natgillin/translations-raw huggingface dataset:
References Benz, Arthur/Fürst, Dietrich/Kilper, Heiderose/Rehfeld, Dieter: Regionalisation.
keutusta ja johtaisivat ristiriitoihin paikallishallinnon kanssa.
Capacity, democracy and the dynamics of place, Miton Park/Abingdon: Routledge (England) 2005, 151-68.Keating, Michael, 1997:‘The political economy of regionalism’, in: M. Keating, ed.: The political economy of regionalism, London: Frank Cass, 17-40.Kooiman, Jan: ‘Social-political governance.
Hallintaverkostoihin saadaan kuitenkin mukaan korkean tason yhteistyökumppaneita vain, jos ne katsotaan tarkoituksenmukaisiksi, siis jos ne kykenevät ratkomaan ongelmia ja siten valmistelemaan toteutuskelpoisia päätöksiä.
Overview, re-ections and design’, in: Public Management Review 1(1999), 67-92.Moseley, Malcolm J., ed.: Local partnerships for rural development: The European experiences, Wallingford 2003.Pierre, Jon, ed.: Debating governance.
Tämä ongelma ratkeaa, jos toimijat sitoutuvat verkostoon omaehtoisesti.(3) Riittääkö suoriteperusteinen oikeutus vai tarvitaanko sen lisäksi panosperusteista oikeutusta?
gitimisation (directly elected representatives), while networks legitimise themselves on the basis of their output.
Länsimaiset demokratiat perustuvat panoslähtöiseen oikeutukseen (suoralla vaalilla valitut edustajat), kun taas verkostot oikeuttavat olemassaolonsa suoritteidensa perusteella.
But even with output-based legitimisation there remains the need to link the decisions taken by networks to the implementing institutions (multi-level governance).(4) How does one ensure that dierent concerns (economic, ecological, and social) will be treated equally?
Verkostojen päätöksillä on kuitenkin oltava jokin yhteys ne täytäntöönpaneviin instituutioihin (monitasoinen hallinta) silloinkin, kun oikeutus on suoriteperusteinen.(4) Miten varmistetaan, että eri näkökohtia (taloudelliset, ekologiset, sosiaaliset) käsitellään tasapuolisesti?
In general, economic concerns receive highest priority because they have the strongest inuence on regional development and wellbeing and are strongly related to social concerns (workplaces).
Yleensä taloudellisilla näkökohdilla on etusija, koska ne vaikuttavat eniten alueelliseen kehitykseen ja hyvinvointiin ja ovat vahvasti sidoksissa sosiaalisiin ongelmiin (työpaikkojen säilyminen).
In contrast, ecological concerns tend to be considered as less relevant. One method to prevent unequal treatment would be to adopt controlling devices or introduce patterns of reex-ive decisionmaking (e.g. environmental assessment procedures, spatial assessment procedures, social assessment procedures).
Sen sijaan ekologisia näkökohtia ei yleensä pidetä yhtä merkityksellisinä.Yksi tapa estää epätasapuolinen kohtelu on ottaa käyttöön valvontakeinoja tai reeksiivisiä päätöksentekomalleja (esim. ympäristöarviointimenettelyt, alueelliset arviointimenettelyt, sosiaaliset arviointimenettelyt).
Another device would be to recruit the ‘right’ persons who are broad-minded and cooperative enough to come to ‘fair’ solutions.
Toinen keino on rekrytoida verkostoon ”oikeita”henkilöitä, jotka ovat riittävän avarakatseisia ja yhteistyökykyisiä kyetäkseen tekemään ”reiluja”ratkaisuja.
The approaches found in practice heavily rely on self-control and self-discipline of the actors involved as well as on self-evaluation.(5) How does an intersectoral regional approach (Leader) t into a vertically and sectorally compartmentalised bureaucratic structure?
Käytännössä nou-datetut lähestymistavat painottuvat selvästi verkostoon osallistuvien toimijoiden itsevalvontaan ja omaehtoiseen kurinpitoon sekä itsearviointiin.(5) Miten toimialojen välinen alueellinen lähestymistapa (Leader) sopii yhteen vertikaalisesti ja toimialakohtaisesti eriytyneen byrokraattisen rakenteen kanssa?
The intersectoral integration can best be achieved on a project basis.
Toimialojen välinen integraatio saavutetaan parhaiten toimimalla hankelähtöisesti.
But such approaches meet their limits if project priorities are not embedded in regional programmes and if regional coordination is thwarted by sectoral hierarchies.
Tällaiset lähestymistavat ovat kuitenkin rajallisia, jos hankkeen painopisteet eivät sisälly alueellisiin ohjelmiin ja jos alakohtainen hierarkia haittaa alueellista koordinointia.
Therefore, Leader implies endeavours for intersectoral coordination on the national level.(6) Do Leader groups conict with the need for autonomy of local governments?
Siksi Leader-menetel-mässä edellytetään pyrkimystä toimialojen väliseen koordinointiin kansallisella tasolla.(6) Onko Leader-ryhmien toiminta ristiriidassa paikallishallinnon itsemääräämistarpeen kanssa?
That conict is inherent in the device but the Leader methodology is able to overcome the problem by strongly integrating local governments in the governance arrangements.
Tämän vastakkainasettelun mahdollisuus kuuluu välineeseen luontaisesti, mutta Leadermenetelmän avulla ongelma pystytään välttämään ottamalla paikallishallinto tiiviisti mukaan hallintajärjestelyihin.
However, the territorial approach of Leader may render the arrangements ‘communes-weighted’, in particular if the representatives of the economic and the civil society sectors take a less committed stance.(7) Are Leader groups ‘good-weather arrangements’ that dissolve once the money ows stop?
Leaderin territoriaalinen lähestymistapa voi johtaa järjestelyjen muuttumiseen ”kuntapainotteisiksi” etenkin, jos talouselämän ja kansalaisyhteiskunnan edustajat eivät sitoudu verkostoon kovin vahvasti.(7) Ovatko Leader-ryhmät pelkkiä ”näennäisjärjestelyjä”, jotka hajotetaan heti, kun raha lakkaa virtaamasta?
That is the case in many regional governance arrangements but Leader is a long-term programme geared towards ‘mainstream-ing’ which entails that groups are enabled to learn, that successful projects attract the interests of more actors and that the interaction of the actors involved becomes denser and denser (social capital formation): success breeds success and followers.(8) Do Leader groups need a stronger institutionalisation?
Monissa alueellisissa hallintajärjestelyissä voi olla näin, mutta Leader on pitkän aikavälin ohjelma, jolla pyritään ”valtavirtaistamiseen”. Se tarkoittaa, että ryhmille annetaan valmiudet oppimiseen, että hankkeiden menestyminen houkuttelee mukaan lisää toimijoita ja että toi-
IMPROVING THE QUALITY OF LIFEIN RURAL AREAS
MAASEUDUN ASUKKAIDEN ELÄMÄNLAADUN PARANTAMINEN
Focus Kromme Rijn: quality of village life
Focus Kromme Rijn: elämänlaatua pienkylille
Village development plans with a bottom-up approach give villagers a say in their region’s future and ensure their quality of life
Alhaalta ylöspäin etenevän lähestymistavan mukaisesti toteutetuissa kylien kehittämissuunnitelmissa annetaan asukkaille tilaisuus vaikuttaa alueensa tulevaisuuteen ja omaan elämänlaatuunsa.
With regional responsibility in mind
Alueellisen vastuun puolesta
The rural area alongside the Kromme Rijn river (in the province of Utrecht) is located near a large and expanding urban area.
Kromme Rijnin alue on nimetty sen läpi kiemurtelevan joen mukaan.
In doing so, the LAG wanted to be able to inuence any action resulting from the projects, and also to speed up procedures concerned with obtaining nancial support.
Alue päättyy pohjoisessa Utrechtse Heuvelrugin luonnonpuistoon.
This resulted in the‘Focus Kromme Rijn’project which was eventually established with Leader+ money.
Kromme Rijn on kautta aikojen ollut hedelmänviljelyaluetta, jonka maisemaan kuuluvat niityt ja perinteiset kylät.
The Focus project had four objectives and subprojects.The Focus project, which at the same time developed a strategy for a regional public–private cooperation, was supported by the rural development network (Netwerk Plattelandsontwikkeling) who shared a common vision for
Alueelle ovat ominaisia pienteollisuus, erilaiset vesireitit, tuulimyllyt ja maaseutukartanot.
The region takes its name from the Kromme Rijn river which meanders through it. To the north it borders the Utrechtse Heuvelrug National Park.
Kartanot, joista monet ovat yhä asutettuja, sijaitsevat kukkuloilla, kun taas jokivarsien alangot ovat viljelykäytössä.
Historically and currently it is a fruit-growing area, with meadowland and traditional villages, and is characterised by small businesses, a variety of watercourses, windmills and country estates.These country estates, many of which are still permanently occupied, are located on the higher parts, while the area of lower land (towards the river) is designated for agricultural use.Since 2002, there have been about 20 projects which have been partially nanced by Leader+ subsidies, covering neighbourhood activities and involving schools, municipalities and businesses.
Alueella on vuodesta 2002 lähtien toteutettu noin 20 osittain Leader+-tuilla rahoitettua hanketta.
Already these projects have made the region’s rich culture and landscape more accessible for a larger group of people.
Näissä erilaisissa naapurustohankkeissa on ollut mukana kouluja, kuntia ja yrityksiä. Jo nyt hankkeet ovat tehneet alueen rikasta kulttuuria ja maisemaa laajemmin tunnetuksi.
The local action group, Kromme Rijn, is particularly concerned with projects which contribute to the quality of life and regional character of the area.
Paikallinen toimintaryhmä Kromme Rijn on kiinnostunut erityisesti hankkeista, jotka edistävät alueen elämänlaatua ja alueellisia erityispiirteitä.
It also is involved in developing regional cooperation and networks between the public and private sector.
Se on myös osallistunut alueellisen yhteistyön ja verkostojen kehittämiseen julkisen ja yksityisen sektorin välillä.
the future of the Kromme Rijn region.
Tuloksena syntyi Focus Kromme Rijn -hanke, joka toteutettiin lopulta Leader+:n tuella.
The project demon-
Siksi hankkee- n u l l
Page 12
aloitteita.
Leader+ money has also been used in the project to establish a regional management system.
Leader+-varoja on käytetty myös aluesuunnittelujärjestelmän perustamista koskevaan hankkeeseen.
For a third subproject, meetings take place between: the civil servants working on spatial planning issues at the municipalities; the province; and the steering group, to discuss ideas about the future of the rural areas and how these t with agreed policy.
Kolmannesta alahankkeesta on järjestetty kunnallisten aluesuunnitteluviranomaisten, maakuntien ja Focus-ohjaus-ryhmän välisiä kokouksia, joissa on keskusteltu maaseudun tulevaisuuteen liittyvistä ehdotuksista ja siitä, miten ne sovitetaan yhteen politiikan nykylinjausten kanssa.
This meant, for the dierent groups involved, identifying areas of mutual ben-et and developing mutual trust.At the end of 2005 a steering group called ‘Focus’, consisting of politicians from the municipalities and civil organisations, had been formed.The aim of this group was to develop a plan about the area’s future as well as to construct an action plan within the rst year.
Kylien kehittämissuunnitelmat seen osallistuvien eri sidosryhmien piti aluksi määritellä yhteisen edun mukaiset tavoitteet ja rakentaa keskinäistä luottamustaan.Vuoden 2005 loppuun mennessä oli perustettu Focusohjausryhmä, joka koostui kunnallispoliitikoista ja kansalaisjärjestöjen edustajista. Sen tehtävänä oli laatia ensimmäisen toimintavuotensa kuluessa suunnitelma alueen tulevaisuudesta sekä kehittää toimintasuunnitelma sen toteuttamiseksi.
The LAG played a prominent role in initiating and stimulating this process.
Paikallisella toimintaryhmällä oli keskeinen rooli prosessin liikkeellepanijana ja edistäjänä.
One of the actions carried out was lobbying among local political parties during the municipal elections, and this resulted in the Focus project being supported in the spring 2006 municipal action plans.
Kunnallisvaalien aikana pyrittiin eri tavoin vaikuttamaan paikallisiin poliittisiin puolueisiin, mikä johti siihen, että Focus-hankkeelle varattiin määrärahoja kevään 2006 kunnallisissa toimintasuunnitelmissa.
Addressing local needs
Vastataan paikallisiin tarpeisiin
In the Kromme Rijn region, there are six small villages located close to three urban core areas (Houten, Bunnik and Wijk bij Duurstede).
Kromme Rijnin alueella on kuusi pientä kylää, jotka sijaitsevat lähellä kolmea tärkeää kaupunkitaajamaa (Houten, Bunnik ja Wijk bij Duurstede).
Over time, these small villages have developed their own unique identities, and a quality of life, through their bond with the surrounding agricultural area and developments in it.
Ajan mittaan kullekin kylälle on kehittynyt oma ainutlaatuinen identiteettinsä ja elämäntapansa, joka on sidoksissa ympäröivään maaseutuun ja sen kehitykseen.
New development plans were expected to cause a reduction in the number of services available in the villages as well as the composition of the village population, with more people being attracted from ‘outside’the area.The Leader+ ‘Quality of life in small villages’ project addresses the concerns of these villages and has the approval of the provincial board of the province of Utrecht.Through village development plans, local inhabitants can make their views known with regard to:• improving communication and cooperation between municipalities and inhabitants;• creating or maintaining an appropriate and sustainable level of services for the needs of local people.
Uusien kehittämissuunnitelmien odotettiin supistavan kylien palvelutarjontaa ja muuttavan väestörakennetta, kun seudulle houkutellaan yhä enemmän väkeä alueen ”ulkopuolelta”.Leader+-hankkeessa ”Elämänlaatua pienkylille”keskitytään kylien ongelmiin, ja se on saanut Utrechtin maakuntahallituksen hyväksynnän. Kylien kehittämissuunnitelmissa paikalliset asukkaat voivat ottaa kantaa:null
In June 2006, during a regional conference, a list of topics which could be considered as integral to the area’s future were drawn up, and included: quality of life in small villages; stimulation of tourism and leisure; dierent kinds of land use; the landscape’s core qualities; local communication issues; and putting in place an implementing structure.In the municipalities, for example, it was agreed to draw up plans to address quality of life issues for a number of small villages in the area.
Erään alueellisen konferenssin yhteydessä vuoden 2006 kesäkuussa laadittiin luettelo alueen tulevaisuuden kannalta olennaisista aiheista, joihin kuuluivat pienkylien elämänlaatu, matkailun ja vapaaajan edistäminen, erilaiset maankäyttötavat, maiseman tunnusomaiset piirteet, paikallistiedotukseen liittyvät kysymykset ja täytäntöönpanorakenteen perustaminen. Kunnissa esimerkiksi päätettiin laatia suunnitelmia elämänlaatuun liittyvien kysymysten ratkaisemiseksi joissakin alueen pienkylissä.
In Schalkwijk the development of a project to dene a municipal plan had already been started up.
Schalkwijkissa oli tuolloin jo alettu valmistella hanketta kunnallisen suunnitelman laatimiseksi.
The challenge was to make sure that other villages could learn from this process.
Haasteena oli varmistaa, että myös muut kylät voivat oppia prosessista.
For another subproject, initial work had already started in the form of a think tank of farmers looking at future agricultural challenges in the area.
Toisen alahankkeen valmistelut on jo aloitettu perustamalla viljelijöiden aivoriihi, jossa tarkastellaan alueen maatalouden tulevia haasteita.
With Leader+ funding the steering group has opened (and is developing) a virtual area meeting point (www.
Ohjausryhmä on avannut Leader+-tuella alueellisen virtuaalisen kohtauspaikan (www.krommerijnloket.nl) (ja kehittää sitä edelleen) kannustaakseen asukkaita ja yrittäjiä esittämään
In order to provide a certain direction in their implementation certain phases are identied: an analytical phase, a development phase and a planning phase.On 18 April 2007, the Kromme Rijn region organised a meeting to discuss these village development plans for all village inhabitants, municipal boards and civil servants from the province.
Kromme Rijnin alueella järjestettiin 18. huhtikuuta 2007 kokous, jossa kylien kehittämissuunnitelmista keskusteltiin kaikkien kylien asukkaiden, kunnanhallitusten ja maakuntaviranomaisten kesken.
This meeting allowed for questions to be asked, with answers and experiences from elsewhere to be shared.
Kokouksessa kaikilla oli tilaisuus esittää kysymyksiä ja vastauksia ja jakaa muualta saatuja kokemuksia.
Afterwards, the three small villages of Langbroek, Werkhoven and Schalkwijk will be the rst to start implementing their plans in the region.
Ensimmäisinä suunnitelmien toteutuksen aloittavat Langbroekin, Werkhovenin ja Schalkwijkin pienkylät.
Member State: The Netherlands Region: West Name of the LAG: Kromme Rijnstreek Population: 17 500Surface area: 161 km Project total cost: EUR 195 000EU: EUR 70 000Other public funds: EUR 125 000Period of project eligibility: 1/2006–6/2007
Jäsenvaltio: Alankomaat Alue, kunta: West Paikallisen toimintaryhmän nimi: Kromme Rijnstreek Asukasluku: 17 500Pinta-ala: 161 km
Kromme Rijn: challenges and results
Kromme Rijn: haasteita ja tuloksia
Contact person: Ms Marieke Leentvaar Project Manager: Waaloord Initiatief, Waaloord 15, 3448 BD Woerden, The Netherlands Tel. (31-348) 55 71 98Fax (31-348) 69 07 97E-mail: marieke.leentvaar@waaloord.nl Websites: www.leaderpluskrommerijn.nl, http://www.krommerijnloket.nl
Hankkeen kokonaiskustannukset: 195 000 euroa EU: 70 000 euroa Muu julkinen rahoitus: 125 000 euroa Hankkeen tukikelpoisuuskausi: 1/2006–6/2007
Photos provided by Mr Winfried Leeman
Valokuvat: Winfried Leeman
Even though the Lammertal lies not too far from the central part of the Land of Salzburg, many women living in the region’s peripheral areas still have problems to access services geared towards helping them and their families.
Vaikka Lammertalin alue sijaitsee melko keskellä Salzburgin osavaltiota, monilla sivummalla asuvilla naisilla on yhä vaikeuksia päästä osallisiksi itselleen ja perheilleen tarpeellisista palveluista.
This is because a high degree of mobility is required in order to take advantage of the advice available from the dierent support agencies.
Eri tukiorganisaatioiden tarjoamien neuvontapalvelujen käyttäminen vaatii nimittäin paljon matkustamista.
Therefore to deal with this issue the ‘Herztöne’ women’s network for equal opportunities has, over recent years, been dedicated to the idea of creating a centre for women and their families.
Ongelman ratkaisemiseksi naisten tasa-arvoa ajava Herztöne-verkosto on viime vuosina vienyt eteenpäin ajatusta palvelukeskuksen perustamisesta naisia ja heidän perheitään varten.
In doing so it has inspired commitment and injected new lifeblood into the region.
Hanke on tuonut yhteishenkeä ja uutta elinvoimaa alueelle.
A survey serves as the trigger
Kyselystä sysäys hankkeelle
In 1997, a survey was carried out to understand the problems facing women in the region.
Vuonna 1997 tehtiin kyselytutkimus alueen naisten ongelmien ymmärtämiseksi.
One of the major nd-ings was the absence of cross-municipal and cross-party women’s networking, which triggered the founding of the ‘Heart sounds — Women’s Network Lammertal’.
Tämä antoi kimmokkeen Herztönen, Lammertalin naisverkoston, perustamiselle ja olemassa olevien yhdistysten ja virastojen verkottumiselle, jotta ne voisivat yhdessä parantaa naisille suunnattujen palvelujen tarjontaa.
This then led to the networking of existing associations and institutions so that together they could improve their joint oer-ing of services for women.On 20 September 2003 the next major step was taken when an advice and meeting centre for women and families was opened.
Seuraava tärkeä askel otettiin, kun naisille ja perheille avattiin 20. syyskuuta 2003 erityinen neuvonta- ja tapaamiskeskus.
Located in the heart of the municipality of Abtenau two rooms have been rented: a small oce and a room for counselling sessions, which can also be used by other agencies.Since the beginning of April 2004 a general manager has been working for the association 20 hours a week.
Abtenaun kunnan keskustasta vuokrattiin sen käyttöön kaksi huonetta: pieni toimisto ja neuvontatila, jota myös muut organisaatiot voivat käyttää.
IMPROVING THE QUALITY OF LIFEIN RURAL AREAS for 20 hours a week; the costs of seminars (speakers, equipment); the costs of counselling services; equipment for, and operation of, the centre (rooms, telephone, etc.); and public relations, such as work on the website, and an open day.
MAASEUDUN ASUKKAIDEN ELÄMÄNLAADUN PARANTAMINEN neuvontapalvelujen kulujen kattamiseen, keskuksen varustamiseen ja toimintaan (huoneet, puhelin jne.) ja suhdetoimintaan, kuten verkkosivuston ja avoimien ovien päivän suunnitteluun.
For the future, the association hopes that the nancing of the advice centre is now secure enough to enable it to continue its self-determined bottom-up work in the years to come.
Yhdistys toivoo neuvontakeskuksen rahoituksen olevan nyt riittävän turvattu, jotta se mahdollistaa tämän ruohonjuuritason vapaaehtoistyön jatkumisen myös tulevina vuosina.
Herztöne: women’s network
ty toteuttamaan ammattimaiselta pohjalta.
All decisions, including the programme of services, are made jointly by the association’s members, and the work has been put on a professional footing.Thanks to the work of a general manager there is an annual turnover of around EUR 40 000.In fact the issues facing women in rural Lammertal are not so dierent from those living in cities, where there are more and varied services available.
Johtajan uurastuksen ansiosta yhdistyksellä on jo noin 40 000 euron vuotuinen liikevaihto. Loppujen lopuksi Lammertalin maaseudun naisten ongelmat eivät juuri poikkea naisten ongelmista kaupungeissa, joissa on tarjolla enemmän ja monipuolisempia palveluja.
However, the opportunities to re-enter the job market or establishing new networks, for example after separation, are much more limited.
Maaseudulla naisten mahdollisuudet palata työmarkkinoille tai luoda uusia yhteyksiä esimerkiksi avioeron jälkeen ovat kuitenkin paljon rajallisemmat kuin kaupungeissa.
Having fun together and being able to laugh are essential for quality of life
Yhteinen hauskanpito parantaa elämänlaatua
Member State: Austria Region, district: Salzburg, Tennengau Name of the LAG: Tennengau Population: 53 735Surface area: 668 km Project total cost: EUR 99 500EU: EUR 32 570Other public funds: EUR 44 170Private funds: EUR 22 760Period of project eligibility: 1/2003–6/2007
Jäsenvaltio: Itävalta Alue, kunta: Salzburg, Tennengau Paikallisen toimintaryhmän nimi: Tennengau Asukasluku: 53 735Pinta-ala: 668 km
For the women working in the advice centre a main concern is to provide help for women of all generations without losing track of the need for some fun.
Neuvontakeskuksen naistyöntekijöiden tärkein tavoite on halu auttaa kaikenikäisiä naisia hauskanpitoa unohtamatta.
For example, a women’s music group called ‘The limp carnations’ (Die welken Nelken) was invited to the cinema in Abtenau to mark the 2005 Women’s Day.
Esimerkiksi vuoden 2005 naistenpäivänä Abtenaun elokuvateatteriin kutsuttiin esiintymään naisten musiikkiyhtye nimeltä ”Nuupahtaneet neilikat” (Die welken Nelken).
The active participation in the rehearsals for the women’s cabaret showed that the women can and want to deal with their own social environment in a self-critical manner.Boosting self-condence and being able to explore their own creativity provides support for everyday tasks related to work and the family.
Innokas osallistuminen naisten kabareen harjoituksiin osoitti naisten osaavan ja myös haluavan tarkastella kriittisesti omaa sosiaalista ympäristöään. Itseluottamuksen vahvistuminen ja rohkeus kokeilla oman luovuuden rajoja tukee osaltaan jaksamista työhön ja perhe-elämään liittyvissä jokapäiväisissä haasteissa.
Active participation in events in the locality has ensured that the association is also very much present in the media, and to such an extent that news about the place and its activities are now quite normal.
Naiset ovat osallistuneet aktiivisesti tiloissa järjestettäviin tapahtumiin, mikä on antanut yhdistykselle myös paljon julkisuutta; tiedotusvälineissä on harva se päivä uutisia keskuksesta ja sen toiminnasta.
In the words of Barbara Ortner, chairwoman, ‘It is not so much about knowing how to get something started.
Kuten puheenjohtaja Barbara Ortner toteaa: ”Kyse ei ole niinkään siitä, miten osaisi aloittaa hankkeita.