natgillin/translations-raw huggingface dataset:
‘Demographic consequences ofenlargement of the European Union with the 12 candidatecountries’is the title of a newreport which presents an analysisof the impact of enlargement onpopulation ageing and population growth in the EU.
Uudessa raportissa nimeltä Thedemographic consequences ofenlargement of the EU with the12 candidate countries esitetäänanalyysi EU:n laajentumisen vaikutuksista väestön ikääntymiseen ja EU:n väestönkasvuun.Raportissa tultiin siihen tulokseen, että jos 12 ehdokasvaltiotaliittyvät Euroopan unioniin, väestön väheneminen alkaa muutamaa vuotta aikaisemmin, väestöpohjan ikääntyminen vaimentuuhieman, väestöpohja nuorentuujonkin verran eikä odotettavissaolevan työikäisen väestön vähenemisen suhteen tapahdu juurikaan muutoksia.
Thereport concludes that if the 12candidate countries join the EU,population decline will occur several years earlier, populationageing will be slightly suppressed, population dejuvenation will be somewhat stronger,and the expected decline of theworking age population willhardly change.
Euroopankomissio on rahoittanut raportinliittyen toiseen kertomukseentaloudellisesta ja sosiaalisestakoheesiosta.
Funded by the European Commission in thecontext of the second report oneconomic and social cohesion,the report is now available onthe inforegio web site http://europa.eu.int/comm/ regional_policy/sources/ docgener/studies/pdf/ demographic_study_2cr.pdf
Raportti on nyt saatavilla Inforegion verkkosivuilta osoitteesta http://europa.eu.int/comm/ regional_policy/sources/ docgener/studies/pdf/ demographic_study_2cr.pdf
ISPA:green light for 34 new projects
ISPA:vihreää valoa 34 uudelle hankkeelle
At its 14th meeting on 7 and 8November 2002 in Brussels, the Instrument for Structural Policies for Pre-Accession(ISPA) Management Committee gave the green light for 34 new projects to be financed in the candidate countries ofcentral and eastern Europe.
Liittymistä edeltävän rakennepolitiikan välineen (ISPA) hallintokomitea kokoontui 14:nnen kerran 7. ja 8. marraskuuta 2002 Brysselissä ja näytti vihreää valoa Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasvaltioiden 34uuden hankkeen rahoittamiselle.
54 projects, and a total ISPA contribution of EUR2053 million.
varoista suurin osuus menee Puolalle, jolla on käynnissä 54hanketta ja jolle ISPAsta myönnetään 2,053miljardia euroa.
Together with decisions already taken this year, the amountof commitments for ISPA in 2002 now stands at EUR1.1 billion.
Kun mukaan lasketaan tänä vuonna jo tehdyt päätökset, on ISPAn vuoden 2002 maksusitoumusten määrä nyt 1,1 miljardia euroa.
This is broken down between projects for decentralisation (2.5%), transport (48.7%) and the environment(48.8%).
Määrä jaetaan hajauttamista (2,5prosenttia), liikennettä (48,7 prosenttia) ja ympäristöä (48,8 prosenttia)koskevien hankkeiden kesken.
All countries now have a project for decentralisation and the expected balance between environment andtransport projects has been reached in 2002.
Kaikilla valtioilla on nythajauttamishankkeensa, ja odotettu tasapaino ympäristöä jaliikennettä koskevien hankkeiden välillä saavutettiin vuonna2002.
The breakdown for the other countries is as follows:Romania 31 projects (EUR 1171 million), Hungary 30 projects (EUR 547 million), Bulgaria 17 projects (EUR 526 million), Czech Republic 19 projects (EUR 349 million), Slovakia18 projects (EUR280 million), Latvia 21 projects (EUR277million), Lithuania 25 projects (EUR252 million), Estonia 21projects (EUR121 million) and Slovenia 13 projects (EUR70million).
Muiden maiden osalta jako on seuraava: Romania: 31 hanketta (1,171 miljardia euroa), Unkari: 30 hanketta (547 miljoonaa euroa), Bulgaria: 17 hanketta (526 miljoonaa euroa),Tsekki: 19 hanketta (349 miljoonaa euroa), Slovakia: 18 hanketta (280miljoonaa euroa), Latvia: 21 hanketta (277 miljoonaa euroa), Liettua: 25 hanketta (252miljoonaa euroa),Viro: 21 hanketta (121 miljoonaa euroa) ja Slovenia: 13 hanketta (70 miljoonaa euroa).
For further information, see the web site http://europa.eu.int/comm/regional_policy/newsroom/document/ ispa_in_2002.pdf
Lisätietoja on saatavilla osoitteesta http://europa.eu.int/comm/regional_policy/newsroom/document/ ispa_in_2002.pdf
If the Commission signs all current proposals by the end ofthis year, more than EUR5.6 billion will have been decidedfor 249 ISPA projects in the candidate countries between2000 and 2002.
Jos komissio allekirjoittaa kaikki nykyiset ehdotukset vuodenloppuun mennessä, ehdokasvaltioiden 249 ISPA-hankkeelleon myönnetty yli 5,6 miljardia euroa vuosina 2000–2002.Tämä vastaa yli 70:tä prosenttia ISPAn arvioidusta kokonaistalousarviosta vuosiksi 2000–2006.
This is equivalent to more than 70% of theestimated total ISPA budget for 2000–06.
Vuosien 2000–2002
EU renews support for the Northern Ireland peace process
EU uudistaa tukensa Pohjois-Irlanninrauhanprosessille
At its session of 9 and 10December 2002, the Council of Ministers decided to continue the European Union’s financial support to the International Fund for Ireland (IFI), which is worth a total of EUR30 million in 2003 and 2004.
Ministerineuvosto päätti 9. ja 10. joulukuuta 2002 pitämässään istunnossa jatkaa EU:n rahoitustuen myöntämistä Irlannin kansainväliselle rahastolle IFI:lle. Tuen määrä vuosina 2003 ja 2004 on 30 miljoonaa euroa.
The IFI was created in the mid-1980s by the UK and Irish Governments to support early efforts to implement a peaceprocess in Northern Ireland and the border region of Ireland.Its aim is ‘to promote economic and social advance and toencourage contact, dialogue and reconciliation betweennationalists and unionists throughout Ireland’.
Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin hallitukset perustivat IFI:n 1980-luvun puolivälissä tukemaan Pohjois-Irlannin ja Irlannin rajaseudun rauhanprosessin toteuttamisen ensimmäisiä ponnisteluja. Sen tavoitteena on ”edistää taloudellistaja sosiaalista kehitystä ja tukea tasavaltalaisten ja unionistienyhteyksiä, vuoropuhelua ja sovintoa koko Irlannissa”.
Other donorsinclude the USA, Canada, Australia and New Zealand.
Muitatukijoita ovat muun muassa Yhdysvallat, Kanada, Australia ja Uusi-Seelanti.
Structural Funds programmes in the region, in particular the EU programme for peace and reconciliation (‘PEACE programme’).
rakennerahasto-ohjelmat, erityisesti EU:n tukiohjelma rauhanja sovinnon aikaansaamiseksi (Peace-ohjelma).
This renewed EU support encourages harnessingof synergies between the IFI and the Structural Funds programmes.
EU:n uudistetulla tuella kannustetaan hyödyntämään IFI:n ja rakennerahastojen välistä synergiaa.
The EU contribution will be prioritised for crosscommunity or cross-border projects that are sustainable andprovide added value.
EU:n tukea myönnetään tulevaisuudessa ensisijaisesti sellaisille paikkakuntien yhteistyöhankkeille ja rajat ylittäville hankkeille, jotka ovat kestävänkehityksen mukaisia ja jotka tuottavat lisäarvoa.
In addition, conditions for paymentswill be tightened and provisions on publicity reinforced.
Lisäksi maksuehtoja tiukennetaan ja julkisuutta koskevia säännöksiävahvistetaan.
Although it is an independent organisation, the IFI’s objectives and activities are very similar to those pursued by the
Vaikka IFI on itsenäinen organisaatio, sen tavoitteet ja toiminta ovat hyvin samankaltaisia kuin alueella toteutettavat
Newsletter January 2003 en
Tiedotuslehti Tammikuu 2003 fi
No 106 inforegio news
Nro 106 inforegio news
INTERREG III B «Atlantic Area» launch first call forprojects
Atlantin alueen Interreg IIIB -ohjelman ensimmäinenehdotuspyyntö
TEPs add value to localemployment and development
Alueelliset työllisyyssopimuksettyöllisyyden paikallisenkehittämisen vauhdittajina
A new evaluation of the Territorial Employment Pacts (TEPs) concludes that they can representan effective method of adding value to local employment and development.
Alueellisia työllisyyssopimuksia koskevan tuoreen arvioinnin mukaan sopimukset voivat tehostaa merkittävästi työllisyyden paikallista kehittämistä.
issues other than employment, including territorial competitiveness, business support andplanning education and training.
kevissa paikallisissa kehittämishankkeissa,joita voivat olla esimerkiksi alueellisen kilpailukyvyn parantamishankkeet, liiketoiminnantukihankkeet sekä koulutuksen suunnitteluhankkeet.
Furtherinformation is available on theprogramme website at:http://www.interreg-atlantique.org/iiib/eng/index.htm(see «Practical information»).
Lisätietoja ehdotuspyynnöstä saa ohjelman Internet-sivuilta osoitteestahttp://www.interreg-atlantique.org/iiib/eng/index.htm(kohta «Practical information»).
89 Pacts all over the EU were financed by the Structural Funds between 1996 and 2001, withthe objective of tackling unemployment and promoting job creation.
Vuosina 1996–2001 rakennerahastoista rahoitettiin 89:ää eri puolilla unionia tehtyä sopimusta työttömyyden vähentämiseksi ja työpaikkojen luomisen vauhdittamiseksi.
The evaluation states thatthe successful Pacts enhanced resource deployment at local and regional level, helped matchsupply and demand, reduced administrativeoverlap and strengthened clarity in local policiesfor promoting employment.
Edellämainitun arvioinnin mukaan tulokselliset sopimukset tehostivat paikallisten ja alueellistenresurssien käyttöönottoa, helpottivat kysynnänja tarjonnan tasapainottamista, vähensiväthallinnollisia päällekkäisyyksiä ja lisäsivät paikallisten työllisyyspolitiikkojen selkeyttä.
•In current Objective 2 and 3 regions, especiallywhere there is a track record of multi-stake-holder partnership working, the pact typeapproach could add value in terms of strategicco-ordination.
•Erityisesti niillä nykyisillä tavoite 2- ja tavoite3-alueilla, joilla on pitkä kokemus eri sidosryhmien välisestä kumppanuustoiminnasta,sopimuskäytäntömallista saattaa olla hyötyätoimien strategisessa yhteensovittamisessa.
EUR 15.9 million for Europe’s towns and cities
15,9 miljoonaa euroa Euroopan kaupunkienkehittämiseen
•Where there is little tradition of bottom-uppartnership working the Pact model is lessappropriate in the short term.
•Niillä alueilla, joilla alhaalta ylöspäin suuntautuva kumppanuustoiminta on ollutvähäistä, sopimusmalli ei toimi lyhyellä aikavälillä.
It also found that there were very significant variations between the Pacts across the EU, in termsof size, organisation, numbers of partners andmethods of working. The most successful applications of the Pact principle were evident incountries where a system of devolved governance at local level is in place, but where there isnot a tradition of working in partnership.
Arvioinnissa todetaan myös, että eri puolilla Eurooppaa tehtyjen sopimusten välillä on merkittäviä eroja sopimusten laajuuden, organisoinnin, kumppaneiden lukumäärän ja työskentelymenetelmien suhteen.Työllisyyssopimusmalli näytti toimivan parhaiten maissa, joissa paikallishallinnolla on merkittävä asema, mutta joissa ei ole kumppanuustyöskentelyperinnettä.
Irelandand Italy were cited as good examples of this.
Malliesimerkkeinämainitaan Irlanti ja Italia.
•If Pact type approaches are to be implemented, it is important that the Commission develops clear guidance on the overall purpose ofthe approach, Pact selection, objectives andtheir measurement and evaluation, thetimescale, and dissemination and mainstreaming.
•Jos sopimuskäytäntömalli otetaan käyttöön,komission on laadittava selkeät ohjeetmallin yleisestä käyttötarkoituksesta, sopimuksen valinnasta ja tavoitteista, tulostenmittaamisesta ja arvioinnista, niiden levittämisestä ja valtavirtaistamisesta sekä aikataulusta.
These lessons will now be considered by the Commission in the context of planning for thefuture of the Structural Funds post 2006.
Komissio tarkastelee näitä kokemuksia suunnitellessaan vuoden 2006 jälkeisten rakennerahastojen toimintaa.
The Thematic Evaluation can be found at: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docgener/e valuation/doc/tep_report1.pdf
Koska alueelliset työllisyyssopimukset eivät oleenää erillisiä välineitä ja koska tuloksellisetsopimukset on tällä hetkellä sisällytetty rakennerahastojen kauden 2000–2006 ohjelmiin,tulevan politiikan laadinnassa on saadun kokemuksen perusteella syytä ottaa huomioon seuraavat päätelmät ja suositukset: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docgener/ evaluation/doc/tep_report1.pdf
•The Pact type approach has the potential tobe applied to a wider set of local development
•Sopimusmallikäytäntöä voidaan soveltaamonipuolisissa, muuta kuin työllisyyttä kos-
Under the Urban II Community Initiative, the Commission hasjust approved Urbact, a programme for the exchange ofexperience between Europeantowns and cities. The priorities ofthe programme include the creation of thematic networks,training actions, studies andother initiatives taken by cityadministrations or other publicbodies.
Komissio hyväksyi äskettäin Urban II –yhteisöaloitteeseenkuuluvan Urbact-ohjelman,jonka tarkoituksena on kehittää Euroopan kaupunkien keskinäistä kokemusten vaihtoa.Ohjelman painopistealueita ovataihepiirikohtaisten verkkojenluominen, koulutustoimet, tutkimukset ja muut kaupunkienhallintoviranomaisten tai muidenviranomaisten käynnistämäthankkeet.
Further information isavailable from the managingauthority: Ministère délégué à laville et à la rénovation urbaine,194, avenue du Président Wilson,F-93217 Saint Denis La Plaine Cedex, Tel: +33 (0) 1 47 04 11 23,E-mail : jl.drubigny@wanadoo.fr OR on the REGIO website at: http://europa.eu.int/comm/region al_policy/urban2/index_fr.htm
Lisätietoja saa jokoohjelman hallintoviranomaiselta,jonka yhteystiedot ovat seuraavat: Ministère délégué à la villeet à la rénovation urbaine, 194,avenue du Président Wilson, F-93217 Saint Denis La Plaine Cedex, puhelin:(33-0) 1 47 04 11 23,sähköposti: jl.drubigny@wanadoo.fr TAI aluepolitiikan pääosaston Internet-sivulta osoitteesta http://europa.eu.int/comm/ regional_policy/urban2/ index_fr.htm
New report highlights special situationof outermost regions
Unionin syrjäisimpien alueidenerityistilanne uuden kertomuksenpääaiheena
On January 10, 2003 the Commission adopted its biannual report on the implementation of Article 299(2) of the ECTreaty: measures to assist the outermost regions.
Komissio antoi 10. tammikuuta 2003 EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan täytäntöönpanoa koskevanpuolivuotiskertomuksen unionin syrjäisimpien alueiden tukitoimenpiteistä.
number of studies that were commissioned or completed in2002, which will inform the preparation of a general strategy for these regions in 2003.
vuonna 2002 tilattuihin tai päättyneisiin tutkimuksiin, joistasaadaan lisätietoja näiden alueiden vuotta 2003 koskevanyleisstrategian valmistelua varten.
The report provides an update on the progress of and theprospects for the measures adopted under the various Community policies during the second half of 2002.
Kertomuksessa annetaan ajantasaiset tiedot yhteisön eripolitiikkojen yhteydessä vuoden 2002 jälkipuoliskolla toteutettujen toimenpiteiden kehityksestä ja tulevaisuudennäkymistä.
In particular, it refers to measures adopted in the fields of agriculture, fisheries, regional policy, State aid, taxation, customs,tourism, transport, energy, the environment, the informationsociety, research and the international environment.
Siinä käsitellään erityisesti maatalouden, kalastuksen,aluepolitiikan, valtiontuen, verotuksen, tulliasioiden, matkailun, liikenteen, energian, ympäristöasioiden, tietoyhteiskunnan, tutkimuksen ja kansainvälisen toimintaympäristön aloilla toteutettuja toimenpiteitä.
The report notes that the concept of remoteness was incorporated into the rules on state-aid schemes in 2000 and italso refers to special tax exemptions and customs measurestabled or implemented in 2002.
Kertomuksessa todetaan, että syrjäisimmän sijainnin käsiteon sisältynyt valtiontukijärjestelmiä koskeviin sääntöihin vuodesta 2000 ja että se liittyy myös vuonna 2002 ehdotettuihin tai käyttöönotettuihin erityisiin verovapauksiin tai tullitoimenpiteisiin.
It states that a number ofprojects for small firms and tourism are being carried outunder Structural Fund programming for 2000-2006, andthat, as of 2001, ports in the outermost regions form partof the trans-European network (TEN).
Kertomuksen mukaan rakennerahastoistarahoitetaan ohjelmakaudella 2000–2006 joitakin pienyrityksiin ja matkailuun liittyviä hankkeita; lisäksi siinä todetaan,että unionin syrjäisimpien alueiden satamat ovat kuuluneet Euroopan laajuiseen verkkoon vuodesta 2001.
In terms of agriculture and fisheries, the report underlinesthe commitment of the Commission to continuing to takeaccount of the special features of the outermost regions infinalising the reforms of the Common Agricultural Policy andthe Common Fisheries Policy.
Maatalouden ja kalastuksen osalta kertomuksessa korostetaan, että komissio sitoutuu jatkossakin ottamaan huomioonsyrjäisimpien alueiden erityispiirteet yhteisen maatalouspolitiikan ja yhteisen kalastuspolitiikan uudistamisesta päätettäessä.
Reference is also made tochanges in the measures concerning traditional productsand amendments to programming for the structural derogations in agriculture and fisheries.
Kertomuksessa tarkastellaan myös perinteisiin tuotteisiin sovellettavien toimien muutoksia sekä maatalouden jakalastuksen alan rakenteellisia poikkeuksia koskevien ohjelmien parannusehdotuksia.
The report concludes that the promotion of sustainabledevelopment in the outermost regions calls for a variety ofresponses, requiring the input of several Community policies, and it confirms the intention of the Commission to pursue a global implementation strategy with regard to theseregions.
Kertomuksen päätelmien mukaan syrjäisimpien alueiden kestävän kehityksen edistämiseksi tarvitaan monipuolisia ratkaisuja ja useampaan yhteisön politiikkaan liittyvien toimientoteuttamista; tässä yhteydessä komissio myös vahvistaapyrkivänsä laatimaan näitä alueita koskevan yleisen täytäntöönpanostrategian.
The report is available in pdf format at: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docoffic/official/reports/ pdf/rup_en.pdf
Kertomus on saatavilla pdf-muodossa Internet-osoitteesta http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docoffic/official/reports/ pdf/rup_en.pdf
As regards regional policy, the report highlights the inclusionof qualitative criteria in determining eligibility under the new“Solidarity Fund” as evidence of the ongoing considerationof the situation of outermost regions.
Aluepolitiikan osalta kertomuksessa korostetaan laadullistenperusteiden sisällyttämistä uuden solidaarisuusrahastonhankkeiden valintaa koskevaan päätöksentekoon, mikäosoittaisi selkeästi, että syrjäisimpien alueiden tilanne otetaan edelleen huomioon.
It also refers to a
Kertomuksessa viitataan myös
INTERREG:Commission meets officesof the regions in Brussels
INTERREG:Komission ja alueidenedustajien tapaaminen Brysselissä
Some 70 regional representations met with DG REGIO in Brussels on December 12, 2002 to discuss the implementation of the INTERREG Community Initiative.
Lähes 70 alueellisten edustustojen edustajaa ja aluepolitiikan pääosaston edustajat neuvottelivat Brysselissä 12. joulukuuta 2002 Interreg-yhteisöaloitteen täytäntöönpanosta.
when the EU will have 9 new internal borders and 15 newexternal borders, and underlined features to be strengthened in the INTERREG A and B programmes in the future.
envuorossaan Interreg-ohjelmaan laajentumisen jälkeen kohdistuvia haasteita ja määritteli ne Interreg A- ja B-ohjelmientoimet, joita on määrä lujittaa tulevaisuudessa.
Organised in the offices of the Austrian region of Styria, theseminar provided an opportunity to discuss progress in theimplementation of INTERREG and to present good practicesfrom strands A, B and C. The programmes and projects presented related in particular to the Baltic region, the experiences of the Saxony-Anhalt region and cross-border cooperation between Austria (Carinthie and Styrie) and Slovenia.
Tämän Itävallan Steiermarkin alueen edustuston tiloissa järjestetyn seminaarin osanottajilla oli mahdollisuus keskustella Interreg-hankkeen täytäntöönpanosta ja esitellä ohjelmalohkoihin A, B ja C liittyviä hyviä käytäntöjä. Seminaarissa esiteltiin erityisesti Baltian alueen ohjelmia ja hankkeita, Sachsen-Anhaltin alueen kokemuksia sekä Itävallan (Kärnten ja Steiermark) ja Slovenian välistä rajat ylittävää yhteistyötä.
In his presentation, Mr. Poulsen gave an overview of the INTERREG joint management structures and identified someimportant criteria for the success of INTERREG programmes.These include: having strong joint management structures;moving toward concrete projects; having clear objectives,and being truly cross border/transnational.
Esben Poulsen esitteli puheenvuorossaan yleisesti Interregohjelman yhteisiä hallintorakenteita ja määritteli eräitä Interreg-ohjelmien onnistumisen kannalta keskeisiä tekijöitä.Nämä tekijät ovat seuraavat: yhteiset vahvat hallintorakenteet, konkreettiset hankkeet, selkeät tavoitteet ja aidosti rajatylittävä valtioiden välinen toiminta.
Further information is available on the REGIO website, at:
Lisätietoja asiasta onaluepolitiikan pääosaston Internet-sivuilla osoitteessa
The participants also had the chance to meet with Mrs.Elisabeth Helander, Director of the Community Initiativesand the Innovative Actions at DG REGIO, and Mr. Esben Poulsen, head of the Interreg unit.
Kokoukseen osallistuivat myös aluepolitiikan pääosastonyhteisöaloitteista ja innovatiivisista toimista vastaava johtaja Elisabeth Helander sekä Interreg-asioista vastaava yksikönpäällikkö Esben Poulsen. Elisabeth Helander tarkasteli puhe- http://europa.eu.int/comm/regional_policy/interreg3/new/doc_en.htm.
Newsletter February 2003 en
Tiedotuslehti Helmikuu 2003 fi
No 107 inforegio news
Nro 107 inforegio news
The State of Europe’s Regions - Commission adopts the Second Progress Report on Economic and Social Cohesion
Euroopan alueiden tilanne – komissio hyväksyy taloudellistaja sosiaalista koheesiota koskevan toisen väliraportin
On 30 January 2003, Michel Barnier, Commissioner for Regional Policy, presented an update on the state of Europe’sregions in the Second Progress Report on Economic and Social Cohesion.
Aluepolitiikasta vastaava komission jäsen Michel Barnier esitti 30. tammikuuta 2003 ajankohtaisen katsauksen Euroopan alueiden tilanteesta taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevassa toisessa väliraportissa.
The report provides an analysis of the situation and trends concerning economic and social cohesion in the EU with 15 andwith 25 Member States, it provides a summary of the debate onthe future of European regional policy for the period beginningin 2007, and outlines the preparation for enlargement up to theend of 2006.
Raportissa analysoidaan taloudellisen ja sosiaalisen koheesion tilannetta ja suuntauksia 15 ja 25 jäsenvaltion EU:ssa. Lisäksi raportissaesitetään yhteenveto keskustelusta, joka koskee Euroopan tulevaaaluepolitiikkaa vuoden 2007 jälkeen, sekä esitetään pääpiirteittäinlaajentumisen valmistelua vuoden 2006 loppuun saakka.
With regard to the debate on the future of cohesion policy, anumber of key issues have emerged. These include: the need tocontinue to concentrate resources on the less developedregions; the need for special treatment for certain other regions(e.g. regions no more eligible due to a statistical effect, the outermost regions, the less developed islands regions with low population densities mainly in the Nordic countries ); the need tocontinue support for regions not eligible under Objective 1; areinforcement of inter-regional cooperation; simplification ofmanagement and greater decentralisation.
varojen suuntaamista vähiten kehittyneille alueille, tiettyjen muiden alueiden erikoiskohtelun välttämättömyys (esim. tilastollisenvaikutuksen vuoksi tukikelpoisuutensa menettävät alueet, syrjäisimmät alueet, vähiten kehittyneet saaret sekä erittäin harvaanasutut alueet pääasiassa Pohjoismaissa), tarve jatkaa tuen antamista alueille, joilla ei ole oikeutta tavoitteen 1 mukaiseentukeen, alueiden välisen yhteistyön lujittaminen, hallinnon yksinkertaistaminen ja entistä voimakkaampi hajauttaminen.