natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This project concerns the work of the ‘La Fageda’ cooperative, which was set up in 1982 and formed with 117 partners.
Hanke liittyy 117 kumppanin voimin vuonna 1982 perus-tetun ”La Fageda” -osuuskunnan työhön.
It aims to support people with a variety of mental disorders and does this by providing work, and thereby social integration, leading to an improvement in their quality of life.
Sen tavoitteena on auttaa erilaisista mielenterveyshäiriöistä kärsiviä ihmisiä tarjoamalla työtä ja edistämällä siten yhteiskuntaan so-peutumista ja elämänlaadun parantamista.
Its headquarters are located within the natural park of the volcanic zone of the Garrotxa region.
Osuuskunnan päämaja sijaitsee Garrotxan alueen vulkaanisen seudun luonnonpuistossa.
Member State: Spain Region: Cataluña Name of LAG: Fundación Privada Garrotxa Lider Project total cost: EUR 330 500EU: EUR 49 575Other public funds: EUR 49 575Private funds: EUR 231 350Contact person: Cristobal Colón Palasi E-mail: fageda@fageda.com Website: www.fageda.com
Garrotxa Lider Hankkeen kokonaiskustannukset: 330 500 euroa EU: 49 575 euroa Muu julkinen rahoitus: 49 575 euroa Yksityinen rahoitus: 231 350 euroa Yhteyshenkilön nimi: Cristobal Colón Palasi Sähköposti: fageda@fageda.com Verkkosivut: http://www.fageda.com
Photo provided by Ministerio de Agricultura Pesca y Alimentacion
Valokuva: Ministerio de Agricultura Pesca y Alimentacion
Production is around two million units per month. The plant uses advanced technology and is accredited by the EU;· the dairy herd comprising 225 heads of cattle;· a garden and nursery area where forest and native plants are grown to help with conservation and reforestation work;· an occupational therapy service whose main aim is to socially integrate patients and maximise their quality of life.
Osuuskunta toimii neljällä alalla:• meijeriala, joka on yksi tärkeimmistä toimialoista ja joka tuottaa korkealaatuista jogurttia oman tilan maidosta: tuotannon määrä on noin kaksi miljoonaa tuotetta kuukaudessa; tehtaassa käytetään edistyksellistä tek-niikkaa, ja se on EU:n hyväksymä• maidontuotantokarja, joka käsittää 225 nautaa• puutarha ja taimitarha, jossa kasvatetaan metsäkasveja ja kotoperäisiä kasveja suojelu- ja metsitystyön helpot-tamiseksi• työterapiayksikkö, jonka päätavoitteena on auttaa potilai-ta sopeutumaan yhteiskuntaan ja kohentamaan elämän-laatuaan.
This particular rehabilitation service works with the more disturbed patients, and looks after the 40 or so who cannot be employed in other activities.
Tämä erityinen kuntoutusyksikkö työskentelee häiriintyneimpien potilaiden parissa ja huolehtii noin 40 henkilöstä, joita eivoida työllistää muihin toimintoihin.
There is also a resident’s block for those who are unable to lead a normal daily life.
Alueella on myös asuntola niille, jotka eivät voi elää taval-lista elämää.
In this respect, the cooperative oers a variety of social activities during the weekends and holiday periods.
Osuuskunta tarjoaa myös erilaisia sosiaalisia aktiviteetteja viikonloppuisin ja lomien aikana.
Under Leader+ there have been signicant improvements in the qualitative aspects of these activities.
Leader+:n aikana toimintojen laatua on parannettu merkittävästi.
Funding has been used for building and construction work (such as changes made to the oce and visitor’s centre, as well as some new furniture and equipment), new machinery and equipment for the farm and dairy, and a redenition of the marketing policy by taking part in local events.
Varoja on käytetty rakennustöihin eli muun muassa toimiston ja vierailijoiden vastaanotto-pisteen kunnostamiseen sekä uusien kalusteiden ja va-rusteiden hankintaan, uusien koneiden ja laitteiden hankkimiseen maatilalle ja meijeriin sekä markkinointi-politiikan uudelleenmäärittelyyn osallistumalla paikallisiin tapahtumiin.
There is also training for those who join the cooperative.
Lisäksi tarjotaan koulutusta uusille osuuskunnan jäsenille.
From Leader I to Leader+ and beyond to the Leader axis
Leader I:stä Leader+:aan ja sen jälkeen: Leader-toimintalinja
) the LAG programme of actions, with control by ex post monitoring and evaluation.
Valvonta varmistettiin puolestaan jälkiseurannan ja -arvioinnin avulla.
The Leader I programme was coordinated by DGVI (now Directorate-General for Agriculture and Rural Development) but nanced by three Structural Funds: the European Regional Development Fund (ERDF), the European Social Fund (ESF) and the Guidance Section of the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF).
Leader I -ohjelmaa koordinoi pääosasto VI (nykyinen maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto), mutta se rahoitettiin kolmesta rakennerahastosta: Euroopan alue-kehitysrahastosta (EAKR), Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) ja Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) ohjausosastosta.
It was allocated Community expenditure of ECU 400 million over the period 1991–93.
Siihen osoitettiin yhteisön varoista 400 miljoonaa ecua kaudella 1991–1993.
A total of 217 Leader I LAGs were approved, and EU funding totalled ECU 450 million, leading to a total investment of ECU 1 115 million.
Yhteensä hyväksyttiin 217 Leader I:n paikallista toimintaryhmää ja niille myönnettiin 450 miljoonaa ecua EU-rahoitusta.
The 1987 reform of the Structural Funds introduced the concept and practice of‘Community initiatives’, which enabled the Commission to allocate special funds for measures of particular interest to the Community. Leader (liens entre actions de développement de l’économie rurale) was one such initiative.
Rakennerahastojen uudistuksessa vuonna 1987 otettiin käyttöön ”yhteisöaloitteen”käsite ja toimintatapa. Se antoi komissiolle mahdollisuuden osoittaa erityismäärärahoja yhteisön kannalta erityisen kiinnostaviin toimenpiteisiin. Leader (”Liens Entre Actions de Développement de l’Economie Rurale”) oli yksi tällainen aloite.
The Leader programme was announced by the Commission on 19 March 1991, following consultations in 1990.
Komissio il-moitti Leader-ohjelman perustamisesta 19. maaliskuuta 1991 vuoden 1990 aikana pidettyjen kuulemisten jälkeen.
It was much welcomed by people working in local development circles in the dierent EU countries, and built on successful initiatives undertaken in Europe (including some countries outside the EU at that time) since the 1970s.
Paikallisen kehittämisen parissa eri EU-maissa työskentele-vät toimijat olivat ohjelmasta mielissään. Sen pohjana olivat Euroopassa (ja myös eräissä tuolloin EU:n ulkopuolisissa maissa) 1970-luvulta lähtien toteutetut menestyksek-käät aloitteet.
However, certain Member State ministries, and indeed some Commission ocials, were sometimes less enthusiastic, and some did not wish to engage with it at all.
Joidenkin jäsenvaltioiden ministeriöissä ja itse asiassa komission virkamiehistössäkin oli kuitenkin nii-tä, jotka eivät olleet yhtä innostuneita tai jotka eivät halunneet lainkaan osallistua toimintaan.
The follow-up Leader II programme was announced in July 1994, with initial funding of ECU 1 400 million for the (longer) period 1994–99.
Leader II -jatko-ohjelman perustamisesta ilmoitettiin hei-näkuussa 1994. Sille myönnettiin aluksi 1 400 miljoonan ecun määrärahat (pidemmäksi) kaudeksi 1994–1999.
This was later increased to ECU 1 700 million.
Summa korotettiin myöhemmin 1 700 miljoonaan ecuun.
Over 1 000 LAGs were approved within Leader II, this time within national and regional programmes.
Leader II -ohjelmassa hyväksyttiin yli tuhat paikallista toimin-taryhmää, tällä kertaa kansallisten ja alueellisten ohjelmien puitteissa.
Leader+ was envisaged in Agenda 2000 and announced in 1999, and had an EU budget for 2000–06 of EUR 2 105.1 million for the seven-year period.
Leader+:n perustamista suunniteltiin Agenda 2000 -asiakir-jassa ja se vahvistettiin julkisesti vuonna 1999.
As of December 2004, national and regional programmes with a total of 893 LAGs had been approved.
Joulukuussa 2004 kansallisia ja alueellisia ohjelmia oli hyväksytty 893 paikallisen toimintaryhmän edestä.
This followed publication of a positive ex post evaluation of Leader I, positive mid-term indications of Leader II, and strong support for Leader as a key mechanism for sustainable rural development expressed at the Cork Conference in 1996.
Tämä oli seurausta siitä, että Leader I:n jälkiarviointi oli myönteinen, että Leader II:n välivai-heen tiedot olivat myönteisiä ja että Leader sai runsaasti kannatusta keskeisenä kestävän maaseudun kehittämisen välineenä Corkin konferenssissa vuonna 1996.
Leader+ placed more emphasis on quality projects, sustainable impacts, strategies developed on the basis of a unifying theme that complement the mainstream programmes and that are transferable, and actions that encourage job creation.
Leader+:ssa painotettiin enemmän hankkeiden korkealaa-tuisuutta, vaikutusten pitkäaikaisuutta, valtavirran ohjelmia täydentävän yhdistävän teeman pohjalta kehitettyjä, siirret-tävissä olevia strategioita ja toimia, jotka kannustavat luomaan työpaikkoja.
Leader+ could also be applied in any rural area, including those outside the priority regions dened by structural and cohesion policy.
Leader+-ohjelmaan saattoivat lisäksi osallistua kaikki maaseutualueet, myös muut kuin rakenne- ja koheesiopolitiikassa ensisijaisiksi luokitellut alueet.
Although the emphasis has shifted during the history of Leader, the main features of Leader to date can be summarised as follows.· It is‘top down’in the sense of being a (European) Community initiative.· It is ‘bottom-up’ in terms of planning and execution of decisions.· It aims to nd innovative and integrated or multi-secto-ral solutions to rural problems.· It has a territorial/place-based approach, with an emphasis on the sub-regional level.· It requires local partnership — a ‘local action group’ or LAG containing key local development actors from the public and non-public sectors.· It stresses networking between LAGs and (initially transnational, now national and transnational) cooperation.· It used a new nancing instrument at the local level — the ‘global grant’ mechanism.
Vaikka painopiste on Leaderin historian aikana siirtynyt, Leaderin tärkeimmät piirteet voidaan tiivistää seuraavasti:1) Sen näkökulma on ”ylhäältä alaspäin”, sikäli että se on (eurooppalainen) yhteisöaloite.2) Suunnittelu ja päätösten täytäntöönpano tapahtuvat ”alhaalta ylöspäin”.3) Tavoitteena on löytää innovatiivisia ja yhdennettyjä tai monialaisia ratkaisuja maaseudun ongelmiin.4) Siinä sovelletaan alueellista/paikkakuntakohtaista lä-hestymistapaa, jossa painopisteenä ovat alueita pie-nemmät yksiköt.5) Siinä edellytetään paikallisia kumppanuuksia – paikallisia toimintaryhmiä, joihin osallistuvat tärkeimmät paikallisen kehittämisen toimijat julkiselta ja yksityiseltä sektorilta.6) Siinä tähdennetään paikallisten toimintaryhmien ver-kostoitumisen ja (alun perin valtioiden välisen, nykyisin kansallisen ja valtioiden välisen) yhteistyön merkitystä.7) Siinä käytettiin paikallistasolla uutta rahoitusvälinettä, niin sanottua yleiskattavan tuen mekanismia.
This was extremely important in providing ‘up-front’ or ex-ante funding for
Se oli erittäin tärkeää ennakkorahoituksen saamiseksi paikal-
In 2005, the new measures to be funded by the European Agricultural Fund for Rural Development were agreed.
Vuonna 2005 päätettiin uusista toimenpiteistä, jotka ra-hoitetaan Euroopan maaseudun kehittämisen maatalous-rahastosta.
Paragraph 50 of the preamble to the regulation states:
Asetuksen johdanto-osan 50. kappaleessa todetaan seuraavaa:
‘The Leader initiative, after having experienced three programming periods, has reached a level of maturity enabling also Chairman of the International Rural Network and Programme Director of the Arkleton Trust.
) John Bryden on Skotlannissa sijaitsevan Aberdeenin yliopiston emeritusprofessori ja Invernessissä sijaitsevan UHI PolicyWebin johtaja. Hän on myös International Rural Networkin puheenjohtaja ja Arkleton Trustin ohjelmajohtaja.
He had a close involvement with Leader I and Leader II, and was coordinator of the Future Prospects Group of the European Leader Observatory, 1995–2000.
Hän on ollut tiiviisti mukana Leader I- ja Leader II -ohjelmissa sekä toiminut Leader-seurantakeskuksen tulevaisuudennäkymistä vastaavan työryhmän koordinaattorina vuosina 1995–2000.
He took part in the EU-wide evaluation of Leader I, and undertook or collaborated in a number of evaluations of Leader II in Scotland and Ireland.
Hän osallistui EU:n laajuiseen Leader I -ohjelman arviointiin ja toteutti useita Leader II:n arviointeja Skotlannissa ja Irlannissa tai oli niissä osallisena.
Objectives 1 and 2 of the Structural Funds. However, all rural areas in the EU were eligible for Leader+.
keskeisin käytännön kysymys oli tuolloin se, miten näh-dä globalisaatio muutoin kuin pelkkinä uhkina ja mah-dollisuuksina ja miten jatkaa paikallisen ja maailmanlaa-juisen tason väliseen suhteeseen perustuvaa maaseudun kehittämisstrategiaa.
The key practical question for rural areas in this period was how to get beyond the perception of globalisation as a set of threats and opportunities and assess how best to pursue a rural development strategy based upon a relationship between the local and the global.
Leader+:n neljä teemaa olivat seuraavat:1) uusi tekniikka ja taitotieto tuotteiden ja alueiden kilpailukyvyn palveluksessa2) maaseudun asukkaiden elämänlaatu3) paikallistuotteiden arvostuksen lisääminen4) luonnonvarojen ja kulttuuriannin hyödyntäminen.
Leader+ also named women and young people as priority target groups.
Lisäksi Leader+:n ensisijaisia kohderyhmiä olivat naiset ja nuoret.
Leader viewed local people as the principal asset of rural areas, and the distinctive characteristic of Leader projects was the reliance placed on the people who live in rural areas, and on their ability to discover what was best suited to their environment, culture, working traditions and skills.
Kuten akateemiset kirjoittajat Peck ja Tickell totesivat vuonna 1994, paikallisalueiden yleisin taktinen vastaus globali-saatioon oli ”myydä paikallinen globaalille” noudattamalla kilpailustrategioita, joilla houkuteltiin yhä liikkuvammiksi muuttuneita (julkisia ja yksityisiä) investointeja.
Accordingly, the key concepts of Leader included the development of self-help to provide people with the skills to manage and plan projects, the co-nancing of integrated rural development (such as in the tourism, crafts and agrimarketing sectors) and the pursuit of a policy of identity in order to strengthen the image of the areas.
Tällaiset ”kerjää naapurilta” -strategiat (joilla hankittiin voittoja toisen osapuolen kustannuksella) olivat yhä selvemmin tuhoon tuomittuja, ja maaseudun kehittäjät päättelivätkin, että ”heidän”maaseutualueensa kilpailuetu riippui pikemminkin vähemmän liikkuvista ja vähemmän konkreettisista voima-varoista, joiden juuret olivat paikallisalueella ja jotka siten olivat paremmin suojassa globaalilta kilpailulta.
Although the first two measures are relatively straightforward, the latter was a recognition that many of the traditional values and culture of rural areas were under threat.
Minkä ta-hansa Leaderin tukeman hankkeen tarkastelu vuosien var-relta osoittaa, että Leaderista tuli näiden ”vähemmän liikku-vien” voimavarojen kehittämisen, tukemisen ja kaupallista-misen tärkein väline.
More positively, it also recognised that new ‘niche’ markets were developing in Europe which could be exploited for the benet of rural areas and people.
Tämä näkyy kaikissa Euroopan komission Leader-ohjelman yhteydessä toteutetuissa innovatiivi-sissa paikallistoimissa, joista monet on esitelty Leader+ Magazine -lehdessä tai muualla. (1)
As the academic authors Peck and Tickell pointed out in 1994, the most common tactical response by local areas to globalisation has been to ‘sell the local to the global’ through competitive strategies to attract increasingly mobile (public and private) investment.
Leader piti paikallisia asukkaita maaseutualueiden tär-keimpänä valttikorttina, ja Leader-hankkeille oli omi-naista luottamus maaseudun asukkaisiin ja heidän ky-kyynsä saada selville, mikä sopii parhaiten heidän ym-päristöönsä, kulttuuriinsa, työskentelyperinteisiinsä ja osaamiseensa.
Such ‘beggar-thy-neighbour’ strategies (to gain an advantage at the expense of the other party), were increasingly doomed to failure, and rural development practitioners concluded that the competitive advantage of ‘their’ rural area increasingly depended on less mobile and less tangible resources which were locally rooted and were hence better protected from global competition.
Leaderin keskeisiä käsitteitä olivatkin ”oman avun” kehittäminen, jotta ihmiset oppisivat hal-linnoimaan ja suunnittelemaan hankkeita itse, yhdennetyn maaseudun kehittämisen eli esimerkiksi matkailun, käsityöalan ja maataloustuotteiden markkinoinnin rahoittaminen sekä identiteetin vahvistaminen alueita koskevien mielikuvien parantamiseksi.
Any inspection of Leader-supported projects over the years will demonstrate that Leader itself became the main vehicle for developing, enhancing and commercialising these ‘less mobile’ resources.
Kaksi ensimmäistä toimenpidettä ovat melko suoraviivaisia, mutta vii-meksi mainittuun liittyy sen tunnustaminen, että monet maaseutualueiden perinteisistä arvoista ja kulttuurite-kijöistä ovat uhattuina.
This can be seen from any innovative local actions undertaken as part of the European Commission’s Leader programme, many of which have been reported in the Leader Magazine and elsewhere (1).
Myönteisemmin ajateltuna tun-nustettiin myös se, että Eurooppaan oli syntymässä uusia markkinamahdollisuuksia, joita maaseutualueet ja maaseudun asukkaat voisivat hyödyntää.
Particularly important have been Leader projects that have reinforced local identity and self respect (cultural capital), for example through development of regional products and local labelling, linked local sectors formerly isolated from each other such as farming and tourism, commercialised cultural and environmental assets such as nature parks and cultural festivals, developed new applications of information and communications technologies, and revived particular local skills such as boatbuilding or stone walling and linked these with youth training or tourism (2).
Erityisen tärkeitä ovat olleet ne Leader-hankkeet, joilla on vahvistettu paikallista identiteettiä ja itseluottamus-ta (kulttuuripääomaa) esimerkiksi kehittämällä alueellisia tuotteita ja paikallisia tuotemerkkejä, luotu yhteyksiä aiemmin toisistaan erillään toimineiden paikallisten toi-mialojen, kuten maatalouden ja matkailun, välille, kau-pallistettu kulttuuri- ja ympäristötarjontaa eli esimerkiksi luotu luonnonpuistoja tai kulttuurifestivaaleja, kehitetty uusia tieto- ja viestintätekniikan sovelluksia sekä elvytetty erityislaatuista paikallista osaamista, kuten lai-vanrakennus- tai kivenmuuraustaitoja, ja yhdistetty ne nuorisokoulutukseen tai matkailuun.
In essence, many Leader I, II and + projects have helped to
(2) Monet Leader I-, Leader II- ja Leader+-hankkeet ovat pohjimmiltaan auttaneet vahvistamaan sosiaalista pääomaa, kulttuuri-pääomaa, ympäristöpääomaa ja paikallista osaamispää-omaa, jotka kaikki ovat osoittautuneet keskeisiksi ”vähemmän konkreettisiksi voimavaroiksi” ja jotka tuottavat paremman tulotason ja elämänlaadun EU:n menes-tyvillä maaseutualueilla. (3)
Three types of measures could be funded under Leader I and II.
Leader I:stä ja II:sta voitiin rahoittaa kolmenlaisia toimenpi-teitä.
Firstly, the technical support for rural development, including training and assistance for employment, rural tourism, small rms, craft enterprises, local services and agri-marketing. Secondly, measures to equip the Leader groups, which were to be made up of local partnerships in the rural areas.
Niitä olivat ensinnäkin tekninen apu maaseudun kehittämiseen, mukaan lukien koulutus ja avustus seuraavilla aloilla: työllisyys, maaseutumatkailu, pienyritykset, käsityö-yritykset, paikallispalvelut ja maataloustuotteiden markki-nointi; toiseksi toimenpiteet maaseudun paikallisten kumppanuusjärjestelyjen pohjalta luotavien Leader-ryhmien va-rustelemiseksi; kolmanneksi toimenpiteet, joilla luodaan EU:n tason verkosto yhdistämään Leader-ryhmiä.
Thirdly, measures to provide an EU-level network to link the dierent Leader groups. This became known as the European Leader Observatory, which ran transnational seminars on key issues for Leader groups and others, stimulated transnational cooperative projects, published a multilingual Leader Magazine and a regular newsletter, and produced a number of guides for Leader groups, all of which was accessible through the widely used website.
Verkosto tunnettiin eurooppalaisena Leader-seurantakeskuksena, joka järjesti kansainvälisiä seminaareja Leader-ryhmiä ja muitakin kiinnostavista aiheista, tuki valtioiden välisiä yh-teistyöhankkeita, julkaisi monikielistä Leader+ Magazine -lehteä ja säännöllisesti ilmestyvää uutiskirjettä sekä laati Leader-ryhmille useita oppaita, jotka kaikki julkaistiin hyvin suosituilla verkkosivuilla.
After some delays, the Leader+ Observatory took forward this work with stimulating events, publications and exchanges, as well as renewing the website.
Leader+-seurantakeskus jatkoi pienen viiveen jälkeen tätä työtä toteuttamalla tapahtumia, julkaisuja ja vaihtoja sekä uudistamalla verkkosivuja.
) Under Leader II, the Leader European Observatory also produced a directory of 80 case studies of innovative actions located in various rural areas of the European Union (Leader European Observatory, 1996).)
(1) Leader-seurantakeskus laati Leader II:n aikana myös luettelon 80 esimerkkitapauksesta, joissa oli kyse innovatiivisista toimista eri puolilla Euroopan unionin maaseutua (Leader European Observatory, 1996).(2) Shirley Dawen kanssa OECD:n seminaaria varten vuonna 1998 tutkimani tapaukset ryhmiteltiin viiteen luokkaan: menetelmät, ympäristö, paikallistuotteet, uudet toiminnot ja uudet palvelut sekä matkailu.(3) Tämä vahvistui EU:n neljännen puiteohjelman hankkeessa ”Dynamics Of Rural Areas”(DORA), jossa vertailtiin menestyviä ja vähemmän menestyviä maaseutualueita neljän EU:n jäsenvaltion kahdeksalla alueella vuosina 1999–2001. Katso Bryden, J. ja Hart, J. K. (2004), A New Approach to Rural Development in Europe: Germany, Greece, Scotland and Sweden. The Edwin Mellen Press.
Again, the actual experience on the ground varied according to the nature of the LAG partnership and the context in which it was located.
Leader-ohjelmien tähän mennessä suurimpia kysymysmerkkejä teesta ja tilanteesta, jossa se toimi.
In some cases, there was little previous experience of community involvement, and guidance was needed on how this could be achieved.
Joissakin tapauksissa yhteisön osallistumisesta oli vain vähän aiempia koke-muksia, ja tarvittiin ohjausta siihen, miten se toteutettai-siin käytännössä.
The issues that have arisen during the various Leader programmes include the following.
Eri Leader-ohjelmien yhteydessä esiin nousseita kysymyk-siä on seuraavassa:
The former implied that successful projects in one rural area could be transplanted to other parts of Europe.
Ensin mainittu edellytti sitä, että tietyllä maaseutualueella menestyneet hankkeet voidaan toteuttaa myös muualla Euroopassa.
Whilst this recognised that rural areas face a number of similar problems, it failed to reect the dierent social, political and economic contexts in dierent rural areas.
Tässä tunnustettiin, että maaseutualueilla on monia samankaltaisia ongel-mia, mutta siinä ei sen sijaan otettu huomioon erilaisten maaseutualueiden erilaisia yhteiskunnallisia, poliittisia eikä taloudellisia tilanteita.
A further problem with this concept was that it required a longer timescale than was feasible to both determine whether a project was successful and then to transfer it elsewhere. The concept of networking implied sharing knowledge and experience and was therefore linked to the notion of transferability.
Toinen käsitteeseen liittyvä ongelma oli se, että sen määrittämiseen, oliko hanke menestys, ja sen siirtämiseen muualle tarvittaisiin pi-dempi aika kuin oli käytännössä mahdollista. ”Verkos-toitumisen” käsitteeseen liittyi osaamisen ja kokemusten jakaminen, joten se oli sikäli sidoksissa ”siirrettävyy-den” käsitteeseen.