natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Economic and social environment The Lisbon strategy: a partnership for growth and employment Sustainable development strategy Macroeconomic framework Taxation ph712919_RG2007_BT.indb 5 ph712919_RG2007_BT.indb 5
Taloudelliset ja sosiaaliset olosuhteet Lissabonin strategia: kasvua ja työllisyyttä edistävä kumppanuus Kestävän kehityksen strategia Makrotaloudelliset puitteet Verotus Kilpailu
Levers of prosperity Review and progress of the internal market Innovation and enterprise policy Competitiveness in the key sectors Research Information society and media Education and training Transport Energy Labour mobility
Vaurautta luovat tekijät Sisämarkkinoiden tarkastelu ja edistys Innovointi ja yrityspolitiikka Keskeisten alojen kilpailukyky Tutkimus Tietoyhteiskunta ja viestimet Koulutus ja oppiminen Liikenne Energia Työvoiman liikkuvuus
Consolidating economic and social cohesion Regional dimension and Cohesion Fund Social dimension Demographic challenges
Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistaminen Alueelliset näkökohdat ja koheesiorahasto Sosiaaliset näkökohdat Väestökehityksen asettamat haasteet
Solidarity with future generations and management of natural resources Environment Agriculture and rural development Fisheries and maritime strategy
Solidaarisuus tulevia sukupolvia kohtaan ja luonnonvarojen hallinta Ympäristö Maatalous ja maaseudun kehittäminen Kalastus ja meristrategia
Promoting common values within the European Union Protecting fundamental rights and combating discrimination Culture Youth, active citizenship and sport
Yhteisten arvojen edistäminen Euroopan unionissa Perusoikeuksien suojeleminen ja syrjinnän torjunta Kulttuuri Nuoriso, aktiivinen kansalaisuus ja urheilu
CHAPTER IV SECURITY AND FREEDOM
IV LUKU – TURVALLISUUDEN JA VAPAUDEN TAVOITE
European area of freedom, security and justice Implementing the Hague programme European law-enforcement area Police and customs cooperation Fight against terrorism, crime and drugs Border management and immigration ph712919_RG2007_BT.indb 6 ph712919_RG2007_BT.indb 6
Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue Haagin ohjelman toteutus Euroopan oikeusalue Yhteistyö poliisi- ja tulliasioissa Terrorismin, rikollisuuden ja huumausaineiden torjunta Ulkorajojen valvonta ja maahanmuutto
Risk management Public health Consumer protection Food safety, plant health, animal health and animal welfare Transport safety and security Energy security and installation safety Civil protection and European Union Solidarity Fund Protection of the financial interests of the European Union
Liikennevälineiden turvallisuus ja liikenteen turvaaminen Energian toimitusvarmuus ja laitosten turvallisuus Pelastuspalvelu ja Euroopan unionin solidaarisuusrahasto Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaaminen
CHAPTER V EUROPE AS A GLOBAL PARTNER
V LUKU – EUROOPPA MAAILMANLAAJUISENA KUMPPANINA
Proximity ties The enlargement process and the preaccession strategy European neighbourhood policy Relations with Russia
Suhteet lähialueisiin Laajentumisprosessi ja liittymistä valmisteleva strategia Euroopan naapuruuspolitiikka Suhteet Venäjään
The European Union in the global economy International trade Customs union Transatlantic relations Relations with other industrialised and high-income countries Relations with emerging countries Relations with international organisations
Euroopan unioni maailmantaloudessa Kansainvälinen kauppa Tulliliitto Transatlanttiset suhteet Suhteet muihin teollisuusmaihin ja korkean tulotason maihin Suhteet nousevan talouden maihin Suhteet kansainvälisiin järjestöihin
Contributing to international solidarity 173 Protecting and promoting common values beyond the borders of the European Union 173
Kansainvälinen solidaarisuus
Development policy Humanitarian aid Regional approaches
Kehitysyhteistyöpolitiikka Humanitaarinen apu Toimet alueittain
Contributing to security in the world Common foreign and security policy European security strategy and European security and defence policy Middle East peace process Reconstruction process (Afghanistan, Iraq) ph712919_RG2007_BT.indb 7 ph712919_RG2007_BT.indb 7
Maailmanlaajuisen turvallisuuden edistäminen Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka Euroopan turvallisuusstrategia ja Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikka Lähi-idän rauhanprosessi Jälleenrakentaminen (Afganistan ja Irak)
CHAPTER VI LIFE OF THE INSTITUTIONS AND OTHER BODIES European Parliament European Ombudsman Council and European Council Commission Court of Justice and other courts Court of Auditors European Economic and Social Committee Committee of the Regions European Central Bank European Investment Bank Agencies Legislative activity
VI LUKU – EUROOPAN PARLAMENTTI Euroopan oikeusasiamies Neuvosto ja Eurooppaneuvosto Komissio Euroopan yhteisöjen tuomioistuin ja muut tuomioistuimet Euroopan tilintarkastustuomioistuin Euroopan talous- ja sosiaalikomitea Alueiden komitea Euroopan keskuspankki Euroopan investointipankki Virastot Lainsäädäntötoiminta
CHAPTER VII BUDGET AND FINANCIAL ACTIVITIES Implementation of the 2007 budget Preparation of the 2008 budget Budget review Financial regulation Own resources General budget guarantee for borrowing and lending operations Audit and internal control
VII LUKU – TALOUSARVIO JA RAHOITUSTOIMINNOT Vuoden 2007 talousarvion toteuttaminen Vuoden 2008 talousarvion valmistelu Talousarvion uudelleentarkastelu Varainhoitoa koskevat säännökset Omat varat Yleisestä talousarviosta lainananto- ja lainanottotoimille myönnetyt takuut Valvonta ja sisäinen tarkastus
For the sake of readability, the General Report concentrates exclusively on the highlights of the past year — both general trends and key policy activities, including legislative measures.
Yleiskertomuksesta on pyritty tekemään helppolukuinen keskittymällä Euroopan unionin toiminnan tärkeimpien yleissuuntausten, keskeisten toimien, myös säädösaloitteiden, sekä vuoden aikana kehitettyjen politiikkojen esittelyyn.
From a methodological point of view, this quest for readability goes hand-in-hand with the need to take account of the wider system of information on Union activities available to the public from numerous co-existing sources, including:
Helppolukuisuus liittyy olennaisesti kansalaisille tarkoitettuun unionin toimintaa koskevaan laajaan tietojärjestelmään, joka perustuu useisiin rinnakkaisiin tietolähteisiin.
● the wealth of information now available online on Europa, the ‘Gateway to the European Union’ (http://europa.eu/index_en.htm), which can be consulted using various search criteria — activities by subject, institutions, documents or services (statistics, library, contacts, etc.);
Niitä ovat laajoja tietokokonaisuuksia käsittävä Europa-palvelin eli Euroopan unionin portaali (http://europa.eu/index_fi.htm), johon voi tehdä hakuja erilaisilla hakuperusteilla, kuten EU:n toiminta aiheittain, toimielimet, asiakirjat tai palvelut (tilastot, kirjasto, yhteydenotto jne.); yhteisön toimielinten palvelimilla olevat tietokannat (esimerkiksi komission pääosastojen sivustot), joita päivitetään usein, tai toimielinten ulkopuoliset tietolähteet.
● the frequently updated databases on the servers of the various Community institutions (e.g. Commission DG websites) or sources outside the institutions; links to these databases and references to Europa are included among the ‘General references and other useful links’ at the end of each section of the General Report;
Europa-palvelinta koskevien viittausten tavoin myös linkit näihin tietokantoihin sisältyvät yleiskertomuksen kunkin jakson lopussa olevaan osioon ”Viitteitä ja muita hyödyllisiä linkkejä”; tapahtumia reaaliaikaisesti kuvaava Euroopan unionin tiedote, jonka komissio laatii ainoastaan sähköisessä muodossa (http://europa.eu/bulletin/fi/welcome.htm).
With this system of comprehensive coverage, there is no need for detailed information to be systematically reproduced in the General Report, which is concise in form and content in line with its dual role of providing a panoramic view of current events and highlighting key trends Union-wide.
Näin Euroopan unionin toimista tiettynä kuukautena voi lukea sitä mukaa, kun tiedotetta päivitetään.
Midterm for the European Parliament and the Commission which took office in 2004, 2007 was also an important historical and political milestone for the European Union, in the light both of its past and of its future.
Vuosi 2007, jolloin vuonna 2004 valittu uusi parlamentti ja samana vuonna toimintansa aloittanut uusi komissio tulivat toimikautensa puoliväliin, oli Euroopan unionin historian ja tulevaisuuden näkökulmasta tarkasteltuna sekä historiallisesti että poliittisesti merkittävä virstanpylväs.
Looking back, 2007 marked the 50th anniversary of the Treaties of Rome founding the European Economic Community and the European Atomic Energy Community.
Vuonna 2007 tuli kuluneeksi 50 vuotta Euroopan talousyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamisesta tehdyn Rooman sopimuksen allekirjoittamisesta.
Unlike the Coal and Steel Community, which was disbanded in 2002, at the end of its 50th anniversary, as provided by the Treaty of Paris, both these Communities essentially still exist, revitalised by successive amendments to the Treaties since 1957 and caught up in the momentum specific to the European Union and European Community as such.
Nämä kaksi yhteisöä ovat olennaisilta osiltaan edelleen olemassa, toisin kuin Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (EHTY), joka lakkautettiin Pariisin sopimuksen mukaisesti 50 toimintavuoden jälkeen vuonna 2002. Rooman sopimuksella perustettuja yhteisöjä on sen sijaan jatkuvasti uudistettu sopimukseen vuodesta 1957 tehdyillä muutoksilla, ja niitä on myös osaltaan muokannut Euroopan unionin ja Euroopan yhteisön kehitys.
On 25 March, to mark the 50th anniversary of the Treaties of Rome, the Presidents of the European Parliament, the Council and the Commission signed the Declaration of Berlin, citing the European Union’s commitment to a set of common values including fundamental rights, peace and freedom, democracy and the rule of law, and justice and solidarity.
Parlamentin puhemies sekä neuvoston ja komission puheenjohtajat antoivat Rooman sopimuksen allekirjoittamisen 50. vuosipäivän kunniaksi 25. maaliskuuta Berliinin julistuksen. Julistuksessa vahvistetaan, että Euroopan unioni on sitoutunut edistämään yhteisiä arvoja, joihin kuuluvat mm. perusoikeudet, rauha ja vapaus, demokratia ja oikeusvaltioperiaate sekä oikeus ja solidaarisuus.
A number of Member States also issued a special two-euro coin to mark the event.
Monet jäsenvaltiot laskivat lisäksi liikkeeseen 2 euron juhlarahan vuosipäivän kunniaksi.
Looking forward, a new landmark was reached in 2007 with the signature in Lisbon on 13 December of a new ‘amending’ Treaty.
Vuosi 2007 oli tärkeä käännekohta myös tulevaisuuden näkökulmasta: Lissabonissa allekirjoitettiin 13. joulukuuta uusi perussopimus, jolla muutetaan Euroopan unionista tehtyä sopimusta ja Euroopan yhteisön perustamissopimusta.
The new Treaty amends the Treaty on European Union and the Treaty establishing the European Community, renamed the Treaty on the Functioning of the European Union.
Jälkimmäisen uudeksi nimeksi tulee sopimus Euroopan unionin toiminnasta.
Steering clear of the constitutional aspects of the previous draft drawn up in 2004, the Treaty of Lisbon is designed to put in place more efficient institutional arrangements for a 27-member Union and increased democratic legitimacy, relating for example to the respective competences of and distribution of powers between the Union and the Member States, the special nature of the common foreign and security policy, and the role of the national parliaments.
Lissabonin sopimus ei ole perustuslakisopimus, kuten vuonna 2004 allekirjoitettu mutta ratifioimatta jäänyt edeltäjänsä, vaan sen tarkoituksena on tehostaa toimielinjärjestelmän toimintaa 27 jäsenvaltion unionissa sekä vahvistaa demokraattista legitiimiyttä. Tämä koskee esimerkiksi unionin ja jäsenvaltioiden toimivaltuuksia ja niiden rajaamista, yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityisluonnetta tai kansallisten parlamenttien asemaa.
The new Treaty also sets out, in the form of a Charter signed by the European Parliament, the Council and the Commission, the fundamental rights of European Union citizens.
Uusi sopimus sisältää myös Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission allekirjoittaman perusoikeuskirjan, jossa vahvistetaan Euroopan kansalaisten perusoikeudet.
The successive Presidencies in 2007 played a pivotal role in the Treaty reform process: on the initiative of the German Presidency, the June European Council agreed on a very detailed mandate for the Intergovernmental Conference which opened in July; the technical discussions continued until October, when political agreement was reached under the leadership of the Portuguese Presidency. Hungary became the first first ph712919_RG2007_BT.indb 11 ph712919_RG2007_BT.indb 11
Vuoden 2007 puheenjohtajavaltioilla oli keskeinen asema perussopimusten
INTRODUCTION
YLEISKATSAUS uudistamisprosessissa.
Member State to ratify the Treaty, a few days after it had been signed.
Lissabonin sopimuksen ratifioi jäsenvaltioista ensimmäisenä Unkari muutaman päivän kuluttua allekirjoittamisesta.
The ambition expressed by the European Council is to see the entire ratification process completed before the European Parliament elections in June 2009.
Eurooppaneuvosto on ilmoittanut tavoitteekseen, että kaikki jäsenvaltiot ratifioivat sopimuksen hyvissä ajoin ennen kesäkuussa 2009 järjestettäviä Euroopan parlamentin vaaleja.
The signing of the new Treaty reinforces the capacity for action of the enlarged Union — particularly timely following the accession of Bulgaria and Romania to the European Union on 1 January.
Uuden sopimuksen allekirjoittaminen on vahvistanut laajentuneen unionin toimintakykyä. Tämä oli entistäkin tärkeämpää, koska Bulgariasta ja Romaniasta oli tullut EU:n jäseniä 1. tammikuuta.
This new enlargement represented the culmination of a process launched some 10 years previously, when all the countries of central and eastern Europe had applied to join the Union.
Laajentuneen unionin uusi kokoonpano oli tulosta prosessista, joka aloitettiin noin kymmenen vuotta sitten, kun Keski- ja Itä-Euroopan maat hakivat EU:n jäsenyyttä.
It also involved the extension of the Union’s external borders to a new maritime frontier, leading the Commission in April to recommend enhancing regional cooperation as part of a ‘Black Sea synergy’.
Laajentuminen merkitsi myös unionin ulkorajojen siirtymistä ja uutta meriraja-aluetta. Huhtikuussa komissio kehottikin kehittämään alueellista yhteistyötä tällä uudella raja-alueella osana ”Mustanmeren synergiaa”.
This marked another step forward in the development of the European neighbourhood policy, other developments being an effective start to programming of the European Neighbourhood and Partnership Instrument created in 2006 and the presentation by the Commission of new proposals for strengthening the policy in the immediate future.
Tämä merkitsi uutta askelta Euroopan naapuruuspolitiikassa, jota toteutettiin vuonna 2007 mm. käynnistämällä vuonna 2006 käyttöön otetun Euroopan naapuruuspoliittisen kumppanuusvälineen mukaisia ohjelmia. Komissio antoi myös uudet suuntaviivat, joiden mukaisesti naapuruuspolitiikkaa on tarkoitus jatkossa kehittää.
As for prospective enlargements, accession negotiations continued with the candidate countries and closer links were forged with the potential candidate countries.
Samalla valmisteltiin mahdollista uutta laajentumista jatkamalla ehdokasmaiden kanssa käytäviä liittymisneuvotteluja ja vahvistamalla suhteita mahdollisiin ehdokasmaihin.
More generally, the main challenges for 2007–08 were analysed in a communication adopted by the Commission on 6 November.
Komissio antoi 6. marraskuuta tiedonannon, jossa se analysoi yleisellä tasolla vuosien 2007 ja 2008 tärkeimpiä haasteita.
Following the renewed consensus on enlargement endorsed by the European Council in December 2006, the Commission communication outlines a strategy for meeting the challenges in question, in particular as regards State building, and administrative and judicial reforms.
Tiedonannossa hahmotellaan Eurooppaneuvostossa joulukuussa 2006 laajentumisesta saavutetun uuden yhteisymmärryksen pohjalta strategiaa, jolla näihin haasteisiin voidaan vastata, etenkin kun on kyse julkisen vallan vahvistamisesta sekä hallinnon ja oikeuslaitoksen uudistamisesta.
The year 2007 also saw a number of internal ‘enlargements’.
Myös eräät EU:n sisäiset alueet laajenivat vuonna 2007.
For example, on 1 January Slovenia joined the euro area, becoming the 13th Member State to use the single currency.
Euroalue laajeni 1. tammikuuta, kun Sloveniasta tuli 13. jäsenvaltio, jonka virallinen valuutta on euro.
Preparations for Cyprus and Malta to join the euro area as of 1 January 2008 were also completed successfully, while over the year as a whole the euro continued to strengthen against other currencies.
Vuonna 2007 valmisteltiin lisäksi Kyproksen ja Maltan liittymistä euroalueeseen 1. tammikuuta 2008, samalla kun euro vahvistui tasaisesti kautta vuoden suhteessa muihin valuuttoihin.
On another front — the free movement of persons — the Schengen area was enlarged on 21 December with nine new countries acceding to this area without internal borders.
Kehitystä tapahtui vuonna 2007 myös henkilöiden vapaassa liikkumisessa: sisärajattomaan Schengenin alueeseen kuuluvien maiden joukkoon otettiin 21. joulukuuta kaikkiaan yhdeksän uutta valtiota.
Passport-free travel is now a reality for 22 of the EU countries.
Kansalaiset voivat näin nyt matkustaa kaikkiaan 22 jäsenvaltion alueella tarvitsematta passia.
In 2007 the European Union focused on three major challenges.
Euroopan unioni keskittyi vuonna 2007 kolmeen merkittävään haasteeseen.
In June it published a Green Paper outlining the options for Union action as regards adapting ph712919_RG2007_BT.indb 12 ph712919_RG2007_BT.indb 12
Ensinnäkin Euroopan unioni on selvästi ilmaissut halunsa ottaa johtava asema pyrittäessä vastaamaan ilmastonmuutoksen muodostamaan haasteeseen.
13 to climate change in Europe.
13 se osoittaa ottavansa vakavasti kansalaisten ilmaiseman huolen maapallon tulevaisuudesta.
And in September it advocated a global climate change alliance between the European Union and poor developing countries.
Kesäkuussa komissio julkaisi vihreän kirjan, jossa se tarkasteli, millaisia toimia EU voisi toteuttaa helpottaakseen Euroopan sopeutumista ilmastonmuutokseen.
Second, following on from initiatives on which work had started in preceding years, priority was given in 2007 to developing a European energy policy.
Vuonna 2007 panostettiin myös Euroopan energiapolitiikan kehittämiseen aiempina vuosina käynnistettyjen aloitteiden pohjalta.
In a communication presented on 10 January, in parallel with the one on climate change, the Commission proposed an integrated approach: establishing a European energy policy with ambitious objectives for combating climate change.
Keväällä puheenjohtajavaltio Saksan johdolla kokoontunut Eurooppaneuvosto hyväksyi kyseisen lähestymistavan. Puheenjohtajavaltio isännöi lisäksi kesäkuussa Heiligendammissa pidettyä G8-maiden huippukokousta, jossa korostettiin ilmastonmuutoksen haasteeseen vastaamista.
This approach was endorsed by the spring European Council under the German Presidency, which also hosted the G8 summit in Heiligendamm, which likewise delivered a strong message in response to the climate change challenge.
Komissio antoi syyskuussa uuden panoksen eurooppalaisen energiapolitiikan määrittelyyn antamalla lainsäädäntöehdotuspaketin, jonka tarkoituksena on saattaa valmiiksi sähkön ja maakaasun sisämarkkinat.
The Commission went on to complete its contribution to defining the European energy policy: in September it adopted a package of legislative proposals with the object of completing the internal market for electricity and natural gas; and in November it proposed a European strategic energy technology plan (SET-Plan) with a view to helping pave the way, by means of research and the use of renewable energies, to a low-carbon future.
Marraskuussa komissio esitti ehdotuksen Euroopan strategiseksi energiateknologiasuunnitelmaksi (SET-suunnitelma), jolla tuetaan vähähiilisen energiateknologian kehittämiseen tähtäävää tutkimusta ja uusiutuvia energialähteitä.
Lastly, the third key challenge on which the Union focused in 2007 was globalisation, a recurring theme.
Kolmantena keskeisenä haasteena oli edellisvuosien tapaan globalisaatio.
This was a topic on which the Commission invited the Heads of State or Government to reflect at their informal meeting in October, submitting a communication with the revealing title of ‘The European interest: succeeding in the age of globalisation’.
Komissio pyysi valtion ja hallitusten päämiehiä tarkastelemaan globalisaatioon liittyviä näkökohtia lokakuussa pidetyssä epävirallisessa tapaamisessa. Se pohjusti tapaamista tiedonannolla, jonka otsikkona oli osuvasti ”Euroopan yhteinen etu: menestyminen globalisaation aikakaudella”.
This concern was also taken up by the December European Council, which adopted a declaration on globalisation stressing in particular that the Union’s aim is to shape globalisation in the interests of all its citizens and on the basis of its common values and principles.
Eurooppaneuvosto otti saman asian esille joulukuun kokouksessaan, jolloin se antoi EU:n julkilausuman globalisaatiosta. Siinä korostetaan erityisesti, että EU pyrkii muokkaamaan globalisaatiota kaikkien kansalaistensa hyväksi yhteisten arvojen ja periaatteiden pohjalta.
At the same time 2007 saw the first decisions on payments from the European Globalisation Adjustment Fund, set up in 2006 to assist workers made redundant as a result of a company relocation with re-entering the labour market.
Vuonna 2007 tehtiin myös ensimmäiset päätökset vuonna 2006 perustetun Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöön ottamisesta. Rahastosta myönnetyllä tuella autetaan sellaisia työntekijöitä pääsemään takaisin työmarkkinoille, jotka ovat menettäneet työpaikkansa yritysten siirrettyä toimintansa muualle.
Also largely in response to the challenge of globalisation, 2007 saw new developments with respect to the Lisbon strategy, relaunched in 2005.
Toimet, joita toteutettiin globalisaatioon liittyviin haasteisiin vastaamiseksi, vaikuttivat myös merkittävästi siihen, että vuonna 2005 uudistetun Lissabonin strategian toteuttamisessa edistyttiin vuonna 2007.
To take just a few specific examples, the Commission established a link between pursuing the Lisbon strategy for growth and jobs and a number of other objectives, such as developing e-skills for the 21st century, consolidating and extending the European research area and implementing an integrated ‘flexicurity’ approach.
Yhtenä konkreettisena esimerkkinä tästä vuorovaikutuksesta on tapa, jolla komissio on kytkenyt tämän kasvua ja työllisyyttä tukevan strategian toteuttamisen eri aloilla asetettuihin muihin tavoitteisiin, joihin kuuluvat mm. 2000-luvulla tarvittavien tietotekniikkataitojen kehittäminen, eurooppalaisen tutkimusalueen syventäminen ja laajentaminen sekä joustoturvaa koskevan
More generally, thanks to a midterm review of the Lisbon strategy, in December the Commission set out a series of guidelines and proposed a new programme for the period 2008–10.
YLEISKATSAUS kokonaisvaltaisen lähestymistavan käyttöönotto. Komissio esitti joulukuussa suuntaviivat Lissabonin strategian väliarviointia varten sekä ehdotuksen uudeksi seurantakauden 2008–2010 ohjelmaksi.
The various institutions have come to regard small-business policy as one of the pillars of the renewed Lisbon partnership.
Kaikki EU:n toimielimet pitävät pk-yrityspolitiikkaa keskeisenä osana uudistettua Lissabonin kumppanuutta.
In an interim report adopted on 4 October, the Commission highlighted the key role of small and mediumsized enterprises.
Komissio julkaisi 4. lokakuuta puolivälitarkastelun, jossa se osoitti, miten tärkeässä asemassa pk-yritykset ovat.