment rather than brinkmanship.
Edistymisen pitäisi kuitenkin perustua pikemmin sitoumuksiinkuin tasapainoiluun.
Ensuring that European level decisions lead to actionon the ground is a difficult challenge.
Sen varmistaminen, että Euroopan tasolla tehdyt päätökset todellajohtavat toimiin, on vaikea haaste.
It can and must be tackled more seriously.
Tähän asiaan voidaan puuttua ja on puututtavavakavammin.
Whethermeasured in terms of implementing directives on time or delivering national policies tokeep the Lisbon goals on track, the performance of Member States is too varied.
Mitataanpa tilannetta sen mukaan, onko direktiivit pantu täytäntöönmääräajassa vai onko toteutettu Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavaakansallista politiikkaa, jäsenvaltioiden menestyminen on liian vaihtelevaa.
Thisundermines the internal market and harms jobs, innovation and growth.
Tämä heikentääsisämarkkinoiden toimintaa, työllisyyttä, innovaatiota ja kasvua.
Showing agreater capacity to deliver change at national level and unblocking key decisions in therun up to the Spring European Council would be an important short-term step to boostconfidence in the Union’s capacity to change.
Suurempi muutosvalmiuskansallisella tasolla sekä keskeisten päätösten käsittelyn vieminen eteenpäin ennenkeväistä Eurooppa-neuvostoa olisi lyhyellä aikavälillä tärkeä askel luottamuksenlisäämiseksi unionin muutoskykyä kohtaan.
)Communication on the implementation of the 2002 Broad Economic Policy Guidelines, COM(2003) 4, 14.1.2003.
)Tiedonanto vuoden 2002 talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen täytäntöönpanosta, KOM(2003) 4,14.1.2003.
Box 12 A comprehensive and a coordinated approach to reform
Laatikko 12 – Kattava ja koordinoitu lähestymistapa uudistuksiin
This report has provided the following evidence.
Tässä raportissa on osoitettu seuraavaa:
•Comprehensive reform is most beneficial.
•Kattavat uudistukset ovat hyödyllisimpiä.
A piecemeal approach to reforms is much lesseffective.
Vähän kerrallaan etenevä lähestymistapauudistuksiin on paljon tehottomampi.