natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Therefore urgent action is required in the field of educational and labour markets policies resulting in improved participation of young people in society in the context of ageing societies where every person is to be considered as a resource.
Tarvitaankin kiireellisiä koulutus- ja työmarkkinapoliittisia toimenpiteitä, joilla lisätään nuorten osallistumista yhteiskuntaelämään, sillä ikääntyvissä yhteiskunnissa jokaista ihmistä on pidettävä voimavarana.
3.4 Going local: involving local actors in delivering the EES
Työllisyyden kasvu on keskittynyt palveluihin ja rakennusalalle
Employment growth concentrated in services and construction
3.4 Paikallistason toiminta: paikallisten toimijoiden osallistuminen Euroopan työllisyysstrategian toteutukseen
Since the beginning of the Luxembourg Process, and in the Employment Guidelines in particular, the Member States have been invited to involve the regional and local level actors in the delivery of the EES.
Jäsenvaltioita on kehotettu Luxemburgin prosessin alusta lähtien ja erityisesti työllisyyspolitiikan suuntaviivoissa ottamaan alue- ja paikallistason toimijat mukaan Euroopan työllisyysstrategian toteutukseen.
This followed the positive response to the initiative on Territorial Employment Pacts in 1997 as a follow up of the Delors White Paper of 1993, and the importance of a decentralised approach and partnerships was again stressed at the Lisbon European Council of 2000.
Jo tätä ennen oli saatu myönteinen reaktio alueellisista työllisyyssopimuksista vuonna 1997 tehtyyn aloitteeseen, joka oli jatkoa Delorsin valkoiselle kirjalle (1993). Yhteistyön merkitystä painotettiin uudelleen Eurooppaneuvoston Lissabonin kokouksessa vuonna 2000.
In terms of sector composition, the net employment creation has been concentrated in services and construction.
Toimialarakennetta tarkasteltaessa havaitaan, että uusia työpaikkoja on syntynyt nettomääräisesti eniten palveluihin ja rakennusalalle.
According to the EU Labour Force Survey of the rise in employment in the EU15 between 1997 and 2006, around 6 million jobs came from real estate renting and business activities, and some 4 million from health and social work.
EU:n työvoimatutkimuksen mukaan noin kuusi miljoonaa työpaikkaa EU:n 15 jäsenvaltion työllisyyskasvusta vuosina 1997–2006 oli lähtöisin kiinteistöalan toiminnasta, vuokraustoiminnasta sekä liiketoiminnasta ja noin neljä miljoonaa sosiaali- ja terveysalan työstä.
Strong employment increases of over 2 million were also recorded in wholesale and retail trade, construction and education.
Työllisyys kasvoi voimakkaasti (2 miljoonalla työpaikalla) myös tukku- ja vähittäiskaupassa, rakennusalalla ja koulutuksessa.
In contrast, both agriculture and manufacturing have seen employment drop by more than 1 million.
Sen sijaan maataloudesta ja tehdasteollisuudesta on kadonnut yli miljoonaa työpaikkaa.
In 2003 during the “European Forum on local employment development”, organised by the European Commission and the European Union’s Presidency with the support of the European Parliament, the Committee of the Regions and the Economic and Social Committee, as well as interested institutions, social partners and other stakeholders, discussed ways to strengthen the local dimension of the European Employment Strategy. In 2006, the Committee of the Regions produced a decla-
Vuonna 2003 Euroopan komissio ja Euroopan unionin puheenjohtajavaltio järjestivät Euroopan parlamentin, alueiden komitean, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean sekä asiasta kiinnostuneiden laitosten, työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien tuella eurooppalaisen paikallisen työllisyyden kehittämisfoorumin, jossa mietittiin, miten Euroopan työllisyysstrategian paikallista ulottuvuutta voitaisiin vahvistaa.
© Punchstock ration in which they advocated that local and regional authorities should be better incorporated into the ongoing formulation and implementation of the Lisbon Strategy.
Vuonna 2006 alueiden komitea antoi julkilausuman, jossa kannatettiin ajatusta siitä, että paikallis- ja alueviranomaiset otetaan paremmin mukaan meneillään olevaan Lissabonin strategian laadinta- ja toteutustyöhön.
Finally, in 2007 Ministers meeting in Leipzig agreed to a Charter on Sustainable European Cities, which advocated integrated urban development, and a Territorial Agenda of the EU, which recognised the need to understand the territorial impact of new challenges within efficient multi-level governance.
Leipzigin ministerikokous hyväksyi vihdoin vuonna 2007 kestävän kaupunkikehityksen peruskirjan, jossa kannatetaan integroitua kaupunkikehitystä. Se hyväksyi myös EU:n alueellisen toimintasuunnitelman, jossa tunnustetaan tarve ymmärtää uusien haasteiden vaikutuksia alueisiin tehokkaan monitasoisen hallinnon puitteissa.
Local employment development has further been explored though various programmes at the Community and Member State level.
Paikallista työllisyyskehitystä on lisäksi tutkittu EU:n ja jäsenvaltioiden erilaisissa ohjelmissa.
The latest work highlights the role of local multistakeholder partnerships within a holistic approach to local employment development.
Viimeisimpien tutkimusten tuloksissa korostetaan sidosryhmien välistä paikallistason yhteistyötä, jossa paikallista työllisyyskehitystä tarkastellaan kokonaisvaltaisesti.
3.5 Free movement: a European Pillar k h s to c
3.5 Vapaa liikkuvuus: EU:n tukipilari
Free movement of labour is seen as a way of promoting labour market efficiency by improving the matching of the available labour supply to the demand from employers.
Työvoiman vapaan liikkuvuuden katsotaan lisäävän työmarkkinoiden tehokkuutta, sillä se saa työvoiman tarjonnan vastaamaan paremmin sen kysyntää.
Mobility is driven by both the desire of workers to improve their economic situation and companies’ search for workers to meet their requirements for labour.
Liikkuvuuden taustalla on sekä työntekijöiden halu kohentaa taloudellista tilannettaan että yritysten halu etsiä työntekijöitä, jotka vastaavat niiden työvoimavaatimuksia.
Greater labour force mobility, both between jobs (job mobility) and within and between countries (geographic mobility) can help the European economy and labour force to adapt to changing conditions more smoothly and efficiently, as well as respond to change in the competitive global economy.
Lisäämällä työvoiman liikkuvuutta niin työpaikkojen välillä (ammatillinen liikkuvuus) kuin maiden sisällä ja niiden välillä (maantieteellinen liikkuvuus) EU:n taloutta ja työvoimaa voidaan auttaa sopeutumaan muuttuviin olosuhteisiin joustavammin ja tehokkaammin sekä toimimaan maailmantalouden kilpailutilanteen muutoksen mukaisesti.
However, while mobility is widely regarded as a positive feature of the labour market, actual mobility levels within Europe have remained comparatively low with fewer than 2% of all EU citizens living in another EU Member State.
Vaikka liikkuvuutta pidetäänkin yleisesti positiivisena piirteenä työmarkkinoilla, sitä on kuitenkin esiintynyt jokseenkin vähän EU:ssa: alle 2 prosenttia EU:n kansalaisista asuu jossain toisessa jäsenvaltiossa.
Closing the employment gap with US and Japan
Työllisyydessä Yhdysvaltojen ja Japanin tasolle
The sustained employment growth over the last decade helped the EU narrow the gap against both the US and Japan.
Työllisyyden jatkuva kasvu viime vuosikymmenen aikana on auttanut EU:ta kaventamaan välimatkaa Yhdysvaltoihin ja Japaniin.
While in 1997 the EU15 employment rate trailed 12.8 percentage points behind the US and 9.3 points behind Japan, by 2005 the gap had more than halved to 6.3 and 4.1 points, respectively (see chart 1).
Vuonna 1997 EU:n 15 jäsenvaltion työllisyysaste oli 12,8 prosenttiyksikköä pienempi kuin Yhdysvalloissa ja 9,3 prosenttiyksikköä pienempi kuin Japanissa, mutta vuoteen 2005 mennessä tämä ero oli kaventunut jo yli puolella: se oli 6,3 prosenttiyksikköä Yhdysvaltoihin ja 4,1 prosenttiyksikköä Japaniin (ks. kuvio 1) verrattuna.
The Commission has started to inform European citizens about the possibilities of working abroad by means of the European Year of Worker’s Mobility (2006) and the European Job Mobility Portal – a network provided by EURES comprising public employment services across the European Economic Area and Switzerland.
Komissio on alkanut valistaa EU:n kansalaisia mahdollisuuksista työskennellä ulkomailla Euroopan työntekijöiden liikkuvuuden teemavuoden 2006 välityksellä sekä eurooppalaisen ammatillisen liikkuvuuden portaalin kautta – tässä EURES-portaalin tarjoamassa verkostossa on tietoa Euroopan talousalueen ja Sveitsin alueella toimivista julkisista työllisyyspalveluista.
As freedom of movement is one of the key principles of European integration, the Commission welcomed the fact that many Member States have opened their labour markets completely since the enlargement in May 2004 and that other Member States have sim-plifi ed their existing national access regimes or procedures to varying degrees.
Liikkumisvapaus on Euroopan yhdentymisen keskeisiä periaatteita, ja komissio onkin pannut tyytyväisenä merkille, että monet jäsenvaltiot ovat avanneet työmarkkinansa täydellisesti toukokuussa 2004 tapahtuneen laajentumisen jälkeen. Eräät jäsenvaltiot ovat myös yksinkertaistaneet eri tavoin nykyisiä kansallisia järjestelyjään tai menettelyjään työmarkkinoille pääsemiseksi.
3.6 Flexicurity: a new perspective on working life
Osa-aika- ja määräaikaistyön yleistyminen
Higher prevalence of part-time and fixed-term work
Epätyypilliset työsuhteet, kuten osa- ja määräaikaiset työsuhteet, ovatkin yleistyneet EU:n 25 jäsenvaltiossa tarkastelujakson aikana.
Atypical forms of employment, namely part-time and fixed-term employment, have consequently become more prevalent in the EU25 over the period. The share of part-time employment in total employment has grown from 16% in 1997 to 18.8% in 2006, and the share of fixed-term contracts among employees from 11.7% to 14.9% (see chart 9).
Osa-aikatyön osuus kokonaistyöllisyydestä on kasvanut 16 prosentista vuonna 1997 yhteensä 18,8 prosenttiin vuonna 2006ja määräaikaisten työsopimusten osuus 11,7 prosentista 14,9 prosenttiin (ks. kuvio 9).
Ten years on, in 2007, the European labour market continues to change.
Kymmenen vuotta on nyt kulunut, ja vuonna 2007 eurooppalaiset työmarkkinat ovat yhä muutoksessa.
Four main reasons can be highlighted: European and international economic integration; the rapid development of new technologies, particularly in the information and communication areas; the demographic ageing of European societies, together with still relatively low average employment rates and too high longterm unemployment, which put at risk the sustainability of social protection systems; and the development of segmented labour markets in many countries where both relatively protected and unprotected workers coexist (“insiders” and “outsiders”).
Tähän on lähinnä neljä pääsyytä: eurooppalaisen ja kansainvälisen talouden yhdentyminen, uusien teknologioiden ja etenkin tieto- ja viestintätekniikan nopea kehitys ja eurooppalaisten yhteiskuntien ikärakenteen vanheneminen – yhdistettynä edelleen jokseenkin alhaiseen keskimääräiseen työllisyysasteeseen ja liian korkeaan pitkäaikaistyöttömyyteen, mikä vaarantaa sosiaaliturvajärjestelmien kestävyyden. Lisäksi työmarkkinat ovat segmentoituneet monissa maissa, joissa on yhtä aikaa sekä suhteellisen hyvää turvaa nauttivia työntekijöitä että ilman turvaa olevia työntekijöitä (”sisäpiiriläisiä” ja ”ulkopuolisia”).
In order to achieve the Lisbon objectives of more and better jobs, new forms of fl exibil-ity and security are needed for individuals of all ages and companies as well as for Member States and the EU.
Jotta Lissabonin tavoitteet uusista ja paremmista työpaikoista voitaisiin saavuttaa, tarvitaan uusia joustavuuden ja turvan muotoja, jotka koskevat niin eri-ikäisiä ihmisiä ja yrityksiä kuin jäsenvaltioita ja unionia.
Individuals increasingly need employment security rather than job security, as fewer have the same job for life.
Ihmiset tarvitsevat työsuhdeturvan sijaan yhä enemmän työllisyysturvaa, koska entistä harvemmat työskentelevät samassa työsuhteessa koko elämänsä.
Companies, including the many SMEs in
Niiden pitäisi voida palkata henkilökuntaa, jolla on paremmin yrityk-
Features of the EES
3 Euroopan työllisyysstrategian ominaispiirteitä seen sopivia taitoja ja joka on tuottavampaa ja sopeutuvaisempaa, sillä tämä lisää innovaatioita ja kilpailukykyä.
In the beginning of 2006, in an informal Council in Villach, Austria, the Member States debated ‘flexicurity’ for the first time.
Jäsenvaltiot keskustelivat joustoturvasta (”fl exi-curity”) ensimmäisen kerran vuoden 2006 alussa Villachissa Itävallassa järjestetyssä neuvoston epävirallisessa kokouksessa.
The European Council called on the Member States “to develop more systematically in the National Reform Programmes comprehensive policy strategies to improve the adaptability of workers and enterprises”.
Eurooppaneuvosto kääntyi jäsenvaltioiden puoleen todeten, että ”kansallisissa uudistusohjelmissa on kehitettävä entistä järjestelmällisemmin kattavia poliittisia strategioita, joiden tarkoituksena on parantaa työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä”.
The Commission, jointly with Member States and Social Partners, was asked to “explore the development of a set of common principles on f l flexicurity” as a useful reference in achieving more open and responsive labour markets and more productive workplaces.
Komissiota pyydettiin yhdessä jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten kanssa tutkimaan ”mahdollisuutta laatia joustavaa turvaa koskevat yhteiset periaatteet”. Nämä periaatteet voisivat olla hyödyllisenä vertailukohtana pyrittäessä kohti avoimempia ja paremmin tarpeita vastaavia työmarkkinoita sekä tuottavampia työpaikkoja.
At the European Council in Finland in 2006, an informal Tripartite Social Summit took place.
Eurooppaneuvoston Suomen kokouksen yhteydessä vuonna 2006 järjestettiin sosiaalialan epävirallinen kolmikantahuippukokous.
During this summit the need to adapt to globalisation and change the perspective towards working life in order to find a balance between flexibility and security where economic efficiency and social justice can coexist was stressed.
Huippukokouksessa painotettiin tarvetta sopeutua globalisaatioon ja muuttaa näkemystä työelämästä, jotta joustavuus ja turva voitaisiin saada tasapainoon, ja taloudellinen tehokkuus ja sosiaalinen oikeudenmukaisuus voisivat elää rinta rinnan.
A Communication entitled “Towards common principles of flexicurity” was adopted by the Commission in June 2007.
Komissio julkisti kesäkuussa 2007 tiedonannon nimeltä ”Päämääränä yhteiset joustoturvaperiaatteet”.
Its purpose is to facilitate a comprehensive debate between EU Institutions, Member States, social partners and other stakeholders, so that the European Council may adopt a set of common principles of flexicurity by the end of 2007.
Sen tarkoituksena oli saada EU:n toimielimet, jäsenvaltiot, työmarkkinaosapuolet ja muut sidosryhmät käymään laajaa keskustelua, jotta Eurooppaneuvosto voisi vahvistaa joustoturvasta yhteiset periaatteet vuoden 2007 loppuun mennessä.
These common principles should then inspire and contribute to the implementation of the Integrated Guidelines for Growth and Jobs, and in particular the Employment Guidelines.
Näiden yhteisten periaatteiden on määrää antaa kimmokkeita kasvun ja työllisyyden yhdennettyjen suuntaviivojen ja erityisesti työllisyyspolitiikan suuntaviivojen laadintaan ja edistää niiden täytäntöönpanoa.
The Commission has defined the four components of flexicurity as:
Komissio on määritellyt joustoturvan neljä osatekijää:
• flexible and reliable contractual arrangements (from the perspective of the employer and the employee, of ‘’insiders’’ and ‘’outsiders’’) through modern labour laws, collective agreements and work organisation;
Joustavat ja luotettavat sopimusjärjestelyt (niin työnantajan kuin työntekijän ja ”sisäpiiriläisten” ja ”ulkopuolisten” näkökulmasta) nykyaikaisen työlainsäädännön, työehtosopimusten ja työn organisoinnin avulla.
Features of the EES
3 Euroopan työllisyysstrategian ominaispiirteitä tyisesti heikoimmassa asemassa olevien työntekijöiden jatkuva mukautumiskyky ja työllistettävyys.
• effective active labour market policies (ALMP) that help people cope with rapid change, reduce unemployment spells and ease transitions to new jobs;
Vaikuttava aktiivinen työmarkkinapolitiikka, joka auttaa ihmisiä selviytymään nopeissa muutoksissa, lyhentää työttömyysjaksoja ja helpottaa siirtymistä uuteen työpaikkaan.
• modern social security systems that provide adequate income support, encourage employment and facilitate labour market mobility.
Nykyaikaiset sosiaaliturvajärjestelmät, jotka tarjoavat riittävää toimeentulotukea, kannustavat työntekoon ja helpottavat liikkumista työmarkkinoilla.
This includes broad coverage of social protection provisions (unemployment benefits, pensions and healthcare) that help people combine work with private and family responsibilities such as childcare
Tähän kuuluu laaja joukko sosiaaliturvasäännöksiä (työttömyysetuudet, eläkkeet ja terveydenhuolto), jotka auttavat ihmisiä yhdistämään työssäkäynnin sekä yksityiselämän ja perhe-elämän velvollisuudet, kuten lastenhoidon.
It has also worked on establishing typical “pathways” to be used by Member States towards achieving more flexicurity.
Komissio on myös määrittänyt tyypillisiä toteutustapoja, joita jäsenvaltiot voivat käyttää pyrkiessään lisäämään joustoturvaa.
Pathways are sets of measures that can, if introduced in conjunction with each other, improve a country’s performance in terms of flexicurity. flexicurity.
Toteutustavat ovat toimenpidesarjoja, joilla voidaan parantaa tietyn maan tuloksia joustoturvan alalla, mikäli toimenpiteet otetaan käyttöön samanaikaisesti.
The next Joint Employment Report of 20072008 should focus its analysis on the extent to which Member States are developing comprehensive policy strategies covering the four
Komissio esittää Lissabonin strategian tämän vuoden kansallisia uudistusohjelmia koskevassa selvityksessään myös alustavia huomioita siitä, miten jäsen-
10 years of the European Employment Strategy components of flexicurity. In its analysis of this year’s Lisbon National Reform Programmes, the Commission will provide initial comments on the way Member States might benefit from common principles and pathways of fl exicu-rity to design their own specific policies.
10 vuotta eurooppalaista työllisyysstrategiaa valtiot voisivat hyödyntää joustoturvan yhteisiä periaatteita ja toteutustapoja oman politiikkansa suunnittelussa.
Throughout the next cycle of the Employment Guidelines (2008-2010), Member States will be invited to use their National Reform Programmes to report explicitly on their flexicurity strategies.
Työllisyyspolitiikan suuntaviivojen seuraavalla kierroksella (2008–2010) jäsenvaltioita kehotetaan käyttämään kansallisia uudistusohjelmiaan joustoturvastrategioidensa yksityiskohtaiseen raportointiin.
This will be combined with a strengthened and more focused mutual learning programme to ensure Member States benefit from flexicurity policies that work.
Samalla laaditaan ehdotus vahvistetusta ja paremmin kohdennetusta keskinäisen oppimisen ohjelmasta, jotta jäsenvaltiot saisivat varmasti hyötyä toimivista joustoturvaratkaisuista.
The European Employment Strategy will focus especially on integrated flexicurity policies in the next few years.
Euroopan työllisyysstrategiassa keskitytään seuraavien vuosien aikana erityisesti joustoturvaa koskeviin yhteisiin toimintaperiaatteisiin.
Features of the EES k h s to c
3 Euroopan työllisyysstrategian ominaispiirteitä k h st o c
3.7 The role of the European Social Fund (ESF)
3.7 Euroopan sosiaalirahaston (ESR) rooli
At the Berlin European Council in 1999, the mission and priorities of the ESF were rede- fi fined and its fi financial “envelope” set at €60 billion for the period 2000-2006.
Euroopan sosiaalirahaston toimintaajatus ja toiminnan painopisteet määriteltiin uudelleen Eurooppaneuvoston kokouksessa Berliinissä vuonna 1999, ja rahaston rahoituspuitteiksi vahvistettiin 60 miljardia euroa vuosina 2000–2006.
The ESF has supported important priorities of the EES including active labour market policies, the development of human resources, the integration of vulnerable groups and gender equality on the labour market.
Rahastosta on tuettu Euroopan työllisyysstrategian tärkeitä painopisteitä, kuten aktiivista työmarkkinapolitiikkaa, inhimillisten voimavarojen kehittämistä, muita heikommassa asemassa olevien ihmisryhmien sopeuttamista työmarkkinoille ja sukupuolten tasa-arvoa työmarkkinoilla.
Through the ESF operational programmes agreed between the European Commission and the Member States, the support to national employment policies was conditioned by their consistency with the EES priorities.
Kansalliset työllisyyspoliittiset toimet ovat saaneet tukea Euroopan komission ja jäsenvaltioiden keskenään sopimista rahaston toimenpideohjelmista, mikäli toimien tavoitteet ovat olleet yhteneväiset Euroopan työllisyysstrategian tärkeimpien tavoitteiden kanssa.
For the programming period 2007-2013 (with a financial envelope of €70 billion for the ESF), the ESF priorities have been further synchronised with those of the EES.
Ohjelmakaudella 2007–2013 (jonka aikana ESR:n rahoituspuitteet ovat 70 miljardia euroa), rahaston toiminnan painopisteitä on muutettu entistä enemmän työllisyysstrategian painopisteiden mukaisiksi.
The measures that fall within the Employment Guidelines (including a range of flexicurity policies) are eligible for ESF support, and in many cases the European Regional Development Fund can also provide financial support.
Euroopan sosiaalirahaston tukea voidaan myöntää työllisyyspolitiikan suuntaviivojen (ja myös joustoturvan) piiriin kuuluville toimenpiteille, jotka voivat saada taloudellista tukea monesti myös Euroopan aluekehitysrahastosta.
Among the actions that can be funded are training at company level and active labour market measures, including job-finding assistance of the unemployed, lifelong learning and the promotion of self-em-ployment and entrepreneurship.
Tukeen oikeuttavia toimia ovat yrityksessä järjestetty koulutus ja aktiiviset työmarkkinatoimenpiteet, kuten työttömien avustaminen työnhaussa, elinikäinen oppiminen sekä itsenäisen ammatinharjoittamisen ja yrittäjyyden edistäminen.
3.8 The international dimension k h s to c
3.8 Kansainvälinen ulottuvuus k h st o c
EU’s Social Policy Agenda seeks to promote and disseminate, also beyond the borders of the EU, its values and experience of a model of development combining economic growth and social justice.
EU:n sosiaalipoliittisen toimintaohjelman tarkoituksena on edistää EU:n arvoja ja kokemuksia talouskasvun ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden yhdistävästä kehitysmallista ja välittää niistä tietoa myös EU:n rajojen ulkopuolelle.
Advancing the social dimension of globalisation and decent work for all are key commitments in this respect.
Ohjelmassa sitoudutaan myös vaihtamaan kansainvälisellä tasolla tietoja siitä, miten työllisyyspolitiikan eri näkökohdat voidaan parhaiten toteuttaa niin teknisesti kuin poliittisesti.
International exchanges on how best to implement various facets of employment policy, at both the technical but also the more political level, are also undertaken.
Komissio on laajentanut poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä kansainvälisten järjestöjen ja eri maiden kanssa.
The Commission has developed policy dialogues and cooperation at multilateral and bilateral levels with international organisations, especially the OECD, the International Labour Organisation and G8, and with countries including the USA, Japan, China and India.
Monenvälistä ja kahdenvälistä yhteistyötä tehdään etenkin OECD:n, Kansainvälisen työjärjestön ja G8-maiden kanssa sekä esimerkiksi Yhdysvaltojen, Japanin, Kiinan ja Intian kanssa.
Trends in employment and unemployment rates in the EU
EU:n työllisyys- ja työttömyysasteen kehitys
Chart 1: Employment rates in the EU, US and Japan, 1975-2006
Kuvio 1: Työllisyysaste EU:ssa, Yhdysvalloissa ja Japanissa vuosina 1975–2006