natgillin/translations-raw huggingface dataset:
How would you see the relationship between creativity, culture and the challenges presented by living in a modern society?
Luovuushan kuuluu taiteilijoille, miksi sen pitäisi olla tärkeää insinööreille, kuten itsellenne?
There are studies showing that, even today, many companies generate a large percentage of their sales with products that were only developed in the last five years.
Tutkimukset ovat osoittaneet, että jo nyt monet yritykset saavat suuren osan myyntituloistaan tuotteista, jotka kehitettiin viiden viime vuoden aikana.
In some fields, there is already a split between businesses that only develop and sell ideas, those manufacturing them, and the companies that market those products, often under their own brand names.
Joillakin aloilla on jo tapahtunut jakautumista yrityksiin, jotka vain kehittävät ja myyvät ideoita, yrityksiin, jotka valmistavat niiden pohjalta tuotteita, ja yrityksiin, jotka markkinoivat noita tuotteita – usein omilla tuotenimillään.
In this international division of labour, it is important to contribute as much as possible to both ideas and innovations.
Tässä kansainvälisessä työnjaossa on tärkeää edistää mahdollisimman paljon ideoiden ja innovaatioiden syntymistä.
What could be done to foster creativity and innovation in your field at European, national and regional level?
Myös insinöörin ammatissa on tärkeää etsiä uusia näkökulmia.
Even in engineering, it is important to think ‘outside the box’.
Insinööritieteessä kehitetään teknologioita ihmisten avuksi.
Engineering science is all about developing technologies to help people and also make our lives easier and more worth living.
Sen avulla helpotetaan ihmisten elämää ja parannetaan heidän elämänlaatuaan.
If I simply trod the same path all the time, things would then become dull and it would no longer really be possible to resolve the problems we face today.
Jos kuljemme aina samoja polkuja, asioista katoaa mielekkyys, eikä tämän päivän ongelmiin enää löydy ratkaisuja.
The point is that ‘it cannot be done’ is an unacceptable answer as long as the basic laws of physics remain inviolate.
Itu on siinä, että tyrmäämme vastauksen "se ei ole mahdollista", kunhan fysiikan peruslakeja kunnioitetaan.
Engineers must always be prepared to unearth unexpected answers to well-known problems – this is what we refer to as ‘invention’.
Insinöörien on aina oltava valmiit etsimään ennen tuntemattomia ratkaisuja yleisesti tunnettuihin ongelmiin – tätä kutsutaan myös keksimiseksi.
Incidentally, at the same time many engineers are also creatively active in the arts, many of my colleagues at the Fraunhofer institute also perform as musicians.
Monet insinöörit harrastavat sitä paitsi myös luovaa taidetta: useat työtovereistani Fraunhofer-instituutissa esiintyvät myös muusikkoina.
We must think globally and promote creativity and innovation.
Miten mielestänne luovuutta ja innovointia voitaisiin edistää EU:n, jäsenvaltioiden tai alueiden tasolla?
This happens at many levels: the school system is part of the picture, as are continuing
Eurooppa pystyy kilpailemaan globaalitaloudessa
Only the latest technologies and innovative ideas will allow
” vain huipputeknologian ja innovatiivisten ideoiden avulla
Europe to compete in the global economy
Jos jäämme jälkeen koulutuksessa, emme voi nousta muita paremmiksi luovuudessa ja innovoinnissa.
Director General, European Commission Directorate-General for Education and Culture
Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston pääjohtaja Euroopan komissiossa
When launching the new phase of the Lisbon Strategy for growth and jobs 200810, the EU's political leaders acknowledged that 'a key factor for future growth is the full development of the potential for innovation and creativity of European citizens built on European culture and excellence in science'.
Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian (2008–2010) uuden vaiheen käynnistyessä EU:n poliittiset johtajat totesivat, että "eurooppalaiseen kulttuuriin ja tieteelliseen huippuosaamiseen perustuvan Euroopan kansalaisten innovointi- ja luovuuspotentiaalin täysipainoinen kehittäminen on yksi tulevan kasvun avaintekijä".
How do you see this relating to culture as a driver for creativity and innovation?
Miten tämä liittyy kulttuuriin luovuuden ja innovoinnin vauhdittajana?
Innovation and creativity are key for our future living standards.
Innovointi ja luovuus ovat tulevan elintasomme kannalta avainasemassa.
Europe must become more inventive, innovate more and react better to market trends.
Euroopan on muututtava kekseliäämmäksi, innovatiivisemmaksi ja vastattava paremmin markkinatrendeihin.
This has been acknowledged at the highest political level.
Tämä on jo myönnetty kaikkein korkeimmalla poliittisella tasolla.
A broad-based innovation strategy for the European Union was put forth a couple of years ago and significant steps have been taken in this direction.
Euroopan unionin laajapohjaisesta innovaatiostrategiasta on esitetty ajatuksia muutaman vuoden ajan, ja sen eteen on jo tehty merkittävästi työtä.
The capacity for innovation depends on a multitude of factors.
Innovaatiokyky on riippuvainen monenlaisista tekijöistä.
Creativity is one of them, yet not fully exploited.
Yksi niistä on luovuus, jota ei vielä ole täysin hyödynnetty.
The nexus 'creativity-innovation' calls for smart investments which can bring new, sustainable solutions and benefits for our economies and societies.
Luovuuden ja innovoinnin välinen yhteys edellyttää kekseliäitä investointeja, joiden avulla voidaan saada aikaa kestäviä ratkaisuja ja kestävää hyötyä talouksillemme ja yhteiskunnillemme.
This is the key message of the European Year for Creativity and Innovation. It becomes more meaningful against the backdrop of the current financial downturn.
Tämä on Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoden tärkein sanoma, ja sen merkitys vain lisääntyy nykyisessä talouden laskusuhdanteessa.
Culture relates not only to the arts, but also science, education, industry and the wider economy.
Kulttuuri ei liity ainoastaan taiteisiin vaan myös tieteeseen, koulutukseen, teollisuuteen ja talouteen laajemmin.
Cultural and creative industries contribute to stimulating research, product development and service innovation, marketing and communication, 'branding of cities' or community-building.
Kulttuuriala ja luovat alat tuovat uutta innostusta tutkimukseen, tuotekehitykseen ja palveluinnovaatioihin, markkinointiin ja viestintään sekä kaupunkibrändien luomiseen tai yhteisöjen kehittämiseen.
Using networks and partnerships, where cross-cutting skills are needed, they present a new model for growth in a globalised world.
Niissä hyödynnetään verkostoja ja kumppanuuksia, joissa tarvitaan monialaista osaamista, joten ne edustavat uutta kasvun mallia globaalistuneessa maailmassa.
Examples across European cities and regions show how culture can be used within an integrated approach to sustainable development in economic and societal terms.
Euroopan kaupungeissa ja alueilla on monia hyviä esimerkkejä siitä, miten kulttuuria voidaan käyttää integroidusti kestävän talous- ja yhteiskuntakehityksen aikaansaamiseksi.
To develop environments conducive to creativity and innovation, we need to step up action at all levels of governance.
Luovuutta ja innovointia edistävän ympäristön luomiseksi on tehostettava toimia kaikilla hallintotasoilla.
Public and private stakeholders must be involved in this process.
Julkisen ja yksityisen sektorin sidosryhmät on saatava mukaan tähän prosessiin.
The challenge is how to exploit positive spillover effects produced by culture.
Haasteena on löytää keino hyödyntää kulttuurin tuottamia positiivisia heijastumia.
We need well-targeted strategies at all levels of governance maximising the links between culture, creativity, innovation and socioeconomic development.
Tarvitsemme kaikilla hallinnon tasoilla määrätietoisia strategioita, joilla voidaan hyödyntää mahdollisimman hyvin kulttuurin, luovuuden, innovoinnin ja sosioekonomisen kehityksen välisiä yhteyksiä.
Making space for culture in our policies is making space for creativity and innovation.
Kun teemme kulttuurille tilaa toimintapolitiikoissa, teemme tilaa myös luovuudelle ja innovoinnille.
Creativity is more than the cultural/creative sector and innovation is more than R & D. We must encourage partnerships between diverse sectors such as culture, education, research, technology, industry, and public services.
Luovuus on enemmän kuin kulttuuriala tai luovat alat, ja innovointi on muutakin kuin tutkimus- ja kehitystoimintaa.
We need to strengthen the skills for an innovation-friendly society.
Meidän on edistettävä kulttuurin, koulutuksen, tutkimuksen, teknologian, teollisuuden, jul-
The challenge is how to exploit positive spillover effects “ produced by culture„
löytää keino hyödyntää kulttuurin tuottamia positiivisia
Community instruments support clustering of businesses as vehicles for creativity and innovation, along with mobility and knowledge transfer.
EU:n rahoitusvälineillä tuetaan yritys-klusterien muodostumista, koska niiden katsotaan edistävän luovuutta ja innovointia sekä liikkuvuutta ja osaamisen siirtoa.
Same support is required at national, regional and local level.
Tukea tarvitaan yhtä lailla jäsenvaltioiden keskus-, alue- ja paikallistasolla.
Concrete evidence is necessary for building a sustainable and effective strategy for creativity and innovation.
Tarvitaan konkreettista näyttöä kestävän ja tehokkaan luovuus- ja innovaatiostrategian rakentamiseksi.
Jamie Oliver is an internationally renowned chef and the founder of Fifteen Restaurant, a registered charity that offers apprenticeships to young people who need a second chance to establish their place in the world.
Jamie Oliver on kansainvälisesti tunnettu kokki, joka on myös perustanut Fifteen-ravintolaketjun omistavan yleishyödyllisen yhdistyksen. Se tarjoaa oppisopimuskoulutusta nuorille, jotka tarvitsevat toisen mahdollisuuden löytääkseen oman paikkansa maailmassa.
Oliver, who received regional funding for Fifteen in Cornwall, is also a key mover behind the UK’s healthy eating in schools campaign.
Oliver sai Cornwallin Fifteenravintolalle aluerahoitusta, ja hän on myös keskeinen tekijä Yhdistyneen kuningaskunnan terveellisen kouluruokailun edistämiskampanjassa.
What’s more, Fifteen is a living example of innovation in action in the sense that it takes young people in need of a chance in life – often a second chance – and turns them into chefs with a skill and the opportunity of a good career.
Eräs esitelmöitsijä esitti hiljattain järjestetyssä konferenssissa ajatuksen siitä, että EU ei enää pärjää maailmanlaajuisessa kilpailussa pelkästään tuottavuudella.
This in turn has a wider impact in both the local community near to Fifteens as well as the hospitality industry in general.
Avainsanoiksi on nyt otettava innovointi ja luovuus. Oletteko samaa mieltä?
I think often you find that some companies or organisations aren’t set up to inspire innovation – they’re happy to plod along with the status quo and then when times get tough, those companies are the ones to suffer.
Usein vain huomataan, että jotkin yritykset tai organisaatiot eivät innosta luovuuteen – ne tyytyvät jatkamaan samaa rataa, ja kun ajat sitten huononevat, juuri nuo yritykset joutuvat koville.
In a lot of cases, I think companies, as well as governments of course in some cases, need to either inspire existing staff to be creative or bring in staff who can be creative and shake things up a bit.
Monta kertaa yritysten ja joissain tapauksissa myös maiden hallitusten täytyy joko innostaa nykyistä henkilökuntaansa luovuuteen tai palkata uusia työntekijöitä, jotka osaavat olla luovia ja panna asioita uuteen uskoon.
Be bold and don’t be afraid to experiment with new ideas.
On oltava rohkea ja uskallettava testata uusia ideoita.
I’m not a politician so I’m not promising to be an expert in this area.
En ole poliitikko, joten en lupaa olla tämän alan asiantuntija.
All I do know is that whichever business you’re in, you need to keep adapting, improving and – yes – innovating.
Tiedän vain, että mitä tahansa teetkin ammatiksesi, sinun on pystyttävä jatkuvasti mukautumaan ja parantamaan suoritustasi – ja todellakin – uudistumaan.
But there’s no point in innovation if your product isn’t up to scratch.
Innovoinnissa ei ole kuitenkaan mitään mieltä, jos tuote ei ole tarpeeksi hyvä.
When we start a new business we always ask ourselves how we can over-deliver.
Kun aloitamme uutta ravintolaa, kysymme aina itseltämme, miten voimme ylittää itsemme.
How can we make certain that the public will come to us again and again because of the quality and the affordability of what we offer and the very real creativity that goes into it.
Miten voimme varmistaa, että asiakkaat saapuvat ravintolaamme uudelleen ja uudelleen laadukkaan ja edullisen ruokamme ja sen valmistamisessa käytetyn aidon luovuuden vuoksi?
European money can help that happen … 'enable' it I think is the jargon … all that dosh and all that talent … a whole continent of brilliant people to work with!
EU voi rahoituksellaan tulla tässä apuun…se voi "mahdollistaa" asioita, vai miten siellä sanotaan…niin paljon fyrkkaa ja huipputyyppejä…koko maanosallinen nerokkaita ihmisiä, joiden kanssa tehdä yhteistyötä!
Recognises it, embrace it, nurture it, fund it … and don’t tear your hair out if some fail … it happens.
Hyvät ideat täytyy vain tunnistaa ja hyväksyä, ja sitä täytyy tukea ja rahoittaa…eikä joutua epätoivoon, jos kaikki ei onnistu…niinkin voi sattua.
How would you see the relationship between, creativity, culture and the challenges presented by living in a modern society?
Millainen suhde mielestäsi vallitsee luovuuden, kulttuurin ja nyky-yhteiskunnan asettamien haasteiden välillä?
That’s real creativity and if you match that with classleading productivity you’ll be on to a winner – any successful restaurant kitchen is like that … all the Fifteens are like that including the one in Cornwall which has already been recognised and supported by the EU for its innovation … that kitchen serves over 80 000 a year, so a quarter of a million so far since opening in May 2006 … creative, innovative, productive … successful.
Nyky-yhteiskunta tarjoaa mielestäni luovuudelle pikemmin mahdollisuuksia kuin haasteita. Eräät ihailemistani brittiliikemiehistä –esimerkiksi Paul Smith ja Richard Branson – menestyvät yhteiskunnassa, jossa luovuutta arvostetaan, ja meidän pitää mielestäni kannustaa muitakin luovia ihmisiä tuomaan esiin ideoitaan.
I think that modern society actually presents opportunities as opposed to challenges when it comes to creativity.
Se on todellista luovuutta, ja jos siihen vielä yhdistyy huipputuottavuus, ollaan matkalla maineeseen – kaikki menestyvät ravintolakeittiöt ovat juuri sellaisia…kaikki Fifteen-ravintolat ovat sellaisia, myös Cornwallin ravintola, joka on jo saanut tunnustusta ja tukea EU:lta innovatiivisuudestaan.
Some of the British business people that I admire – Paul Smith, Richard Branson, for example, thrive in a society where creativity is valued and I think we should encourage more creative individuals to bring forward ideas.
Tuossa ravintolassa tarjotaan yli 80 000 ateriaa vuodessa, se tekee toukokuun 2006 avajaisten jälkeen tähän mennessä neljännesmiljoonan…se on luovaa, innovatiivista, tuottavaa…menestyvää.
Over 200 top-class meals a day is impressive productivity but people don’t come for that …they expect that … what they want is what they personally get on their plate and that comes from the creativity in the kitchen.
Yli 200 ensiluokkaista ateriaa päivässä on mahtava tuottavuus, mutta ihmiset eivät tule sen takia…he odottavat, että…he haluavat saada juuri sen oman annoksensa, ja juuri se on luovan keittiön ansiota.
Whichever business you’re in, you need to keep adapting, improving and –
teetkin ammatiksesi, sinun on
The public is very savvy these days to creativity in everyday life – they want good design, they demand smart thinking, look at what they eat and drink these days compared with just 20 years ago … they won’t put up with yesterday.
Mietipä mitä he syövät ja juovat nykyään ja mitä 20 vuotta sitten…he eivät enää halua eilispäivän juttuja.
They're in tune with modern culture.
Nykykulttuuri on heillä verissä.
yes – innovating
pystyttävä jatkuvasti
EUROPEAN CAPITAL OF CULTURE:
EUROOPAN KULTTUURIPÄÄKAUPUNKI:
The Capital of Culture programme started back in 1985, in Athens.
Kulttuuripääkaupunkiohjelma sai alkunsa vuonna 1985 Ateenassa.
Since then, all EU Member States have been allocated a year where they can put forward their own choice of city.
Sen jälkeen kaikille EU:n jäsenvaltioille on tarjottu yhtenä vuonna tilaisuus esittää oma valintansa kulttuuripääkaupungiksi.
2008 saw Liverpool nominated, with an impressive programme under the title ‘The World in One City’.
Vuonna 2008 nimityksen sai Liverpool vaikuttavalla ohjelmallaan nimeltä "The World in One City".
EU investment of €1.5 million contributed to infrastructure projects in the city.
EU:n myöntämällä 1,5 miljoonan euron investoinnilla rahoitettiin kaupungissa toteutettavia infrastruktuurihankkeita.
This in turn provided a focal point for attracting other commercial investment, with the promise of much bigger economic spin-offs in the longer term.
Tämä puolestaan veti puoleensa muita kaupallisia investointeja lupailemalla paljon suurempia taloudellisia hyötyjä pitkällä aikavälillä.
Many of the cultural partners that staged events in 2008 are staying in touch through local networks.
Monet kulttuuritapahtumia vuonna 2008 järjestäneistä yhteistyökumppaneista pitävät edelleen yhteyttä toisiinsa paikallisten verkostojen välityksellä.
Further afield, other networks are being created between the European Capitals of Culture.
Yhteistyö ulottuu kauemmaskin eurooppalaisten kulttuuripääkaupunkien välille muodostettavissa verkostoissa.
Liverpool has benefited significantly from the €1.405 billion the European Regional Development Fund (ERDF) put into Merseyside, from 1994 to 2006.
Liverpool on hyötynyt merkittävästi 1,405 miljardin euron rahoituksesta, joka Merseysiden kreivikunnalle myönnettiin Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) vuosina 1994–2006.
From a city in economic decline to one which is now a vibrant centre of business and cultural activity, the funding helped Liverpool to be a successful runner for the title European Capital of Culture.
Rahoitus auttoi Liverpoolia muuttumaan talouden taantumasta kärsivästä kaupungista energiseksi liike- ja kulttuurielämän keskukseksi ja voittamaan Euroopan kulttuuripääkaupungin arvonimen.
40 000 visitors celebrated the start of this unique year in Liverpool.
Liverpooliin saapui 40 000 matkailijaa juhlistamaan tämän merkittävän vuoden avajaisia.
Former Beatle Ringo Starr topped the bill of an electrifying evening involving by 800 performers.
Entinen Beatlesin jäsen Ringo Starr oli tähtiesiintyjänä sävähdyttävässä iltatilaisuudessa, jossa esiintyi 800 taitelijaa.
Inspirational music events ran right through the year, involving every classical and modern style.
Vuoden aikana järjestettiin useita innoittavia musiikkitapahtumia, joiden teemat vaihtelivat klassisesta moderniin musiikkiin.
Sir Paul McCartney returned to his roots, performing a long-awaited gig at Anfield Stadium, joined by other leading Liverpool bands.
Sir Paul McCartney palasi juurilleen ja esiintyi kauan kaivatulla keikalla Anfiel Stadiumilla yhdessä muiden tunnetuimpien liverpoolilaisyhtyeiden kanssa.
Visual Arts
Kuvataiteet
Groundbreaking art exploded in every possible venue across the city, partly in conjunction with the Liverpool Biennial arts festival.
Kaupungin kaikki mahdolliset tapahtumapaikat olivat täynnä uraauurtavaa taidetta, josta osa esiteltiin Liverpool Biennial -taidefestivaalissa.
New exhibitions drew unprecedented levels of visitors to galleries and museums.
Uudet näyttelyt vetivät ennätyksellisen määrän kävijöitä gallerioihin ja museoihin.
A Klimt exhibition at Tate Liverpool was a focal point for many, but vibrant street art also proved popular.
Tate Liverpool -museon Klimt-näyttely oli monille tärkein tapahtuma, mutta pirteät katutaideteokset osoittautuivat myös suosituiksi.
By the end of the year, Liverpool had celebrated its past, hosted an amazing array of cultural events and was geared up with new ways of seeing the future.
Vuoden loppuun mennessä Liverpool oli juhlistanut menneisyyttään, isännöinyt hämmästyttävää määrää kulttuuritapahtumia ja varustautunut uudella tavalla tulevaisuuteen.
In 2009, both Vilnius and Linz will be European Capitals of Culture.
Vuoden 2009 eurooppalaisia kulttuuripääkaupunkeja ovat Vilna ja Linz.
The new Liverpool
Uusi Liverpool
The wider benefits
Laajempi hyöty
An opinion poll found that 79% of people thought that Liverpool was 'a city on the rise'.
Mielipidetutkimuksessa 79 prosenttia ihmisistä oli sitä mieltä, että Liverpool on matkalla maineeseen.
Every school child in Liverpool was involved, with 67 000 children taking part in activities and performances.
Kaikki Liverpoolin koululaiset oli saatu mukaan, ja 67 000 heistä osallistui erilaisiin aktiviteetteihin ja esityksiin.
Immediate benefits for all
Välitöntä hyötyä kaikille
Investment has brought beautiful new facilities to Liverpool.
Investointien avulla Liverpooliin on rakennettu kauniita uusia rakennuksia.
The Echo Arena and BT Convention Centre brought in €216 million in 2008 and already have bookings through to 2014.
Echo Arena ja BT Convention Centre tuottivat 216 miljoonaa euroa vuonna 2008, ja niihin on tehty varauksia jo vuoteen 2014 saakka.
A vast new retail development, Liverpool One, linking the city centre with the Albert Dock, generated €2.16 billion during the year.
Valtavan suuri uusi myymäläkompleksi Liverpool One, joka yhdistää kaupungin keskustan Albert Dockin alueeseen, tuotti vuoden aikana 2,16 miljardia euroa.
A four-year build-up to 2008 brought in €11.89 million of investment in community and public art.
Neljä vuotta kestäneen ja vuonna 2008 päättyneen valmisteluvaiheen aikana tehtiin 11,89 miljoonan euron edestä investointeja yhteisötaiteeseen ja julkiseen taiteeseen.
The Creative Communities Programme set themes for each year between 2004 and 2007 to build the city’s vision for what 2008 could achieve.
Creative Communities -ohjelmassa (2004–2007) asetettiin kullekin vuodelle oma teemansa, joiden pohjalta rakennettiin kaupungin visio vuoden 2008 tavoitteista.
During the year, 15 million people attended a cultural event; most of these were directly related to the Capital of Culture.
Kulttuuritapahtumiin osallistui vuoden aikana 15 miljoonaa ihmistä, ja suurin osa tapahtumista liittyi suoraan kulttuuripääkaupunkiteemaan.
70% of people in Liverpool visited a museum or gallery.
Liverpoolilaisista jopa 70 prosenttia kävi museossa tai galleriassa.
3.5 million visitors came to the city, spending €864 million while they were there and booking 1 million hotel beds.
Kaupunkiin saapui 3,5 miljoonaa matkailijaa, jotka käyttivät oleskelunsa aikana 864 miljoonaa euroa ja varasivat miljoona hotelliyötä.
Hotel occupancy hit record levels, as high as 81% in one month.
Hotellien käyttöaste nousi huippulukemiin, yhtenä kuukautena jopa 81 prosenttiin.
Many of them visited the Tourist Information Centre, The 08 Place, which itself won an award for its brilliant service.
Monet matkailijoista kävivät kaupungin matkailuneuvonnassa (The 08 Place), joka voittikin palkinnon erinomaisesta palvelustaan.
Visits to Tourist Information Centres generally were up 150%.
Matkailuneuvontapisteiden kävijämäärä nousi 150 prosenttia.
The Welcome Programme took on over 5 000 local people to work with the tourism sector and improve customer service.
Yli 5 000 paikallista asukasta osallistui Welcome-ohjelmaan työskentelemällä yhdessä matkailusektorin kanssa asiakaspalvelun parantamiseksi.
12 000 articles were written about Liverpool worldwide, boosting its profile and making it more attractive to visitors.
Liverpoolista kirjoitettiin kansainvälisessä lehdistössä 12 000 artikkelia, mikä paransi sen julkisuuskuvaa ja houkutteli kaupunkiin lisää matkailijoita.
The Volunteer Programme inspired 1 000 people to help staff events and spread the word about what you could see, do and create.
Vapaaehtoisille tarkoitettu ohjelma innosti 1 000 ihmistä toimimaan tapahtumien henkilökuntana ja levittämään sanaa siitä, mitä kannattaa nähdä ja tehdä, ja millaista luovaa toimintaa on tarjolla.