natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This tre n dextends from mammals to insects:45 % of European butterflies arethreatened today.
Tämä suuntaus vallitsee kokoeläinkunnassa nisäkkäistä hyönteisiin.Esimerkkinä voidaan mainita Euroopassatavattavat perhoset, joista 45 prosenttiaon nykyään uhanalaisia.
Around our coasts,fishing methods and water pollutionh a firm marine life such as smallwhales, turtles and monk seals.
Rannikoilla kalastusmenetelmät ja veden pilaantuminen vahingoittavat merielämää, kutenpieniä valaita, kilpikonnia ja munkkihylkeitä.
Badplanning, wasteful land-use andintensive farming have contributedto a loss of natural habitats like wetlands and exte n s i five gra s s l an d s ,which many wild species depend onfor their survival.
Huono suunnittelu, tuhlailevamaankäyttö ja tehoviljely ovat vaikuttaneet siihen, että kosteikkojen ja niittyjenkaltaiset luonnolliset elinympäristöt, joista monien luonnonvaraisten eläintenelämä riippuu, ovat kadonneet.
Fishing methods canharm turtles and othermarine life.
Kalastusmenetelmät voivat vahingoittaa kilpikonnia ja muutamerielämää.
Besides these directives, the EU hasalso played its part in a series ofimportant international conventions,such as the Berne Convention on European wildlife and natural habitats (1979) and the Bonn
Edellä mainittujen direktiivien lisäksi EU on vaikuttanut moniin merkittäviinkansainvälisiin yleissopimuksiin, kuten
As the candidate countries join the EU, they bring with them a 58 %increase in the Union’s land area,covering many unspoiled landscapes,forests and wetlands.
Uudet jäsenmaat tuovatmukanaan monia turmelemattomia maisemia, metsiä ja kosteikkoja. Niiden säilyttäminen on tulevien vuosien suurihaaste.
Their conservation is a major challenge for theyears to come, and adopting the Union’s environmental laws will bean important step in this process.
Tärkeä vaihe tässä prosessissa on EU:n ympäristölainsäädännön omaksuminen.
EU policy aims to halt the loss ofb i ofld i five rs it y, both in Europe andglobally. Within Europe, two direc-
EU:n ympäristöpolitiikan tavoitteena onpysäyttää monimuotoisuuden katoaminen sekä Euroopassa että muualla maail-
C on vention on migra to ry species(1979).
Perinteisissä maatalouskäytännöissäpidettiin huolta maaseudusta.
Traditional farmingpractices cared for thecountryside.
Tämä koskee erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan maita.
The Natura 2000 network alreadycomprises around 15 000 sites, covering some 15 % of the EU territory,and is due to be completed by 2004.The EU also co-finances measures toestablish the network, mainly via the LIFE-Nature Programme.
Natura 2000 -verkosto käsittää jo noin15 000 aluetta, joiden yhteenlaskettupinta-ala on arviolta 15 prosenttia EU:npinta-alasta.
More than415 million euro has gone to over300 projects throughout Euro pfle ,ranging from regenerating oakwoodson the Atlantic coast to protectingb rown bears in Austria.
Verkosto on määrä saadavalmiiksi vuoteen 2004 mennessä.
Re c en t ly,some candidate countries have alsojoined the programme.
EUon mukana rahoittamassa verkostonrakentamista lähinnä LIFE – Luonto -ohjelman välityksellä.
In the end, practical action to protectbiodiversity can only be effective atgrass-roots level, where the nativewildlife is, and with the support oflocal people and their communities.The EU believes that activities thatbring economic benefits – such asfarming or tourism – need not conflict with conservation if they are carried out along sustainable lines.
EU katsoo, että taloudellista etua tuottavan toiminnan, kutenmaanviljelyn tai matkailun, ei tarvitseolla ristiriidassa luonnonsuojelun kanssa, jos sitä harjoitetaan kestävänkehityksen periaatteiden mukaisesti.Sopusoinnun saavuttaminen edellyttääkuitenkin, että kaikki paikalliset toimijat osallistuvat alusta alkaenmuutosten suunnitteluun.
Buta ch i eving this harm o ny meansinvolving all local players in planning change from the outset.
EU:n ympäristöpolitiikan tarkoituksena ei ole vaarantaa työpaikkoja eikä laskea elintasoa vaan parantaa kaikkienelämänlaatua.
EU policy is not designed to put jobs or living standards at risk, but to enhancethe quality of life for us all.Environmental protection must growin partnership with the people.
Ympäristönsuojelua onkehitettävä yhteistyössä kansalaistenkanssa.
However, it is also crucial to integrate nature conservation into otherpolicy areas.
On ensiarvoisen tärkeää, että luonnonsuojelu sisällytetään muihin politiikanaloihin. Yhtenä esimerkkinä on maatalous.
Farming is one example:for centuries, traditional fast firm in gpractices combined food productionw i th care for the countrys i d e .Intensive methods often broke thatlink, damaging wildlife, consumingresources and contributing to chemical pollution.
Perinteisissä maatalouskäytännöissä elintarviketuotanto yhdistettiinvuosisatojen ajan maaseudun hoitoon.Tehoviljelymenetelmät ovat usein katkaisseet tämän yhteyden, vahingoittaneet luontoa, kuluttaneet luonnonvaroja ja lisänneet kemiallista pilaantumista.
Health and quality of life tional initiatives should inform children better about long-term healthimpacts. The EU is also promotinginternational cooperation to tackleenvironmental health risks in developing countries and the detrimentalhealth impact of poverty in general.
Terveys ja elämänlaatu den tavoitteiden lisäksi EU edistää kansainvälistä yhteistyötä, jonka tavoitteenaon ehkäistä kehitysmaissa esiintyviä terveysvaaroja ja yleensäkin köyhyyden haitallisia terveysvaikutuksia.
En v i ro n m en tal pollution causes arange of human health problems,from allergies and infertility to cancer and premature death.
Ympäristön pilaantuminen aiheuttaaihmisille monia terveysongelmia, kutenallergioita, hedelmättömyyttä ja syöpää,ja jopa ennenaikaisen kuoleman.
Children ofall ages are especially vulnerable tothese dangers, partly because up tothe age of five, their vital organs arestill developing, and young peoplealso drink more fluids, eat more food,and breathe more air in relation totheir body weight.
Erityisen alttiita näille vaaroille ovat eri-ikäisetlapset, mikä johtuu osaksi siitä, että elintärkeät elimet kehittyvät viidenteenikävuoteen saakka. Lisäksi lapset juovatpainoonsa nähden enemmän nesteitä,syövät enemmän ruokaa ja hengittävätenemmän ilmaa kuin aikuiset.
The European Commission has beencooperating with the World Health Organisation (WHO) for a number ofyears, often using WHO guidelinesas a basis for EU enviro n m en ta ldirectives.
Euroopan komissio on jo pitkään tehnytyhteistyötä Maailman terveysjärjestön WHO:n kanssa. Usein se on käyttänyt WHO:n ohjeita EU:n ympäristödirektiivien pohjana.
In September 2000, officials from the two organisations metin Brussels and agreed to work morec l o s e ly to ge ther on re s e a rch in ghealth risks and setting standards.
Näiden kahden organisaation edustajat tapasivat Brysselissä syyskuussa 2000, jolloin ne sopivat tutkivansa terveysvaaroja ja kehittävänsänormeja entistä läheisemmässä yhteistyössä.
Eating healthy food
Turvallinen ravinto
Pollutants such as pesticides, dioxinsand PCBs (polych l or in a ted biophenyls) can damage the foetus inthe womb, causing miscarriage, birthdefects or health problems in laterlife.
Saasteet, kuten torjunta-aineet, dioksiinitja PCB-yhdisteet (polyklooratut bifenyylit), voivat vahingoittaa sikiötä kohdussaja johtaa keskenmenoon, synnynnäisiinepämuodostumiin ja myöhemmin esiintyviin terveysongelmiin.
The mortality rate among children stands at a record low, butdespite improvements in air quality,increasing numbers of children aresuffering from asthma and chronicre s p i ra to ry problems.
Lapsikuolleisuuson nykyään alemmalla tasolla kuin koskaan aikaisemmin, mutta yhä useammatlapset kärsivät astmasta ja kroonisistahengitysteiden sairauksista, vaikkailmanlaatu onkin parantunut.
In some Member States, cases of childhoodcancer are also on the incre as e ,which may be related to environmental factors.
Joissakinjäsenvaltioissa lasten syöpäsairaudetovat lisääntymässä, mikä voi johtuaympäristötekijöistä.
Consumers are moreaware of what they eatsince the outbreak of'mad cow disease'.
Hullun lehmän taudinpuhkeamisen jälkeenkuluttajat ovat kiinnittäneet entistäenemmän huomiotanauttimaansa ravintoon.
In recent years, events such as theoutbreak of ‘mad cow disease’ or BSE(bovine spongiform encephalopathy)among cattle in the United Kingdom– and its human consequences in theform of the incurable Creutzfeldt-Jakob Disease – have made consumers more aware than ever of
Viime vuosina kuluttajat ovat alkaneetkiinnittää yhä enemmän huomiota nauttimaansa ravintoon. Tähän ovat vaikuttaneet Yhdistyneessä kuningaskunnassapuhjennut hullun lehmän tauti eli BSE(naudan spongiforminen enkefalopatia)ja sen leviäminen ihmiseen parantumattomana Creutzfeldt-Jakobin tautina.
The European Commission and Member States have together beenpreparing a comprehensive strategyto combat enviro n m en tal healthrisks, focusing in particular on vul-n e rable groups such as ch i l d re n ,pregnant women and older people.This calls for more research and mon-i toring of enviro n m en tal hazard s ,and stepping up the supply of information to the public.
Euroopan komissio ja jäsenvaltiot ovatyhdessä valmistelleet laajaa strategiaa,jonka avulla ympäristön terveysvaarojavoidaan torjua.
Health professionals need to be more aware of theimpact of environmental factors, andwith young people starting to smokeearlier than ever, for example, educa-
Strategiassa painotetaanerityisen alttiiden ryhmien, kuten lasten,raskaana olevien naisten ja vanhustensuojelua.
Choices for a greener future existing chemicals.
Vihreämmän tulevaisuuden valinnat toimin ja sen riskeistä voitiin tiedottaayleisölle.
what they eat. Union-wide cooperation facilitated rapid action to stopthe spread of BSE and to give thepublic more information about risks.In response to the BSE crisis, the EUset up the scientific steering committee in 1997 to guarantee the futureaccuracy of advice on food safety.
EU reagoi BSE-kriisiin perustamalla vuonna 1997 tieteellisen ohjauskomitean, jonka tehtävänä on varmistaa,että elintarvikkeiden turvallisuudestaannetaan tulevaisuudessa luotettavialausuntoja.
To avoid ever-growing traffic congestion, air pollution and stress and toimprove the quality of life in cities,governments and planning authorities need to develop ‘sustainable’transport networks.
aineet on korvattava turvallisemmilla vaihtoehdoilla aina, kun se on mahdollista.
The EU co-fundsresearch on land-use in cities.
Uusien ja vanhojen kemikaalien testausta ja riskinarviointia parannetaankoko EU:ta koskevilla normeilla.
And itsupports the development of transEuropean networks (TENs), promoting public transport and the use ofrail, waterways and shipping for passenger and freight transportation.
Kansainvälisellä tasolla EU on sitoutunut soveltamaan hitaasti hajoavia orgaanisiayhdisteitä koskevaa YK:n yleissopimusta,jonka tavoitteena on poistaa käytöstämaailman 12 vaarallisinta kemikaalia.
C on s u m ers also want to knoww h e ther what they buy conta in sge n e t ic al ly modified orga n is m s(GMOs).
Kuluttajat haluavat myös tietää, sisältävätkö heidän ostamansa elintarvikkeetmuuntogeenisiä organismeja (GMO).
The EU applies controls onthe supply of GMO products on themarket and their potential releaseinto the environment, and new ruleswill ensure that all items containing GMOs must be clearly labelled,sources must be traceable, and theirimpact on the environment constantly monitored.
EUvalvoo markkinoilla olevien GMO-tuottei-den tarjontaa ja organismien mahdollista vapauttamista ympäristöön. Asiastaon laadittu uudet säännöt, joiden mukaan kaikki muuntogeenisiä organismejasisältävät tuotteet on merkittävä selvästi,niiden lähteet on pystyttävä paikantamaan ja ympäristövaikutuksia on seurattava jatkuvasti.
Radiation hasimportant uses in medical diagnosis,but can also damage human health.The EU has recently updated its standards – first laid down in 1957 – top ro tect the public and wo r ke rswhose jobs bring them into contactwith radiation.
EU on hiljattain päivittänyt säteilynormejaan, joilla pyritäänsuojelemaan säteilylle altistuvia yleisöäja työntekijöitä. Normit asetettiin ensimmäisen kerran vuonna 1957.
In 2001, the European Commission’s White Paper set out a new strategyfor controlling dangerous chemicals.It applies two clear principles: precaution where there is any doubtabout safe t y, and replacing hazardous substances with safer onesw h en ever possible.
Vuonna 2001 julkaisemassaan valkoisessa kirjassa Euroopan komissio esittääuuden strategian, jonka avulla voidaanvalvoa vaarallisia kemikaaleja.
EU-wide staff n-dards will improve the testing andr is k- evaluation of both new and
Strategiassa noudatetaan kahta selkeää periaatetta: jos jonkin aineen turvallisuudestaon pienintäkään epäilyä, on ryhdyttäväennalta ehkäiseviin toimiin, ja vaaralliset
Managing natural resources and tackling waste pushing for a 20 % cut in waste ‘forfinal disposal’ between 2000 and2010, increasing to some 50 % by2050.
Luonnonvarojen hallinta ja jätteenkäsittely
Waste prevention, th ro u g hbetter manufacturing methods andconsumer demand for greener products, is the first priority.
Luonnonvarat eivät ole ehtymättömiä.Huolellisella hallinnalla voimme kuitenkin jatkaa niiden hyödyntämistä ja varmistaa niiden käytön tulevaisuudessakin.
Recyclingand recovery come next.
naa tonnia vuodessa.
The remaining waste should be safely incinerated where possible, with landfill asthe last resort.
Jätteiden hävittämisessä syntyy usein epäpuhtauksia,jotka voivat vahingoittaa ihmisten terveyttä.
Na t ural re so u rces are not inexhaustible, and yet with careful management we can go on benefitingf rom these re so u rces with o u tdestroying future supplies.
Toisella sijalla ovatkierrätys ja hyödyntäminen.
It meansreducing consumption of th eresources that are running out, andfinding other ways of maintainingand improving living staff n d a rd sthrough new policies, technologiesand innovations.
Jäljellejäävä jäte olisi poltettava mahdollisimman turvallisesti ja siirrettävä viimekädessä kaatopaikoille.
Forests, rivers and soils are all natural resources that need special attention.
Metsät, joet ja maa ovat luonnonvaroja,joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota.
Forests are also an economicasset, yet some two thirds of Europe’strees are threatened, and damagefrom forest fires is growing in thesouth.
Metsät ovat myös taloudellinenvoimavara, mutta siitä huolimatta noinkaksi kolmasosaa Euroopan puista onvaarassa ja metsäpalot aiheuttavat etelässä yhä suurempia vahinkoja.
The EU wants to see nationaland regional plans for sustainableforest management and protection,and a scheme to help consumersselect wood from these ‘gre en ’sources.
EU:nmielestä olisi laadittava kansallisia jaalueellisia suunnitelmia, joilla edistetään kestävää metsänhoitoa ja -suoje-lua, ja luotava järjestelmä, jolla kuluttajia autetaan valitsemaan ”vihreistä”lähteistä peräisin olevaa puuta.
Forests can be a sustainable asset, if wellmanaged.
Hyvin hoidetut metsät ovat kestäväluonnonvara.
Water is a crucial resource for allforms of life.
Vesion ehdoton edellytys kaikilleelämänmuodoille.
The Union’s approachto rivers and water manage m en ttook a fresh turn in 2000 with theadoption of the Water Framework Directive, drafted through a pioneering, open consultation process.
Lähestymistapa, jota EU on soveltanut jokien hoitoon ja vesitalouteen, sai uuden käänteen vuonna2000. Tuolloin hyväksyttiin vesipolitiikan puitedirektiivi, jonka valmistelussaoli noudatettu uraauurtavaa avointakuulemismenettelyä.
Theobjective is to set standards for waterqu al it y, and ensure people haveaccess to clean drinking water at areasonable cost.
Vesipolitiikantavoitteena on vahvistaa vedenlaatuakoskevat normit ja varmistaa, että kaikki voivat saada juomavettä kohtuulliseen hintaan.
As European society gets wealthier itproduces an increasing amount ofwaste – some 2 000 million tonnes ayear in the EU – and getting rid of ito ften cre a tes pollution that candamage human health.
Kun yhteiskunta vaurastuu, se alkaatuottaa yhä enemmän jätettä.
logo to goods or services that meettough environmental standards.
EU:n ympäristömerkkijärjestelmä perustettiin vuonna 1992.
Ithelps consumers to use their purchasing power to buy from companies that respect the environment.
Tiukat ympäristövaatimukset täyttäville tavaroille japalveluille myönnetään tavoiteltu ”kukkamerkki”.
The EU recognises that industry’ssupport for environmental protectionis crucial.
EU katsoo, että teollisuuden tuella onratkaiseva merkitys ympäristönsuojelussa.
This means consultingbusiness in the drafting of new legislation, co-financing research initiatives, and offering incentives to companies who improve their environmental performance.
Sen vuoksi yrityksiä olisi kuultavauuden lainsäädännön valmisteluvaiheessa, tutkimushankkeita olisi rahoitettava yhteisrahoituksella ja yrityksille,jotka parantavat ympäristönsuojelunsatasoa, olisi tarjottava kannustimia.
The European A w a rds for the Environment, fo rexample, go every two years to fourfirms with outstanding achievementsin this field.
Yksitällainen kannustin on eurooppalainenympäristöpalkinto, joka jaetaan jokatoinen vuosi neljälle sellaiselle yritykselle, jotka ovat saavuttaneet erinomaisiatuloksia ympäristönsuojelun alalla.
The flower is the only true eco-labelvalid throughout the 15 EU MemberS t a tes plus Iceland, Liech te n ste i nand Norway.
Kukkamerkki on ainoa todellinenympäristömerkki, joka on voimassakaikissa EU:n 15 jäsenvaltiossa sekä Islannissa, Liechtensteinissa ja Norjassa.
It is already found onhundreds of products in a wide rangeof categories (19 up to December2 0 01).
Merkkiä käytetään jo sadoissa tuotteissa, jotka edustavat useita tuoteluokkia (19:ää joulukuussa 2001).Ympäristömerkistä annetaan lisätietoasiitä laadituilla verkkosivuilla (http://europa.eu.int/ecolabel).
The eco-label we b s i te( h t t p : / / eu ro p a . eu . in t / e c ofil a be l )gives more information.
Ympäristönsuojelun tulisi olla yhtä tärkeä asia yrityksille kuin tyytyväisetasiakkaat.
En v i ro n m en tal care should be asimportant to business as customersatisfaction, and the growing movetowards corporate social responsibility both in Europe and globally isfo rcing companies to exa m in etheir green as well as their socialcredentials.
Tämävoidaan saavuttaa parantamalla tuotesuunnittelua, valmistamalla tuotteita,jotka kestävät kauemmin ja jotka onhelppo kierrättää ja kunnostaa, sekälaajentamalla vihreiden tuotteidenmarkkinoita.
Also, the EU’s new integrated product policy (IPP) aims to help industryto reduce waste through better product design, making goods longe rlasting and easier to recycle or recondition, and to expand the market forgreen products.
Euroopan ympäristömerkkiä käytetään jo sadoissapäivittäistavaroissa, jotkaon tuotettu ympäristöäsäästävällä tavalla.
The EU regards voluntary action asits first priority.
EU:n tavoitteena on laajentaa tätä ympäristötietoisuutta.
In 1998, for example,E u ropean carm a ke rs pledged todevelop new engines that would cut
Päämääränä on, että kaikkipörssiyhtiöt, joissa on vähintään 500työntekijää, julkaisevat osakkailleen
The European eco-label isfound on hundreds ofdaily products that areproduced in an environmental friendlyway.
EU asettaa etusijalle vapaaehtoisen toiminnan.
Companies are realising that adopting cleaner technologies make ssense both in cutting costs, and inpromoting a better image and winning customers and clients.
Esimerkiksi vuonna 1998 eurooppalaiset autonvalmistajat sitoutuivat kehittämään uudenlaisia moottoreita, joiden avulla voidaan vähentääautojen hiilidioksidipäästöjä ja parantaa niiden polttoainetaloudellisuuttanoin 25 prosentilla vuosina1995–2008.
The EU’saim is to expand this environmentalawa reness, so that ultimately allpublicly quoted companies with 500staff or more will publish annually,for their shareholders, a ‘triple bottom line’ covering not just profitsand losses but also their social andenvironmental results.
Monet tuhannet yrityksetovat liittyneet EU:n ympäristöasioidenhallinta- ja auditointijärjestelmään EMASiin, ja ne julkaisevat säännöllisestiympäristönsuojelunsa tasoa käsitteleviä raportteja.
and 2008. Several thousand companies have joined the EU’s environ-m en tal management and auditscheme (EMAS), and publish regularenvironmental performance reports.In 2001, EMAS was extended to alleconomic sectors including publica u thorities, and the Euro pfle an Commission itself – practising whatit preaches – adopted the EMASprinciples and set internal environmental objectives.
Vuonna 2001 järjestelmää laajennettiin käsittämään kaikkitalouden alat, myös viranomaiset, ja Euroopan komissio, joka noudattaaomia oppejaan, omaksui sen periaatteet ja asetti omat sisäiset ympäristötavoitteensa.
This will mean adjusting taxes to payfor measures to offset the effects ofenergy generation, for example.
vuosittaisen ”kolmoistilinpäätöksen”,jossa ei oteta huomioon pelkästäänvoittoja ja tappioita vaan myös tulokset, joita yhtiö on saavuttanut ympäristönsuojelussa ja sosiaalisten kysymysten hoidossa.
Despite its emphasis on voluntaryaction, the EU favours Europe-widestandards and strong penalties forcompanies that damage the environment.
Hintojen on ylipäätään alettava heijastaa entistä paremmin tavaroiden japalvelujen aiheuttamia ympäristökustannuksia.
The 1996 Direc t i five on Integrated Pollution Prevention and Control standardises environmentalrules for industry across the EU, andcompels companies in specific sectors to obtain operating permits.
Vuonna 1996 annetussa direktiivissä, jolla yhtenäistetään ympäristönpilaantumisen ehkäisemistä ja vähentämistä, vahvistetaan yhdenmukaistetut ympäristösäännöt, jotka koskevat yrityksiä kaikkialla EU:ssa.
European law establishes the principle that the ‘polluter pays’, and Member States are urged tostrengthen their environmental liability regimes, to make industry takeits share of responsibility.
Unionin lainsäädännössä vahvistetaan”saastuttaja maksaa” -periaate ja kehotetaan jäsenvaltioita vahvistamaan ympäristövahinkovastuujärjestelmiään, jotta teollisuus kantaisi omalta osaltaan vastuuta ympäristön vahingoittumisesta.
Taxes will have to coverthe environmental costsof energy generation.
Energiantuotannonympäristökustannukseton katettava verovaroin.
EU enlargement and international action countries of central and easte r n Europe will be able to avoid thewest’s most damaging and expensiveenvironmental mistakes.
EU:n laajentuminen ja kansainvälinen toiminta ympäristövirheet laskemalla kestävänkehityksen perustan jo tässä vaiheessa.
The lifting of the Iron Curtain in1989 revealed an alarming pictureof enviro n m en tal degradation inc en tral and eastern Europe, withcontaminated soil, polluted air andhigh levels of chemical toxicity coupled with fears surrounding the safety of Soviet-era nuclear installations.
Rautaesiripun murtuminen vuonna1989 paljasti ympäristön hälyttävänhuonon tilan Keski- ja Itä-Euroopassa –maaperän saastumisen, ilman pilaantumisen ja myrkyllisten kemikaalien suuret pitoisuudet – ja herätti pelon Neuvostoliiton aikaisten ydinvoimaloidenturvallisuudesta.
The EU has provided financial help,notably via the instrument for struc-t ural policies for pre- a c c e s s i o n(ISPA), which will pay out over EUR500 million each year between 2000and 2006 to support investment inenvironmental infrastructure in thec an d i d ate countries.
EU on antanut ehdokasmaille taloudellista tukea erityisesti liittymistä edeltävän rakennepolitiikan välineen (ISPA)välityksellä. Vuosina 2000–2006 ISPAsta maksetaan vuosittain yli 500miljoona euroa, joilla tuetaan ehdokasmaiden ympäristöinfrastruktuureihintehtäviä investointeja.
However, th evast bulk of the funding must comefrom national resources.
Suurin osa rahoituksesta on kuitenkin otettava kansallisista varoista.
Ultimatelythe responsibility lies with the candidate countries.
Vastuu lankeaa viimekädessä ehdokasmaille.
The Commission hasestimated that they will need tospend around 2–3 % of GDP one n v i ro n m en tal improvements ove reach of the next 15 to 20 years.Public sources of funding will not beenough, and the re fo re priva tefinance needs to be mobilised aswell as funds from foreign and international institutions.
Komissio arvioi,että niiden on käytettävä vuosittainnoin 2–3 prosenttia BKT:stä ympäristönparantamiseen seuraavien 15–20 vuoden aikana.