natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Their per capita GDP being below 90 % of the EU average, they have all become eligible for the Cohesion Fund.
Koska niiden bruttokansantulo asukasta kohden jää alle 90 prosenttiin yhteisön keskiarvosta, ne täyttävät kuitenkin koheesiorahaston tukikelpoisuusvaatimukset.
This Fund is the EU cohesion policy instrument on which the ISPA was based and which also supports the realisation of investments in environment and transport infrastructure.
Juuri koheesiorahastohan oli esikuvana ISPA-välinettä perustettaessa, ja koheesiorahastostakin tuetaan ympäristö- ja liikenneinfrastruktuuriin tehtäviä investointeja.
Ongoing ISPA projects have been transformed into Cohesion Fund projects and will be completed under this Fund’s rules.
Meneillään olevat ISPA-hankkeet onkin siirretty koheesiorahastoon; niiden loppuunsaattamiseen sovelletaan koheesiorahaston sääntöjä.
As decided at the Copenhagen European Council in December 2002, Bulgaria and Romania will continue to benefit from the ISPA and will receive gradually increasing allocations until the end of 2006.
Kuten Kööpenhaminan Eurooppa-neuvosto joulukuussa 2002 päätti, Bulgaria ja Romania saavat edelleen ISPA-tukea, ja niiden rahoitusmääriä lisätään asteittain vuoden 2006 loppuun saakka.
Under the Cohesion Fund, the allocations for the new Member States from central and eastern Europe will more than treble: from EUR 0.75 billion per year under the ISPA to EUR 2.8 billion per year for the 2004–06 period.
Koheesiorahaston ansiosta Keski- ja Itä-Euroopan uusien jäsenvaltioiden yhteisrahoitusmahdollisuudet kolminkertaistuivat: ISPA:n 0,75 miljardista eurosta vuodessa ne kasvoivat 2,8 miljardiin euroon vuodessa kaudella 2004–2006.
Commitments to ongoing projects approved under the ISPA before January 2004 will account for a substantial part of the increased budget.
ISPA:n puitteissa ennen tammikuuta 2004 hyväksyttyihin hankkeisiin liittyvät maksusitoumukset ovat tuntuva osa tästä määrärahojen lisäyksestä.
However, new investments should be identified and prepared in order to dispose of a project pipeline which can warrant the absorption of the Fund’s budget.
Näin ollen on tarpeen etsiä ja valmistella uusia investointeja, jotta käyttöön saadaan riittävän suuri hankekokonaisuus rahaston määrärahojen käyttämiseksi.
Similar efforts are required from Bulgaria and Romania for the ISPA.
Vastaavaa toimintaa edellytetään myös Bulgarialta ja Romanialta ISPA:n puitteissa.
Waste water treatment plant supported by the ISPA in Slovenia
ISPA:n tuella Sloveniassa rakennettu vedenpuhdistamo
ISPA: Distribution by country (commitments 2000–03)
ISPA: jakautuminen maittain (maksusitoumukset 2000–2003)
_BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ No 14 _BAR_ p. 15 _BAR_
_BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ Nro 14 _BAR_ s. 11 _BAR_
Environment and transport: challenges ahead
Ympäristö ja liikenne: seuraavat haasteet
The ISPA accelerated sector reforms and the implementation of crucial infrastructure in the fields of environment and transport. Huge investments are nevertheless still needed to reach full convergence with EU standards.
ISPA:n avulla on nopeutettu alakohtaisia uudistuksia sekä ympäristön ja liikenteen kannalta välttämättömien infrastruktuurien rakentamista, mutta vielä on toteutettava merkittäviä investointeja, ennen kuin maat todella pystyvät täyttämään yhteisön normit.
The estimated cost of carrying out the projects is approximately EUR 225 billion.
Hankkeiden kustannukset on arvioitu noin 225 miljardiksi euroksi.
The total cost of completing the trans-European transport network, including the projects of common interest not identified as priority projects, is estimated to be EUR 600 billion.
Euroopan laajuisten liikenneverkkojen valmiiksi saamisen kustannukset, joihin luetaan myös muut kuin ensisijaisiksi hankkeiksi luokiteltavat yleistä etua koskevat hankkeet, on arvioitu 600 miljardiksi euroksi.
Required investment in transport infrastructure in the new Member States would amount to EUR 90 billion by 2015.
Liikenneinfrastruktuurien uusissa jäsenvaltioissa edellyttämät investoinnit noussevat 90 miljardiin euroon vuoteen 2015 mennessä.
Again, the cohesion policy instruments will play a key role in the grant-fi nanc-ing of this infrastructure.
Näidenkin infrastruktuurien rahoituksessa koheesiopolitiikan välineet ovat avainasemassa.
During the last decade, the state of the environment has improved, in particular with regard to air and water pollution reduction.
Kymmenessä vuodessa ympäristön tila on parantunut. Ennen muuta tämä koskee ilman laatua ja vesistöjen puhdistumista.
The main air pollutants have declined by 60–80 % and toxic metals by 50 %, while pollution of water with organic matter has decreased by as much as 80 %.
Merkittävimmät ilmansaasteet ovat vähentyneet 60–80 prosenttia ja myrkylliset metallit 50 prosenttia. Orgaanisesta aineksesta johtuva vesien saastuminen on puolestaan vähentynyt 80 prosenttia.
The percentage of homes and other installations whose effl u-ent is sent to waste water treatment plants has doubled since the early 1990s.
Niiden asuntojen ja laitosten määrä, joiden jätevedet käsitellään puhdistuslaitoksissa, on kaksinkertaistunut 1990-luvun alusta.
However, it is estimated that, to achieve full implementation of the EU environmental acquis, the new Member States will have to spend on average between 2 and 3 % of GDP on the environment in the coming years.
Uusien jäsenvaltioiden on kuitenkin osoitettava alan rahoitukseen tulevina vuosina arviolta 2–3 prosenttia BKT:staan, jotta yhteisön ympäristöä koskeva säännöstö saadaan täysimääräisesti voimaan.
Current expenditure being generally well below this target, the Cohesion Fund and the ERDF can play a significant role in overcoming this deficiency.
Koska nykyinen rahoitus jää useimmiten kauas tästä tavoitteesta, koheesiorahasto ja EAKR voivat nousta merkittävään asemaan rahoitusvajetta täytettäessä.
It is indeed estimated that until the end of the current budgetary period in 2006, the increased EU assistance in the environment field, some EUR 8 billion, will represent around 10 % of the total investment requirements.
Tältä osin nykyisen, vuonna 2006 päättyvän talousarviokauden loppuun mennessä yhteisön kasvava – suuruudeltaan noin 8 miljardin euron – tuki ympäristöalalle edustaa noin kymmentä prosenttia kaikista tarvittavista investoinneista.
As far as transport is concerned, in April 2004 the Council and the Parliament approved new Community guidelines for the development of the trans-European transport network (TEN-T guidelines) in an enlarged Europe.
Liikenteen alalla EU:n neuvosto ja parlamentti hyväksyivät huhtikuussa 2004 uudet suuntaviivat Euroopan laajuisille liikenneverkoille (RTE-T-suuntaviivat) laajentuneessa unionissa.
These guidelines include a list of 30 priority projects of European interest which are to be realised by 2020.
Suuntaviivoissa luetellaan 30 ensisijaista hanketta, joilla on eurooppalainen ulottuvuus (yhdeksässä niistä keskitytään uusia jäsenvaltioita koskettaviin painopistealoihin) ja jotka on saatettava päätökseen vuoteen 2020 mennessä.
Nine priority projects concern axes including the new Member States.
Hankkeiden tavoitteena on tarjota entistä kestävämpiä kuljetusmuotoja ja liikkuvuusmahdollisuuksia keskittämällä investoinnit rauta- ja vesiteille.
The projects aim at ensuring a modal shift and more sustainable mobility patterns by focusing investments on rail and waterborne
Myös rajatylittäviä hankkeita tuetaan, koska niiden täytäntöönpano on erittäin hankalaa.
Observing water sedimentation in a treatment plant financed by the ISPA
Veden laskeutuksen valvontaa ISPA:n rahoittamassa puhdistamossa
16 _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ No 14 _BAR_
12 _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ Nro 14 _BAR_
Protection of Trnovsko–Banjški Plateau water resources
Trnovsko–Banjškin tasangon vesivarojen suojelu
Total cost: EUR 7 687 000 EU contribution: EUR 3 843 500
Kokonaiskustannukset: 7 687 000 euroa EU:n rahoitusosuus: 3 843 500 euroa
Total cost: EUR 6 543 464 EU contribution: EUR 2 561 084
Kokonaiskustannukset: 6 543 464 euroa EU:n rahoitusosuus: 2 561 084 euroa
‘Some 80 kilometres of track between Zalalövő and Boba are currently being reconstructed in order to extend the Hun-gary–Slovenia line which was built in 2001.
”Zalalövőn ja Boban väliset 80 ratakilometriä uudistetaan vuonna 2001 toteutetun Unkarin ja Slovenian välisen yhteyden jatkoksi.
The first phase of this ISPA project was completed in mid-2003 with the construction of the Zalaegerszeg bypass.
Tämän ISPA-hankkeen ensimmäinen vaihe päättyi vuoden 2003 puolivälissä Zalaegerszegin oikoradan valmistuessa.
The new 2.1 km section includes a 140 metre-long steel bridge over the River Zala.
Uuteen 2,1 kilometrin rataosuuteen sisältyy 140 metriä pitkä teräksinen rautatiesilta Zalajoen yli.
Journey times for trains avoiding Zalaegerszeg station will be reduced by 10 minutes.
Zalaegerszegin aseman oikorataa pitkin kiertävien junien matka-aika on nopeutunut kymmenen minuuttia.
Safety and punctuality have also been improved, along with the quality of life for the local inhabitants, as the bypass has reduced the negative environmental impact.’
Myös turvallisuus ja täsmällisyys ovat parantuneet, samoin paikallisen väestön elämänlaatu: oikorata vähentää myös ympäristöhaittoja.”
‘The Gora region, on the Trnovsko–Banjški Plateau, provides water for the city of Ajdovščina and its hinterland(20 000 inhabitants).
”Goran alue Trnovsko–Banjškin tasangolla on Ajdovščinan kaupungin ja sen ympäristökuntien (20 000 asukkaan) vesivarasto.
Until quite recently, the slightest drought resulted in a shortage of drinking water.
Viime aikoihin saakka juomavedestä on ollut pulaa lyhyidenkin kuivien kausien aikaan.
The ISPA has given us the means to ensure a sustainable supply of drinking water and to protect water resources in accordance with the water directive.
ISPA on antanut meille keinot varmistaa jatkuva juomavesihuolto ja suojata vesivarat vesipolitiikkaa koskevan puitedirektiivin mukaisesti.
The project involved creating adequate water conduits, water treatment facilities and sewers in all the areas close to water collection points.
Hankkeessa kaupungin yläpuolisille alueille on rakennettu asianmukaisia syöttöputkia, puhdistamoita ja viemäreitä kaikilla vedenottopaikkoja lähellä sijaitsevilla paikkakunnilla.
Some 40 km of water conduits and 900 m³ of new reservoirs were completed in April 2004.
Huhtikuussa 2004 valmiina oli 40 kilometriä vesijohtoja ja 900 kuutiometriä uusia säiliöitä.
A 10 km sewage network will enable 3 500 inhabitants in the region to be connected directly to the treatment facilities at Ajdovščina which are already operating, whilst a second station will be ready in July 2005.’
Alueelta johdetaan 3 500 asukkaan jätevedet kymmenen kilometriä pitkän viemäriverkoston avulla jo toiminnassa olevaan Ajdovščinan puhdistamoon, ja toinen puhdistamo valmistuu heinäkuussa 2005.”
Integrated waste management at Ramnicu Valcea
Ramnicu Valcean kokonaisvaltainen jätehuolto
BULGARIARehabilitation of major transit roads
BULGARIASuurten tieliikenneväylien kunnostus
Total eligible costs: EUR 14 673 100 EU contribution: EUR 11 004 825
Kokonaiskustannukset: 14 673 100 euroa EU:n rahoitusosuus: 11 004 825 euroa
Total cost: EUR 100 000 000 EU contribution: EUR 30 000 000
Kokonaiskustannukset: 100 000 000 euroa EU:n rahoitusosuus: 30 000 000 euroa
‘In central southern Romania, Ramnicu Valcea (120 000 inhabitants) does not yet have a comprehensive waste collection system.
”Keskisen Romanian eteläosissa sijaitsevassa Ramnicu Valceassa (väkiluku 120 000) ei vielä ole kokonaisvaltaista jätehuoltojär-jestelmää.
Rubbish is placed in an open dump, about 12 km from the city centre, near the River Olt.
Jätteet kuljetetaan tavalliselle avokaatopaikalle noin 12 kilometrin päähän keskustasta Oltjoen laitamille.
At least 20 % of the inhabitants do not benefit from a household waste collection service.
Ainakaan 20 prosentilla asukkaista ei ole käytettävissään minkäänlaista kotitalousjätteiden keräyspalvelua.
An integrated waste management programme was consequently launched by the municipality in 1997 with the help of the GTZ, the German Agency for Technical Assistance.
Tämän vuoksi kaupunki käynnisti vuonna 1997 kokonaisvaltaisen jätehuolto-ohjelman saksalaisen yhteistyöviraston GTZ:n kanssa.
As part of this project, in November 2001, the European Union awarded an ISPA grant aimed at further improving the waste collection system, shutting down the current landfill, the construction of an ecological landfill and modern composting facilities.’
Euroopan unioni myönsi hankkeelle marraskuussa 2001 ISPA-varoja, jotka on tarkoitettu jätekeräyksen tehostamiseen edelleen, nykyisen kaatopaikan sulkemiseen sekä ekologisen jätteidensijoituspaikan ja nykyaikaisen kompostointiyksikön rakentamiseen.”
‘This initial ISPA road project in Bulgaria is part of the third transit roads rehabilitation programme which covers the refurbishment of over 700 km of primary roads and motorways.
”Bulgarian ensimmäinen tieliikenteen ISPA-hanke liittyy kolmanteen läpikulkuliikenteen väylien kunnostusohjelmaan, jossa korjataan yli 700 kilometriä moottoriteitä ja muita teitä.
The overall objectives are to improve safety and environment records and to reduce travelling time by rehabilitating and upgrading 260 km of the primary road network to internationally accepted standards.
Tarkoituksena on parantaa turvallisuutta, suojata ympäristöä ja lyhentää matka-aikaa korjaamalla sekä saattamalla maan päätieverkosto kansainvälisten vaatimusten mukaiseksi 260 kilometrin matkalta.
The plans include the improvement of the road surface and skid resistance, modernisation of signs and horizontal marking, safer access roads and the provision of new guard railings.
Tätä varten suunnitelmissa ovat päällysteiden parantaminen ja vesiliirron ennaltaehkäisy, liikennemerkkien ja tiepinnan merkintöjen nykyaikaistaminen, liittymien turvallisuuden parantaminen sekä turvakaiteiden asentaminen.
The improvement of the primary road network will contribute to making the Bulgarian transport infrastructures compatible with those in EU countries.’
Päätieverkoston parantaminen auttaa nostamaan Bulgarian liikenneinfrastruktuurit Euroopan unionin maiden tasolle.”
Dobrinka Krasteva, Head of the ISPA coordination unit D . K r as t e v a @ m in f i n.bg
Dobrinka Krasteva, ISPA-koordinointiyksikön päällikkö D . K r a s t e va @ m in fi n.bg töjohtajadianad@primariavl.ro (www.primariavl.ro)
_BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ No 14 _BAR_ p. 17 _BAR_
_BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ Nro 14 _BAR_ s. 13 _BAR_
Spain: Galicia, between catching up and breaking new ecological ground
Espanja: Galicia kirii takamatkalta ekologian eturintamaan
Facing up to waste
Jätteet kuriin
In order to comply with European environmental standards and sustainably develop its economy following several ecological disasters, Galicia has implemented an extensive waste water and solid waste management programme.
Täyttääkseen unionin ympäristövaatimukset ja kehittääkseen kestävästi talouttaan lukuisten kokemiensa ympäristökatastrofien jälkeen Galicia on käynnistänyt laajan jätevesien ja kiintojätteiden jätehuoltoohjelman.
The Cohesion Fund is financing a large proportion of the necessary investments.
Koheesiorahasto rahoittaa suuren osan tarvittavista investoinneista.
Unloading urban waste at the Nostián plant (Corunna) on the primary marine sector: ‘Mussels are still our number one marine product.
Nostíanin (A Coruña) laitos ottaa vastaan kotitalousjätteitä.
The 250 000 tonnes harvested each year are worth EUR 120 million and account for 10 000 direct jobs.
Vuosittain korjattavat 250 000 simpukkatonnia tuovat Galiciaan 120 miljoonaa euroa ja turvaavat välittömästi 10 000 työpaikkaa.
So there is no room for slacking,’ states Juan Maneiro.
Valvonnasta tinkiminen ei siis tule kysymykseen”, Juan Maneiro korostaa.
Particular attention is focused on the ‘rias’. These are the typical estuaries in the Spanish Finisterre where most of the mussel, oyster and other shellfish production is centred and for which Galicia is renowned.
Valvonnan kohteena ovat erityisesti ”riat”, Espanjan länsirannikon tyypilliset jokisuulahdet, joihin valtaosa Galician maineen luoneiden sinisimpukoiden ja muiden simpukoiden sekä ostereiden tuotannosta on keskittynyt.
If tomorrow’s more precise tests show a negative result, we will at least be able to reopen this area.
Jos huomiset, yhä tarkemmat tutkimukset osoittavat, ettei vaaraa ole, avaamme ainakin tämän alueen.
In the meantime, we are going to warn the producers concerned.’
Sitä odoteltaessa ilmoitamme asiasta alueen tuottajille.”
No sooner said than done: the centre makes a series of telephone calls, sending a text message warning to the 100 or so mussel cultivators concerned.
Tuumasta toimeen: keskus käynnistää soittoketjun, jonka myötä alueen noin sadalle sinisimpukankasvattajalle lähetetään hälytys tekstiviestinä.
In Galicia, the sea is a serious business.
Galiciassa ei meren kanssa ole leikkimistä.
It has shaped the identity of the country and its inhabitants, and whole sections of the regional economy still depend
Meri on muokannut seudun ja sen asukkaiden identiteettiä, ja kokonaiset aluetalouden sektorit ovat edelleen riippuvaisia merellisestä alkutuotannosta. ”Simpukat
In the south of the region, the Vigo ria is one of the most beautiful and most productive, with thousands of mussel rafts covering almost the entire water surface in some places.
Alueen eteläosassa sijaitseva Vigojoen suisto kuuluu kauneimpiin ja tuottavimpiin, ja tuhannet simpukkalautat peittävät vedenpinnan siellä paikka paikoin lähes kokonaan.
But its shores, the most industrialised in this area of Spain, are also home to 1 million inhabitants (a third of Galicia’s population), who exert significant environmental pressure on this fragile ecosystem.
Sen ohella näillä Galician teollistuneimmilla rannoilla asuu myös miljoona henkeä, mikä vastaa kolmannesta tämän Espanjan alueen väkiluvusta. Rannoilta kohdistuu voimakas ekologinen paine tähän herkkään ympäristöön.
Following the entry into force of the Community directive on molluscs (1) in particular,
Vuonna 1993 alkoi ennen muuta yhteisön simpukkadirektiivin (1) voimaantulon
1) Council Directive 91/492/EEC, of 15 July 1991, establishing the sanitary rules governing the production and sale of live bivalve molluscs.
1) Neuvoston direktiivi 91/492/ETY, annettu 15 päivänä heinäkuuta 1991, terveyttä koskevista vaatimuksista elävien simpukoiden tuotannossa ja
18 _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ No 14 _BAR_
14 _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ Nro 14 _BAR_
The Cohesion Fund A boost for European solidarity a massive operation called ‘Total purification of the Vigo ria’ was undertaken in 1993.
Koheesiorahasto Euroopan solidaarisuuden vahvistajana myötä laajamittainen operaatio, jota kutsutaan ”Vigon suiston kokonaisvaltaiseksi puhdistamiseksi”.
The investment cost EUR 90 million, 80 % of which was financed by the Cohesion Fund.
Investoinnin suuruus on 90 miljoonaa euroa, joista koheesiorahasto rahoittaa 80 prosenttia.
Ignacio points to the goldfish swimming in the perfectly clear water of the final water purification basin at the Moaña water treatment station, the most recent installation on this ria, which has been operating since 2002.
Ignacio esittelee ylpeänä punaisia kaloja, jotka uivat jokisuulahden uusimman, vuodesta 2002 käytössä olleen Moañan puhdistamon viimeisen puhdistusaltaan täysin kirkkaassa vedessä.
Quality control of mussels in the ria of Arousa
Arousan jokisuiston simpukoiden laatua valvotaan tarkasti.
The total investment was EUR 270 million, 72.21 million of which were financed by the Cohesion Fund.
Kokonaisinvestoinnin suuruus oli 270 miljoonaa euroa, joista koheesiorahaston osuus on 72,21 miljoonaa.
Apart from the effective waste management, the Cerceda plant is the leading local employer: as José Manuel Palias Reguro, Human Resources Director, explains: ‘375 direct jobs were created for a whole range of qualifications, from the least to the most highly skilled.’
Cercedan laitos on paitsi tehokas jätehuoltolaitos myös paikkakunnan suurin työllistäjä; henkilöstöjohtaja José Manuel Palias Reguro toteaa, että laitos on ”luonut 375 välitöntä työpaikkaa kaikille eri pätevyystasoille vähän koulutusta vaativista tehtävistä aina vaativiin ammatteihin”.
Tenth of September
10. syyskuuta
It was at the very moment when Galician water quality was being improved, through these large-scale water pu-rifi fication operations, that the Prestige was shipwrecked off Corunna, on 13 November 2002, spilling most of the 77 000 tonnes of oil it was transporting and causing one of the worst oil slicks on record.
Prestige-tankkerin haaksirikko A Coruñan edustalla 13. marraskuuta 2002 sattui siis juuri silloin, kun Galician meriveden laatu oli parantumassa laajamittaisen puhdistustoiminnan ansiosta.
A combination of good fortune, a massive mobilisation of volunteers and the clean-up operation enabled the damage to be contained.
Mereen valui valtaosa aluksen kuljettamasta 77 000 tonnin polttoöljylastista, mistä aiheutuivat historian suurimpiin kuuluvat öljyvahingot.
‘The northern coasts and the province of Corunna were most seriously affected,’ explains Juan Maneiro. ‘Here on the west coast, the large quantities of fresh water from the rivers prevented most of the hydrocarbons from entering the rias.’
Onni oli kuitenkin mukana onnettomuudessa, jonka synnyttämän valtavan kansanliikkeen ja puhdistusoperaatioiden avulla vahinkoja pystyttiin kaikeksi onneksi rajoittamaan. ”Pohjoisrannikko ja A Coruñan provinssi kärsivät eniten”, Juan Maneiro muistuttaa. ”Täällä länsirannikolla jokien mukanaan tuomat makean veden massat estivät pääosin hiilivetyjen pääsyn suistoihin.”
What conclusions does the director of the CCCMM draw in July 2004? ‘Eighteen months after the disaster, the short- and me-dium-term effects have practically disappeared everywhere.
Kun CCCMM:n johtajalta tiedustelee, miten hän näkee kokonaistilanteen heinäkuussa 2004, hän vastaa: ”Puolitoista vuotta suuronnettomuuden jälkeen sen lyhyen ja keskipitkän aikavälin vaikutukset ovat jotakuinkin loppuneet kaikkialla.
However, we still do not know what the consequences will be in five, 10 or 20 years...’
Sitä vastoin emme edelleenkään tiedä, mitkä sen vaikutukset ovat viiden, kymmenen tai kahdenkymmenen vuoden kuluttua...”
On land and sea
Maalla ja merellä
In terms of waste management, it was primarily the serious ecological disaster which forced the Galician authorities to move up a gear: on 10 September 1996, the largest city in Galicia, Corunna (450 000 inhabitants), witnessed 200 000 tonnes of waste fall into the sea following the landslide at the main municipal tip situated right on the coast.
Galician viranomaiset saivat yllykkeen ripeään jätehuoltotoimintaan ennen kaikkea hyvin erikoislaatuisesta ympäristöonnettomuudesta: 10. syyskuuta 1996 Galician suurimmassa kaupungissa (450 000 asukasta) A Coruñassa mereen valui 200 000 tonnia jätteitä, kun aivan rannikon rajalla sijainnut kaupungin suurin kaatopaikka luisui mereen maanvieremän seurauksena. ”Mereen vieri kaikkiaan 1,3 miljoonaa tonnia jätettä!
‘In total, 1.3 million tonnes of waste slid into the sea! It was a real earthquake!’ recounts Mark Guscin, press attaché for the Town Hall.
Se oli todellinen maanjäristys”, kaupungin lehdistöavustaja Mark Guscin kertoo. ”Suuronnettomuus aiheutti ympäristötietoisuuden heräämisen koko kaupungissa ja koko alueella.
‘The disaster was the catalyst for raising environmental awareness in the city and the region.
Kaupunginvaltuusto otti jätehuollon välittömästi lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteidensa kärkeen.
From that instant, the municipal council placed waste management at the top of its list of short-, medium- and long-term priorities, subscribing to a new philosophy: sustainability.’
Samalla omaksuttiin uusi johtoajatus: kestävä kehitys.”
Be that as it may, the efforts made by Galicia to clean up its waters are just as considerable when it comes to domestic waste management.
Galician toimet talousjätteiden jätehuollon alalla ovat vähintäänkin yhtä tehokkaat kuin jäteveden puhdistuksessa.
In 1997, the region had 300 unchecked waste facilities and 3 000 illegal rubbish tips.
Alueella laskettiin vuonna 1997 olevan 300 valvomatonta ja 3 000 laitonta kaatopaikkaa.