natgillin/translations-raw huggingface dataset:
One of the top priorities for eEurope 2002 was to modernise the rules andregulations governing Internet accessand to create a single market for alltelecommunications services.
Yksi eEuropen 2002 päätavoitteista oliuudenaikaistaa Internet-yhteyksiä koskevat säännöt ja luoda yhtenäismarkkinat kaikille telepalveluille.
•an insufficient number of digitallyliterate people online;
•Digitaalisesti lukutaitoisia oli verkossa liian vähän.
•the lack of a sufficiently dynamic,entrepreneurial, service-orientedculture;
•Ei ollut olemassa riittävän dynaamista, yrittäjähenkistä ja palvelusuuntautunutta kulttuuria.
•the public sector not doing enoughto help develop new applicationsand services.
•Julkinen sektori ei tehnyt tarpeeksiuusien sovellusten eikä palvelujenkehittämiseksi.
eEurope identified the steps neededto correct these weaknesses.
eEuropessa yksilöitiin toimet, joita tarvittiin näiden heikkouksien korjaamiseksi.
They centred on three main objectives:
Niillä tähdättiin seuraaviin päätavoitteisiin:
•to develop cheaper, faster andsecure Internet access;
•Kehitetään halvempi, nopeampi jaturvallisempi Internet.
•to invest in people and skills;•to stimulate use of the Internet.
•Investoidaan ihmisiin ja taitoihin.•Lisätään Internetin käyttöä.
Conditions for Internet access havebeen influenced by laws and structures from earlier times, when mostcustomers depended on just onemonopoly telephone company.
Internet-yhteyksien ehtoihin vaikuttivatlait ja rakenteet aiemmalta ajalta, jolloin suurin osa asiakkaista oli riippuvaisia vain yhdestä, monopoliasemassaolevasta teleyhtiöstä.
Liberalisation began in the late 1980s butdid not go far enough. So, in March2002, the EU formally adopted a newregulatory framework.
Markkinoita alettiin vapauttaa 1980-luvun lopulla,mutta tässä ei edetty riittävän pitkälle.EU hyväksyi näin ollen uuden sääntelyjärjestelmän virallisesti maaliskuussa2002.
The packagewill simplify and streamline the existing EU legislative framework, cuttingthe number of laws from 23 down toeight and creating a truly liberalisedtelecoms market where competitioncuts prices and improves the qualityof services.
Säädöspaketti yksinkertaistaa javirtaviivaistaa EU:n nykyistä lainsäädäntöä vähentämällä lakien määrää23:sta kahdeksaan ja luomalla aidostivapautetut telemarkkinat, joilla kilpailuvaikuttaa hintoja alentavasti ja parantaa palvelujen laatua.
The result will be cheaperand faster Internet access for citizensand business alike.
Tuloksena sekäkansalaisten että yritysten Internetyhteydet ovat halventuneet ja nopeutuneet.
eEurope 2002 has achieved significant successes in all these areas during the last three years.
eEuropen 2002 ansiosta kaikilla näilläosa-alueilla on tuntuvasti edistytty kuluneina kolmena vuotena.
But what about making it secure? Therisks of security breaches multiply withthe Internet explosion, so if Europe is tosucceed in bringing and keeping usersonline it must ensure consumer andbusiness confidence in the Internet.
Mutta entä yhteyksien turvallistaminen?Turvallisuusrikkeiden riski moninkertaistuu Internetin käytön yleistyessä räjähdysmäisesti, joten jos Eurooppa haluaatuoda käyttäjät pysyvästi verkkoon, senon varmistettava, että kuluttajat ja yritykset voivat luottaa Internetiin.
between 10 and 20 euro for thecheapest offer in most Member States,including call charges.
Internet-yhteyksien hinnat ovat laskemassa.
Smart ways to handleknowledge is the key toall jobs
Tietojenkäsittelytaidotovat avain kaikkiintyöpaikkoihin.
Here too, the EU has been active. The Commission has set out comprehensive strategies for network and information security.
Myös tässä EU on ollut aktiivinen.Komissio on laatinut kattavia strategioita verkko- ja tietoturvan varmistamiseksi.
It has also proposeda framework decision on combatingterrorism (which includes attacksagainst information systems) and aspecific decision on attacks againstcomputer systems.
Lisäksi se on ehdottanut puitepäätöstä terrorismin torjunnasta (jokakattaa tietojärjestelmähyökkäyksien torjunnan) ja erillistä päätöstä tietokonejärjestelmiin kohdistuvista hyökkäyksistä.
The aim is toensure that the different EU countriesall take tough action against the perpetrators of serious attacks.
Tavoitteena on varmistaa, että eri EU-maat ryhtyvät päättäväisiin toimiinvakavia hyökkäyksiä vastaan.
Equally important to building consumer confidence is data protectionand privacy.
Yhtä tärkeitä kuluttajaluottamuksenrakentamisessa ovat tietosuoja ja yksityisyyden suojelu.
A 1995 EU frameworkdirective and a specific 1998 directive(later modified) covering electroniccommunications guarantee a highlevel of privacy for the individual andensure free movement of personaldata within the EU and to third countries with similar standards.
Vuonna 1995 annettusähköisen viestinnän EU-puitedirektiivija vuoden 1998 erityisdirektiivi (jota onsittemmin muutettu) takaavat yksityisyyden suojan korkean tason ja henkilötietojen vapaan liikkuvuuden EU:ssaja niihin EU:n ulkopuolisiin maihin,joissa ovat voimassa vastaavantasoisetstandardit.
Results:By mid-2002, 40% of EUhouseholds had Internet access,according to the ‘eEurope Benchmarking Report’ for 2002, up from18% in March 2000.
Tulokset: eEurope-vertailuanalyysejä koskevan raportin (2002) mukaan vuoden 2002 puoliväliin mennessä 40 prosentilla EU:n kotitalouksista oli Internetyhteys, kun vuoden 2000 maaliskuussasama osuus oli 18 prosenttia.
This staggering improvement means that there areroughly 150 million web users in Europe — on a par with the US.
Tämä huikea parannus merkitsee, että Euroopassa on karkeasti laskien 150 miljoonaa Internetin käyttäjää elikäyttäjämäärä on samaa luokkaa kuin Yhdysvalloissa.
Thenumber of web users world wide is404 million, and this figure isexpected to grow to 550 million by2005.
Internetin käyttäjiä onkoko maailmassa 404 miljoonaa, jatämä luvun arvioidaan nousevan 550miljoonaan vuoteen 2005 mennessä.
Towards a knowledgebased Europe ready to buy their new products andservices.
Kohti tietoon perustuvaa Eurooppaa
The governments of the EU countrieshave committed themselves:
Samalla tuotanto- ja palveluyrityksetsaavat tarvitsemansa ammattitaitoisentyövoiman ja digitaalisesti lukutaitoisenkuluttajakunnan ostamaan niiden uusiatuotteita ja palveluja.
The number of peoplewith access to the Internet has increaseddramatically and thecosts have gone down.
Internet-yhteyksienmäärä on kasvanutdramaattisesti ja hinnatlaskeneet.
•to a substantial annual increase inper capita investment in humanresources including an increase inspending on education, from anaverage 5% of GDP in 1999 and5.1% in 2000;
•lisäämään vuosittain huomattavastiinhimilliseen pääomaan asukastakohti tehtäviä investointeja, mm.koulutusmenojen keskimääräistäosuutta bruttokansantuotteesta(vuoden 1999 5 prosentista ja vuoden 2000 5,1 prosentista)
At their Lisbon summit, EU leadersacknowledged that future competitiveness depended on a renovatededucation policy including ‘e-learning’and lifelong vocational training.
Lissabonin huippukokouksessa EU:npäättäjät tunnustivat, että tuleva kilpailukyky riippuu uudistetusta koulutuspolitiikasta, johon kuuluu informaa-tio- ja viestintätekniikkaa hyödyntäväoppiminen sekä elinikäinen ammattikoulutus.
•to halve by 2010 the number of 18to 24 year olds with only lower-sec-ondary level education who are notin further education and training;
•puolittamaan vuoteen 2010 mennessä niiden 18–24-vuotiaidenmäärän, joilla on vain ylemmän perusasteen koulutus ja jotka eivät olejatkokoulutuksessa
•to turn schools and training centres, all linked to the Internet, intomulti-purpose local learning centres accessible to all;
Kukin EU-maa vastaa kokonaan itsesiitä, miten se järjestää oman kansallisen koulutuksensa ja mitä sen kouluissaopetetaan.
Each EU country remains fully responsible for organising its own nationaleducation system and for what istaught in its schools and colleges.
•kehittämään kouluista ja koulutuskeskuksista, joilla kaikilla on Internetyhteys, kaikille avoimia paikallisia oppimisen monitoimikeskuksia
•to agree a European frameworkdefining new basic skills (including IT skills, foreign languages, technological culture, entrepreneurshipand social skills) to be providedthrough lifelong learning.
•sopimaan eurooppalaisista perusteista, joiden mukaisesti määritellään elinikäisen oppimisen kauttasaatavat uudet perustaidot (mm.tietotekniikkataidot, vieraat kielet,teknologiakulttuuri, yrittäjyys ja sosiaaliset taidot).
That is where the ‘eLearning’ programme comes in.
Tässä eLearning-ohjelma tulee mukaankuvaan.
It coordinatesnational efforts to modernise our education and vocational training systems.
Sillä koordinoidaan niitäkansallisia toimia, joilla uudenaikaistetaan yleissivistävää ja ammattikoulutusjärjestelmää.
The aim is to ensure that schoolleavers are all computer-literate andthat workers have the right to life-longlearning so they can keep up with the Internet revolution at their workplace.
Tavoitteena on varmistaa,että nuorella on koulunsa päättäessääntietotekniset taidot ja että työntekijöilläon oikeus elinikäiseen oppimiseen, jottahe voisivat pysyä Internet-vallanku-mouksen kyydissä työpaikoillaan.
Results: The initial target was that bythe end of 2001 all schools in the EUshould have access to the Internet andmultimedia resources.
Tämän uudenaikaistamisen myötä koululaisille ja opiskelijoille tarjoutuu mahdollisuuksia verkko-oppimiseen, jotamonet koulukirjastot eivät muutenpystyisi tarjoamaan ainakaan riittävässämitassa.
The Union hasachieved a 93% Internet access forschools in 2002 compared to 89% in2001.
Tulokset: Alkuperäisenä tavoitteena oli,että kaikilla kouluilla EU:ssa on pääsy Internetiin ja multimediaresursseihinvuoden 2001 loppuun mennessä.Vuonna 2001 yhteensä 89 prosentillaunionin kouluista oli pääsy Internetiin,ja osuus oli noussut 93 prosenttiinvuonna 2002.
Of these, 64% have ISDN connections while 19% have broadbandaccess via the ADSL technology.
Näistä 64 prosentilla on ISDN-yhteys ja 19 prosentilla ADSL-tek-nologiaa hyödyntävä laajakaistayhteys.
Stimulating the useof the Internet there were only 17 students to everyonline computer.
Internetin käytön lisääminen
The objective in2002 is to lower the ratio to 15 students per online computer by the endof 2003.
Vuonna 2001 oli käytössä keskimäärin yksi verkkoyhteydellävarustettu tietokone 25:tä opiskelijaakohti.
At the workplace, the goal is to ensurethat the people of Europe are in aposition to acquire — at any time inlife — new knowledge and skills toensure their future employability.
Internetin käytön edistämiseksi EU onkeskittynyt luomaan suosiollista ympäristöä, jossa yritykset ja muut organisaatiot voivat kehittää digitaaliajan taitoja ja palveluja.
Thisobjective is crucial in social terms ifthe EU is to head off exclusion in a European Union in which 150 millioncitizens have not completed highersecondary level education.
EU on esimerkiksiluonut oikeudelliset puitteet sähköisellekaupankäynnille direktiivillä, joka tulivoimaan kaikkialla EU:ssa tammikuussa2002.
The guarantee of lifelong learning is thereforeof fundamental importance to our European social model, and helpsmake e-inclusion possible.
Se mahdollistaa Euroopan kansalaisille, organisaatioille ja yrityksille verkkosivut ja sähköpostiosoitteet, jotka päättyvät tunnukseen ”.eu”maatunnuksen tai .com-tunnuksensijaan.
To stimulate Internet takeup the EUhas concentrated on providing afavourable environment in which companies and any other types of organisation can develop digital skills andservices.
Työpaikalla tavoitteena on varmistaa,että Euroopan kansalaiset voivat millointahansa työelämänsä aikana hankkiauutta tietämystä ja taitoja varmistaakseen tulevan työllistettävyytensä.
It has, for example, set out alegal framework for electronic commerce in a directive which became lawthroughout the EU in January 2002.In March 2002 the formal decisionwas taken to create the ‘.eu’ top leveldomain which will allow European citizens, organisations and businesses tohave web sites and e-mail addressesthat end with ‘.eu’ instead of lettersindicating a country or ‘.com’.
Tämäon ratkaiseva tavoite sosiaalisesti, mikäliaiotaan ehkäistä syrjäytymistä Euroopan unionissa, jossa 150 miljoonallaihmisellä ei ole ylemmän keskiasteenkoulutusta. Elinikäisellä oppimisella onnäin ollen perusluonteinen merkitys Euroopan yhteiskuntamallille, ja seehkäisee digitaaliajan syrjäytymistä.
But most EU action has not involvedlegislation.
Useimmat EU:n toimet eivät ole kuitenkaan liittyneet lainsäädäntöön.
Instead it has relied onpeer pressure and the annual ‘springreviews’ to make sure the individual EU countries actually do what theyhave promised each other to promote eGovernment, eHealth, eContent andsimilar initiatives.
Sensijaan EU on tukeutunut vertaispaineeseen ja jokakeväisiin katsauksiin varmistaakseen, että yksittäiset EU-maattodellakin tekevät sen, mitä ovat toisillensa luvanneet eGoverment-, eHealthja eContent-aloitteen ja muiden vastaavien aloitteiden edistämiseksi.
By 2002, more than half of EU workers were using computers at theirworkplace, and this has grown byabout a fifth since 2001.
Vuonna 2002 yli puolet työntekijöistä EU:ssa käytti tietokonetta työssään.Määrä oli kasvanut noin viidennekselläedellisvuodesta.
Three out offour white-collar workers are computerusers.
Kolme neljästä valkokaulustyöntekijästä käyttää tietokonetta.
However, not enough peopleare receiving the necessary training:only about a third of the EU workforcehas ever had computer training for ajob.
Ihmiset eivät kuitenkaan saa tarvittavaa koulutusta: vain noinkolmannes EU:n työvoimasta onkoskaan saanut tietokonekoulutustatyötä varten.
This situation has to improve: digital skills are essential to the employability of workers in all sectors.
Tilanteen on välttämättäkohennuttava, sillä tietokoneen käytönosaaminen on olennainen tekijä työntekijöiden työllistymismahdollisuuksienkannalta kaikilla aloilla.
Government made simple
Helppopääsyiset viranomaispalvelut
Easy accessto public services
Helppo pääsy julkisiin palveluihin
The 20 types of public services, where governments aremaking life easier through new technology:
Hallitukset helpottavat elämää seuraavissa 20 julkisessapalvelussa: eGovernment-ohjelman motto kuuluu”parempi verkossa kuin jonossa”.
The motto for the ‘eGovernment’ scheme is ‘better online than in line.’Its aim is to provide easy electronicaccess to public services.
Sen tavoitteena on tarjota helpot sähköiset yhteydet julkisiin palveluihin.
No longerneed we stand in queues waiting tobe served!
Enää ei tarvitseseistä jonossa odottamassa, että joku palvelisi!
EU governments havestarted making 20 basic services available online.
Kansalaisille tarjottaviin palveluihin kuuluvatveroilmoitusten palauttaminen ja työnhaku.
For citizens these servicesinclude filing income tax returns andlooking for jobs, while businesses cannow use the Internet to file VATreturns, to register new companies, tomake customs declarations and forpublic procurement.
Yritysmaailmassa Internetiä voidaannyt käyttää arvonlisäveroilmoituksien tekemiseen, uusien yritysten rekisteröintiin, tulliselvitysten tekoon ja julkisiin hankintoihin.
Public services for citizens: 1.
Kansalaisille suunnatut julkiset palvelut:1.Tuloverotus: veroilmoitukset, veroehdotukset2.
Income taxes: declaration, notification of assessment2.
Työvoimatoimistojen työpaikkailmoitukset ja -hakupalvelut3.
Job search services by labour offices3. Social security contributions: • unemployment benefits• family allowances• medical costs (reimbursement or direct settlement)• student grants4.
Sosiaaliturvamaksut• työttömyyskorvaukset• kotihoidon tuki ja lapsilisät• sairaudesta johtuvat kustannukset (takautuva korvaustai suoramaksu)• opintotuet4.
Personal documents (passport and driver's licence)5.
Henkilötodistukset (passi ja ajokortti)5.
Car registration (new, used and imported cars)6.
Auton rekisteröinti (uusi, käytetty tai tuontiauto)6.
Application for building permission7.
Rakennuslupahakemukset7.
Declaration to the police (e.g. in case of theft)8.
Rikosilmoitukset (esim. varkaus)8.
Public libraries (availability of catalogues, search tools)9.
Julkiset kirjastot (nimekeluettelot, hakumahdollisuudet)9.
Certificates (birth, marriage): request and delivery10.
Todistukset (syntymä, avioliitto): todistuksen pyytäminenja toimittaminen10.
Enrolment in higher education/university11.
Haku korkeakouluihin ja yliopistoihin11.
Announcement of moving (change of address)12.
Muuttoilmoitukset (osoitteenmuutos)12.
Health-related services (e.g. interactive advice on theavailability of services in different hospitals; appointments for hospitals)
Terveydenhuollon palvelut (esim. vuorovaikutteinen neuvonta eri sairaaloiden tarjoamista palveluista; ajanvaraukset).
It also reveals that the provision of eGovernment services to business(68%) is progressing much faster thanto citizens (47%).
Tutkimus paljasti myös, että sähköistenviranomaispalvelujen tarjoaminen yrityksille (68 %) kehittyy paljon nopeamminkuin niiden tarjoaminen kansalaisille(47 %).
The sole exceptionis the Netherlands where online publicservices to citizens are more widespreadthan services to business.
Ainoana poikkeuksena on Alankomaat, missä kansalaisille tarjottavat verkkopalvelut ovat yleisempiä kuin yrityksille tarjottavat.
Public services for businesses:1.
Yrityksille suunnatut julkiset palvelut:1.
Social contribution for employees2.
Työntekijöiden sosiaaliturvamaksut2.
Corporation tax: declaration, notification3.
Yritysverotus: veroilmoitukset, muut ilmoitukset3.
VAT: declaration, notification4.
Alv: veroilmoitukset, muut ilmoitukset4.
Registration of a new company5.
Uuden yrityksen rekisteröinti5.
Submission of data to statistical offices6.
Tietojen toimittaminen tilastokeskuksille6.
Customs declarations7.
Tulliselvitykset7.
Environment-related permits (incl. reporting)8.
Ympäristöasioihin liittyvät luvat (myös raportointi)8.
Services which involve paying money tothe public sector remain the highestperformer with a 79% rate in April2002 compared to 62% in October2001.
Verkossa oli edelleen eniten palveluja, jotkaliittyvät maksujen suorittamiseen julkisellesektorille. Niiden osuus oli 62 prosenttialokakuussa 2001 ja 79 prosenttia huhtikuussa 2002.
Of these services, VAT declarations have the highest score (88%).
Näistä palveluista suurin osa(88 %) liittyi arvonlisäveroilmoituksiin.
Overall, Ireland has the highest score(85%) followed by Sweden (81%),Finland (70%) and Denmark (69%).
Yksittäisistä maista näitä palveluja tarjoaaeniten Irlanti (85 %), ja perässä seuraavat Ruotsi (81 %), Suomi (70 %) ja Tanska (69 %).
Another initiative, ‘eHealth’, aims touse digital technologies to improvethe quality and accessibility of healthservices.
Lääkärit verkossa eHealth-aloitteen tavoitteena on hyödyntää digitaaliteknologiaa terveydenhoitopalvelujen laadun ja saatavuudenparantamiseksi.
This includes e-accessibilityfor the disabled.
Tämä kattaa vammaisille suunnatun eAccessibility-ohjel- man.
Results:There has been considerableprogress in Internet takeup by general practitioner doctors.
Tulokset: Yleislääkärit ovat ryhtyneetkäyttämään Internetiä työssään huomattavasti enemmän.
In June2001, 60% of all primary careproviders were equipped with an Internet connection, compared to48% in May 2000.
Kesäkuussa2001 kaikista ensihoidon antajista 60 prosentilla oli Internetyhteys, kuntoukokuussa 2000 osuus oli 48 prosenttia.
Over the sameperiod, the percentage of generalpractitioners using the Internet tocommunicate with patients rose from12 to 34%.
Samana aikana Internetiä potilasyhteydenpitoon käyttävien yleislääkäreiden osuus nousi 12 prosentista34 prosenttiin.
In March 2002, the EU Council of Ministers adopted a resolutiondesigned to facilitate Internet accessfor 37 million disabled people in Europe by agreeing a set of internationally recognised standards.
Tarvitaan parempaakoulutusta – myösperustaidoissa, kutenlukemisessa, laskemisessaja kielissä.
The content is the real thing
Sisältö on asian ydin
No longer filling in formsand queuing in publicoffices: it can be done onthe net from home ormight not be needed atall.
Ei enää jonottamistavirastoissa: lomakkeidentäyttö käy verkossa kotoakäsin tai sitä ei tarvitalainkaan.
A third initiative, ‘eContent’, is aimedat ensuring that content and information on the net is available in yourown language.
Eurobarometrin selvityksenmukaan lähes 90 prosentilla yli kymmenen työntekijän yrityksistä on Inter-net-yhteys ja yli 60 prosentilla verkkosivu.
Currently, 75% of allpages on the world wide web are in English.
Tällä hetkellä 75 prosenttia kaikista www-sivuista on englanninkielisiä.
At the other end of the scale,only 5% of Portuguese and 10% of French enterprises use the Internet topurchase their supplies.
Asteikontoisessa päässä vain 5 prosenttia portugalilaisista ja 10 prosenttia ranskalaisista yrityksistä käyttää Internetiäostostensa tekoon.
In April 2002, the Commission proposed a directive to harmonise someof the conditions governing the useof public sector information.
Komissio ehdotti huhtikuussa 2002erityisen direktiivin antamista, jottajoitakin julkisen sektorin tiedon käyttöön liittyviä ehtoja voitaisiin yhdenmukaistaa.
It isbased on the principle that all suchinformation should be reusable forcommercial or non-commercial purposes, and it requires the publicauthorities supplying the information to apply tariffs based on costs.The proposal is designed to stimulate the creation of Internet content— a market estimated to be worth433 billion euro in Europe andemploying four million people.
Direktiivin perusperiaatteena on, että kaiken tällaisen tiedon tulisi olla käytettävissä uudelleen kaupallisiin ja ei-kaupallisiin tarkoituksiin jaettä tiedot toimittavien julkisten viranomaisten on sovellettava tähänkustannusperusteisia hintoja.
Results:Internet penetration in businesses is far higher than the household rate.
Ehdotuson suunniteltu edistämään Internetinsisällön kehittämistä.
According to a Eurobarometer survey, almost 90%of firms with more than 10employees have an Internet connec-
Kyseessä ovatmarkkinat, joiden arvo on arviolta 433miljardia euroa ja jotka työllistävätneljä miljoonaa ihmistä.
The creation of an information society is a moving target.
Tietoyhteiskunnan kehittäminen onmuuntuva tavoite.
The processmust be continually fine-tuned as newchallenges emerge and obstaclespersist.
Prosessia on jatkuvasti hienosäädettävä uusien haasteiden ilmaantuessa ja kunnes esteet onsaatu raivattua tieltä.
It gives top priority to e-government,e-learning and ehealth and the creation of a dynamic environment forthe development of e-business.
Siinä annetaan etusija eGovernment-, eLearning- ja eHealth-aloitteille jasähköistä kaupankäyntiä palvelevandynaamisen ympäristön luomiselle.
Theaction plan sets out two groups ofactions that reinforce each other andwhich are both essential in enablingthe provision of priority services:
Toimintasuunnitelman toimet jakaantuvatkahteen ryhmään, jotka tukevat toisiaan ja ovat molemmat olennaisiaperuspalvelujen tarjoamiseksi:
•action to ensure widespreadbroadband access and a secureinformation infrastructure;
•toimet, joilla varmistetaan laajakaistayhteyksien laaja saatavuus jaturvallinen tietoverkkoinfrastruktuuri
Upgrading our education and lifelong learning standards is a continuing process, as is learning to use the Internet in more advanced ways.Although eEurope 2002 took Europepart of the way to the informationsociety, there is still a long way to go.
Koulutuksen ja elinikäisen oppimisenuudistaminen on jatkuva prosessisamoin kuin Internetin edistyneen käytön oppiminen. eEurope 2002 on tuonut Eurooppaa tietoyhteiskuntaan,mutta työsarkaa riittää vielä.
•services, applications and content,covering online public services ande-business.
•palvelut, sovellukset ja sisältö, mm.julkiset palvelut verkossa ja sähköinen liiketoiminta.
Broadband access andsecurity: the great enablers
Laajakaistatekniikka ja turvallisuus: ratkaisevat toimintaedellytykset eEurope on kuitenkin vakaasti saavuttamassa tavoitteensa.
However, eEurope is steadily achieving its objectives.
Internet-yhteyk-sien kustannukset, jotka yksilöitiin ensivaiheessa yhdeksi pahimmista esteistä,ovat halpenemassa.