natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Immigration will not prevent ageing and the challenges that come with it. But as working age populations decline, increasing labour market needs for migrants can be expected.
Maahanmuutto ei ehkäise ikääntymistä eikä sen tuomia haasteita, mutta koska työikäisen väestön määrä pienenee, voidaan maahanmuuttajien työmarkkinoiden odottaa kasvavan.
The question is not whether to have immigration or not, but whether Europe will be able to manage immigration well, in the interests of labour markets, of the immigrants themselves and of their countries of origin.
Enää ei keskustella siitä, pitäisikö maahanmuuttoa olla vai ei, vaan kyse on Euroopan mahdollisuuksista järjestää maahanmuutto työmarkkinoiden, maahanmuuttajien itsensä ja heidän kotimaidensa kannalta tyydyttävällä tavalla.
the mechanisms for interregional cooperation and urban development networks under the Territorial Cooperation Objective to accelerate the exploitation of good ideas.
välisen yhteistyötavoitteen puitteissa ja tarkoituksena on tehostaa hyvien ideoiden käyttöä alueiden välisillä yhteistyömekanismeilla ja kaupunkikehityksen verkostoilla.
Finally, Europe needs sound public finances. Ageing will require increased expenditure on pensions, health and long-term care.
Verrattuna jo olemassa oleviin mekanismeihin aloite tarjoaa useita uusia mahdollisuuksia:
It builds on the Lisbon Strategy and adds a longer-term perspective, notably with its new focus on demographic renewal.
Ikääntyminen lisää kuluja eläkkeisiin, terveydenhuoltoon ja pitkän aikavälin hoivapalveluihin.
As a f i first step, on 30-31 October 2006 it organised a forum on Europe’s
Kestävää rahoitusta ei saada vain julkisesta budjetista – säästöillä ja yksityisvakuutuksilla tulee olemaan oma roolinsa.
demographic future – such a forum will take place once every two years.
Yksi aiheista on ”demografiseen haasteeseen vastaaminen”.
This will comprise events where good practice can be exchanged between all those involved in dealing with demographic change.
Aiheen parissa työskentelevät alueet yhdistävät kokemuksensa demografisen muutoksen vaikutuksista.
At the same time, they will provide a platform for presenting new scientific research on demography and its impact on the economy and society.
Yhdessä ne suunnittelevat toimia käytettäviksi alueellisissa ja kansallisissa valtavirtaohjelmissa.
Ultimately, these fora should forge a common approach to tackling the challenges of demographic change.
Monet muutkin aiheet voidaan liittää suoraan ikääntyvän väestön kysymyksiin.
The Commission also hopes the European forum will be replicated, with support from the Structural Funds, at the national, regional and perhaps even local levels so that decision-makers and stakeholders at all levels can prepare for the changes ahead.
Tällaisia ovat terveiden yhteisöjen rakentaminen, paremmat ICT-yhteydet alueiden välille ja syrjäytyneiden nuorten integraatio.
A Commission working paper accompanied the Commission’s Communication setting out the 30 priority themes.
Demografisen muutoksen haasteita selvittävä tiedote tarjoaa viitekehyksen menettelytapojen kehittämiselle.
One such theme is ‘meeting the demographic challenge’.
Ensimmäisessä vaiheessa 30.–31. lokakuuta 2006 järjestettiin foorumi Euroopan demografisesta tulevaisuudesta.
Regions working on this theme will pool their experience in dealing with the effects of demographic change and design measures which could be applied in their mainstream regional and national programmes.
Samalla tapahtumat toimivat uuden väestötieteellisen tutkimuksen sekä demografisten muutosten talouteen ja yhteiskuntaan kohdistamien vaikutusten esittelypaikkoina.
Many other themes have a direct link to adapting to an ageing society, including ‘making healthy communities’, ‘better ICT connections between regions’, and ‘integrating marginalised youth’, to name but a few.
Komissio toivoo myös, että foorumi toistetaan rakennerahastojen avulla myös kansallisella, alueellisella ja ehkä jopa paikallisella tasolla, jotta päätöksentekijät ja rahoittajat voivat valmistella muutosta etukäteen.
The first Regions for Economic Change annual conference will be held on 7-8 March 2007 in Brussels when the topic will be ‘Fostering competitiveness through innovative technologies, products and healthy communities’.
Ensimmäinen vuosittainen Alueet talouden muutosten edistäjinä -seminaari järjestetään 7.–8. maaliskuuta 2007 Brysselissä. Aiheena on ”Kilpailukyvyn vaaliminen innovatiivisten tekniikoiden, tuotteiden ja terveiden yhteisöjen kautta”.
The work of the forum will be accompanied by a new highlevel group of government experts through which closer cooperation between the Member States will be established on demography and family issues.
Foorumien työtä tukevat uudet korkeatasoiset hallintoasiantuntijoiden ryhmät, joiden avulla jäsenvaltiot voivat tehdä lä-
6 European Commission: Regions for Economic Change, Communication 675 (2006) 8 November 2006.
6 Euroopan komissio: Alueet talouden muutosten edistäjinä, tiedote 675 (2006), 8.11.2006.
Life in European cities:The Urban Audit
Elämää eurooppalaisissa kaupungeissa: Urban Audit -tutkimus
Singles in the City
Kaupunkilaiset sinkut
Demographic change and its challenges impact on the cities of Europe.
Demografinen muutos ja sen mukanaan tuomat haasteet vaikuttavat Euroopan kaupunkeihin.
Home to 80% of the EU population, institutions involved in town planning have to respond to changing demands as regards public transport, housing, health services and education.
Kaupungeissa asuu 80 prosenttia EU:n väestöstä. Kaupunkisuunnittelusta vastaavien tahojen on siis pystyttävä reagoimaan muuttuviin vaatimuksiin, jotka koskevat liikennettä, asuntoja, terveydenhuoltopalveluja ja koulutusta.
Established in 2003 by the European Commission’s Directorate-General for Regional Policy, in cooperation with Eurostat and national statistical institutes, the Urban Audit enables comparisons between more than 250 cities throughout Europe.
Vuonna 2004 Euroopan komission aluepolitiikan pääosasto käynnisti Urban Audit -tutkimuksen yhteistyössä Eurostatin ja kansallisten tilastotiedekeskusten kanssa. Se mahdollistaa yli 250 Euroopan kaupungin vertailun.
Three hundred data are being collected in nine key domains such as demography, employment and the environment.
Tutkimuksen yhdeksästä avainalueesta, kuten demografiasta, työllisyydestä ja ympäristöstä kerätään jokaisesta kolmesataa erilaista tietoa.
This will make it possible to get indicators for core cities and larger urban zones above a population of 50,000 as well as sub-city districts.
Näin voidaan saada lukemat tietyistä kaupungeista ja laajemmista kaupunkialueista, joiden väestömäärä on yli 50 000, tai yhtä hyvin kaupunkien osista.
Based on that data, a “State of European Cities Report” has been prepared for the European Commission.
Tietojen perusteella Euroopan komissiolle laadittiin ”State of European Cities”-raportti.
It stresses, inter alia, an overall urban decline in 80 Urban Audit cities and wider agglomerations.
Raportissa kiinnitetään huomio muun muassa 80 kaupungin ja laajemman asutuskeskuksen rappeutumiseen Urban Audit -tutkimuksen alueella.
Such a decline can be found primarily in East Germany and in all Central and Eastern European countries.
Kaupunkien rappeutumisesta kärsii lähinnä Itä-Saksa ja kaikki Keski- ja Itä-Euroopan maat.
Data on age groups’ structure and migrations complete the picture.
Kuvaa täydentävät tiedot ikäryhmärakenteesta ja maahanmuutosta.
It calls for further quantitative and qualitative analysis on related phenomena, such as the urban sprawl and out-migration processes.
Tutkimus antaa aihetta kvantitatiiviselle ja kvalitatiiviselle lisätutkimukselle vastaavista aiheista, kuten kaupunkirakenteen hajoamisesta ja maastamuuttoprosesseista.
Comparison of data on specific groups, such as oneperson households, is also possible (see box).The map on page 10 is drawn from this report.
Erilaisten ryhmien, kuten yksin asuvien tietoja on myös mahdollista vertailla (katso tietoruutu). Sivulla 10 oleva kartta on laadittu raportin pohjalta.
More information about the Urban Audit is available at: www.urbanaudit.org
Lisätietoja Urban Audit -tutkimuksesta: http://www.urbanaudit.org
City living does not have the same appeal to everyone.
Kaupunkilaiselämä ei vetoa samalla tavalla kaikkiin.
Some people cherish the hustle and the bustle of city life, while others prefer the tranquillity of the countryside or the intimacy of living in a village.
Jotkut pitävät kaupunkien hälinästä ja hyörinästä, toiset nauttivat maaseudun rauhasta ja tuttavallisista pikkukylistä.
As people age, their preferences may also change.
Iän myötä mieltymykset saattavat myös muuttua.
For example, someone may move to a city alone as a student, share a flat with a partner while starting his or her first job, then move to the suburbs to start a family, and move back when the children have grown up to take advantage of the proximity to restaurants, museums and galleries.
Tavallista on esimerkiksi muuttaa yksin kaupunkiin opiskelemaan, jakaa asunto ensimmäistä työtään aloittavan elämänkumppanin kanssa, muuttaa esikaupunkialueelle perheen kasvamisen myötä ja lopulta palata takaisin kaupunkiin lasten lähdettyä kotoa, kun aikaa riittää jälleen ravintoloissa, museoissa ja gallerioissa käymiselle.
But it is not only a question of personal choice.
Kyse ei ole kuitenkaan vain henkilökohtaisista mieltymyksistä.
Housing in the city centre is often considerably more expensive than in the suburbs and some people are forced to live in a remote suburb.
Kaupungin keskustassa asuminen on usein paljon kalliimpaa kuin esikaupunkialueilla, joten monien on pakko asua kaukana keskustasta.
Differences in lifestyle, income and age all contribute to the fact that the demographic profile of city residents is very different from the national profile.
Erot elämäntavoissa, tuloissa ja ikäryhmässä vaikuttavat siihen, että kaupunkilaisten demografinen profiili on hyvin erilainen kuin kansallinen profiili.
A good example is the proportion of singles.
Hyvä esimerkki on yksinelävien osuus.
Singles (one-person households) tend to live in cities.
Sinkut (yhden hengen taloudet) tapaavat keskittyä kaupunkeihin.
In virtually all of the cities covered by the Urban Audit, the proportion of singles is higher, often much higher, than in the country as a whole.
Lähes kaikissa Urban Audit -tutkimuksen kattamissa kaupungeissa yksinelävien osuus on suurempi, usein jopa huomattavasti suurempi kuin koko maassa.
In several predominantly large and capital cities in the heart of Europe, as well as in some cities in Finland and Sweden, more than 50% of all households comprised only one person.
Useissa suurissa kaupungeissa ja pääkaupungeissa Euroopan sydämessä sekä joissakin Suomen ja Ruotsin kaupungeissa yli puolet kaikista talouksista koostui vain yhdestä henkilöstä.
Examples include Groningen and Amsterdam in the Netherlands; Trier, Munich and Frankfurt am Main in Germany; Stockholm and Gothenburg in Sweden; and Copenhagen in Denmark.
Esimerkkeihin kuuluvat Alankomaissa Groningen ja Amsterdam, SaksassaTrier, München ja Frankfurt am Main, RuotsissaTukholma ja Göteborg sekä Tanskassa Kööpenhamina.
In the Mediterranean and Central and Eastern European countries, living alone is less common.
Välimeren alueella ja Keski- ja Itä-Euroopan maissa yksin asuminen on harvinaisempaa.
In several cities in Bulgaria, Burgas, Pleven and Vidin; in Italy, Palermo, Taranto and Bari; and in several Portuguese, and Spanish cities the proportion was less than 20%.
Yksinasuvien osuus oli alle 20 prosenttia monissa kaupungeissa, joihin lukeutuivat Bulgariassa Burgas, Pleven ja Vidin, Italiassa Palermo, Taranto ja Bari sekä useat Portugalin ja Espanjan kaupungit.
The proportion of singles is also influenced by gender.
Yksinelävien osuuteen vaikuttaa myös sukupuoli.
A young urban single is more likely to be male, while a senior urban single is more likely to be female.
Nuori yksinelävä kaupunkilainen on todennäköisesti mies, kun taas ikääntynyt yksinelävä kaupunkilainen on todennäköisesti nainen.
While the proportion of oneperson households is larger in cities located in the core of Europe, the numbers are now increasing over time in all parts of the EU and is growing especially fast where the proportion used to be low.
Vaikka yhden hengen talouksien osuus on suurimmillaan Keski-Euroopassa suurkaupungeissa, se kasvaa kaikkialla EU:n alueella ja etenkin siellä, missä osuus oli ennen pieni.
Many oneperson households tend to gravitate towards each other, commonly towards the centre of the city.
Yhden hengen taloudet näyttävät hakeutuvan toistensa lähelle, tavallisesti kohti kaupungin keskustaa.
Clearly, city centres have high service levels and are well placed to respond to the needs of singles and other individuals living alone.
On selvää, että kaupunkien keskustat palveluineen pystyvät parhaiten vastaamaan sinkkujen ja muiden yksineläjien tarpeisiin.
Younger citizens are likely to be attracted by the leisure facilities, while elderly citizens find comfort and convenience in the proximity to stores, public transport and healthcare facilities.
Nuoria kansalaisia houkuttelevat todennäköisesti vapaa-ajan tarjonta, kun taas ikääntyneet arvostavat lähellä sijaitsevia kauppoja, julkista liikennettä ja terveydenhuoltopalveluita.
The housing market responds to such demands, and housing for oneperson households can be difficult to find outside city centres.
Asuntomarkkinat vastaavat kysyntään, joten yksineläjän saattaakin olla vaikeaa löytää asuntoa keskustan ulkopuolelta.
Royal Canal, statue of the writer Brendan Behan, Dublin, Ireland.
Kirjailija Brendan Behanin patsas Royal Canal -kanaalin varrella Dublinissa, Irlannissa
Size of circle is relativeto population in core city* in 2001
Ympyrän koko on suhteessakaupungin vuoden 2001 asukasmäärään
* Greater London and Parisand PETITE฀COURONNE
(*) Suur-Lontoo sekä Pariisi ja petit couronne —alue
Source: Urban Audit Data Base
Lähde: Urban Audit -tietokanta.
Total number of oneperson households as a share (%)of all households 2001, in core cities
Yhden hengen talouksien kokonaismäärä osuutena (%) vertailukaupunkien kaikista talouksista vuonna 2001
Data from Estonia and Latvia 2000; France 1999, Ireland, Poland, Romania and Slovenia 1996-2002.
Tiedot Virosta ja Latviasta vuodelta 2000; Ranskasta vuodelta 1999, Irlannista, Puolasta, Romaniasta ja Sloveniasta vuosilta 1996–2002.
Values from Germany, Spain and the United Kingdom are estimates.
Saksan, Espanjan ja Ison-Britannian lukemat ovat arvioita.
Data available in part from Italy and Sweden. Data not available from Malta.
Italian ja Ruotsin tiedot ovat osittain saatavilla.Maltan tietoja ei ole saatavilla.
20 - 30Below 20Data not available
20–30Alle 20Tietoja ei ole saatavilla
TEN SUCCESSFUL PROJECTS
KYMMENEN MENESTYKSEKÄSTÄ PROJEKTIA
Sweden Broadband for the far north
Ruotsi Laajakaista pohjoisen lakeuksille
The Objective 1 programme has enabled the outermost regions of northern Sweden to access broadband.
Tavoite 1 -ohjelma on mahdollistanut laajakaistan viemisen Pohjois-Ruotsin etäisimmille seuduille.
This has had practical implications for education, health and industrial research.
Yhteyksillä on ollut käytännön vaikutuksia koulutukselle, terveydenhoidolle ja teolliselle tutkimukselle.
The quality of infrastructures related to information and communication technologies (ICTs) is essential for such remote,
Laajakaista-interne-tyhteyteen sijoittaminen edistää paikallisten palveluiden kehittymistä.
), sparsely populated (3 hab./km
Sijainnil-taan syrjäisen ja pinta-alaltaan laajan (165 000 km²) alueen ilmas-to-olosuhteet ovat ankarat ja asukkaita on harvassa (3 hlöä/km²).
Because of frost, broadband cables are usually suspended from overhead electricity pylons rather than buried.
Koska kaikki alueen koulut kuuluvat verkostoon, koko Norrbottenin alueella on nykyään saatavilla runsaasti koulutusmahdollisuuksia.
Investing in broadband internet promotes growth and local services.
Tietotekniikka ja viestintä ovat keskeinen osa Tavoite 1 ”Norra Norrland” -ohjelmaa.
In this respect, the connection of northerly areas to information highways has already generated innovative applications in three specific areas: with very harsh climate conditions, as found in the county of Norrbotten in the far north of Sweden.
Ohjelmassa sijoitetaan yhteensä 75 miljoonaa euroa näiden tekniikkojen kehittämiseen.
In this market area, which is considered unprofitable by the private sector, the Swedish state had to install and guarantee the quality of these infrastructures, all at a reasonable usage cost for the populations concerned.
Norrbottenista halutaan tehdä ”huipputeknologiamaan huippualue”, jossa tietotekniikka- ja viestintäinfrastruktuurit ovat jokaisen saatavilla, oli kyseessä sitten yksityishenkilö, yritys tai julkiset palvelut.
Structural Fund assistance has extended the state’s action by providing it with additional funding to enable the most remote areas of its territory to have access to these facilities.
Ohjelma tukee siis kahdenlaista toimintaa: laajakaistaverkoston laajentamista ja siihen perustuvien telemaattisten sovellusten kehittämistä.
The aim is to make Norrbotten “a high-tech region in a high-tech country”.
Asukkaiden ja operaattorien yhteinen urakka
Inhabitants and operators in synergy
– ”E-terveys”.
The laying of some 3 000 km of fibre-optic cables was entrusted to the public company, IT Norrbotten AB, owned by the council and the county’s 14 municipalities.
Neuvoston ja läänin neljäntoista kunnan omistama IT Norrbotten AB sai tehtäväkseen asentaa noin 3 000 kilometriä valokuitukaapelia.
The local councillors had to decide on the order of priority for connecting the villages.
Paikallisten valtuustojen tehtäväksi jäi määrittää tärkeysjärjestys kylien liittämisessä verkostoon.
Once they had been equipped, various internet service providers took over.
Kun kylät liitettiin verkostoon, mukaan tuli monenlaisia Internet-palvelujen tarjoajia.
Access to broadband has enabled Volvo to remotely test its new vehicles in real time in Norrbotten, where pilots and test platforms are directly connected to the manufacturer’s laboratories in Gothenburg, a thousand kilometres away.
Ajajat ja testialustat ovat suoraan yhteydessä valmistajan Göteborgissa sijaitseviin laboratorioihin, noin tuhannen kilometrin päähän.
Apart from the considerable technical challenges created by climatic conditions, the entire procedure relied on close, sustained relations between technical operators and the local populations in order to guarantee the best service at the best price.
Ilmaston asettamien merkittävien teknisten haasteiden lisäksi koko toimenpide tukeutui teknisten operaattorien ja paikallisten asukkaiden tiiviiseen ja jatkuvaan yhteistyöhön, jolla voitiin varmistaa paras mahdollinen palvelu edullisesti.
The fact that inhabitants and municipal departments were included in the process also facilitated the appropriation and encouraged the use of this technology, which was new to many people.
Asukkaiden ja kunnallisten osaajien yhteistyö prosessissa helpotti ja edisti tämän monille entuudestaan tuntemattoman tekniikan omaksumista ja käyttöönottoa.
Innovative applications
Innovatiivisia sovelluksia
Over 300 villages in Norrbotten now have broadband and, once the work has been completed at the end of 2006, 93% of the regional population will have access to broadband.
Töiden päätyttyä vuoden 2006 lopulla, 93 prosentilla alueen asukkaista on mahdollisuus käyttää laajakaistainternetyhteyttä.
Perceived as an opportunity for rural development, the initiative involves a number of citizens, associations and regional organisations, thereby reinforcing territorial cohesion.
Hanke nähtiin maaseudun kehittämismahdollisuutena, ja työhön osallistui kansalaisia, järjestöjä ja alueellisia organisaatioita, mikä on osaltaan vahvistanut alueellista koheesiota.
The project has led to the creation of 60 jobs and three businesses.
Projekti on synnyttänyt jo nyt 60 uutta työpaikkaa ja kolme yritystä.
12TEN SUCCESSFUL PROJECTS
12KYMMENEN MENESTYKSEKÄSTÄ PROJEKTIA
The Netherlands‘A la carte’public transport
Alankomaat”A la carte”-joukkoliikenne -joukkoliikenne
Locally implemented with the help of the European Regional Development Fund, this new concept in public transport is well on its way to being applied throughout the youngest province in the Netherlands.
Euroopan aluekehitysrahaston avulla paikallisesti toteutettu uusi joukkoliikennekonsepti on pian käytössä kaikkialla Alankomaiden nuorimmassa provinssissa.
offered to disabled holders of a ‘WVG’ card, and the taxis and buses are accessible to wheelchairs.
kuin tavallisilla linjoilla, ja huomattavasti halvempi kuin taksilla kulkeminen.
A nudge from the ERDF
Puhtia Euroopan aluekehitysrahastosta
Until recently, the province of Flevoland suffered from drawbacks of the regional public transport system: lack of buses in the evenings and at weekends, suspension of certain lines and, for many inhabitants, a lack of public transport within the vicinity of their homes.
Viimeaikoihin asti Flevolandin provinssi kärsi alueellisen joukkoliikennejärjestelmän epäkohdista: bussit eivät kulkeneet iltaisin ja viikonloppuisin, linjoja karsittiin ja lisäksi monilta asukkailta joukkoliikenneyhteydet puuttuivat tyystin heidän kotiensa läheltä.
At the same time, there was greater need for public transport on account of the ageing population and an increase in the number of handicapped and ill people.
Samaan aikaan joukkoliikennettä tarvitsevan ikääntyvän väestön määrä kasvoi. Myös liikuntaesteiset ja sairaat tarvitsivat joukkoliikenneyhteyksiä.
The concept, simple in principle and sophisticated in practice, is entirely orientated towards peoples’needs.
Periaatteeltaan yksinkertainen ja käytännöltään monipuolinen konsepti perustuu täysin asiakkaiden tarpeisiin.
The first ERDF subsidy was directed to the ‘Mobimax’ project which came into operation in April 2000 in the suburban area of Noordoostpolder.
Ensimmäinen EAKR-avustus oli suunnattu Mobimax-projektille, joka käynnistettiin huhtikuussa 2000 Noordoostpolderin esikaupunkialueella.
Then October 2001 saw the beginning of the implementation of the ‘Public transport on demand’ project (‘Collectief Vraagafhankelijk Vervoer’, CVV) in the region of Dronten, also co-financed by the European Union.
Lokakuussa 2001 aloitettiin Drontenin alueella ”Joukkoliikenne tarpeen mukaan” (Collectief Vraagafhankelijk Vervoer, CVV) -projekti, jonka rahoitukseen Euroopan unioni myös osallistui.
It was also necessary to put into practice the new law relating to the handicapped (‘Wet voorziening gehandicapten’, WVG) which came into force in 1994.
Uusi konsepti on ollut erittäin menestyksekäs, ja käyttäjien määrä on ylittänyt odotukset.
In relation to this a single global system for transport of the disabled was preferred to several distinct systems.
Niinpä huhtikuun 4. päivä 2005 aloitti toimintansa ”Regiotaxi Flevoland”, joka korvasi sitä edeltäneet projektit, tällä kertaa ilman EAKR-rahoitusta.
From discussions to studies, soundings were taken and adapted to regional and local levels.Thus, a new concept was born: ‘A la carte’public transport.
Palvelu kattaa alueita Noordoostpolderista, Drontenista, Zeewoldesta ja vuodesta 2006 alkaen koko lääninpääkaupungin Lelystadin.
The new formula has been very successful and the number of users has surpassed expectations.
Alankomaiden viranomaiset olivat tietoisia joukkoliikenteen sosiaalisesta ja taloudellisesta roolista ja sen ympäristöllisistä eduista.
So much so that on 4 April 2005 ‘Regiotaxi Flevoland’ was set up to take over from the preceding projects, this time without assistance from ERDF.
He laativat kansallisen menettelytavan, joka vastaa paremmin tehokkuuden, saatavuuden ja turvallisuuden vaatimuksiin joukkoliikenteessä.
It covers the areas of Noordoostpolder, Dronten, Zeewolde and, from 2006, the provincial capital Lelystad.
Keskustelusta siirryttiin tutkimuksiin, tunnusteluja tehtiin ja tulokset sovitettiin alueelliselle ja paikalliselle tasolle.
A new concept
Uusi konsepti