natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At the same time, the provision of information to potential applicants, through Innovation Relay Centres, National Contact Points, more transparent Info Packs and so on, has been improved to reach a larger audience.
Samalla on parannettu informaation toimittamista potentiaalisille hakijoille luomalla laajemman yleisön tavoittavia välityskeskuksia, kansallisia kontaktipisteitä, läpinäkyvämpiä informaatiopakkauksla ja niin edelleen.
While excellence in science and technology is still the main criterion for participation in FP5, there are parts of the programme which enable participants to achieve such a level over time.
Vaikka tieteen ja teknologian asiantuntemus on yhä tärkein puiteohjelmaan osallistumisen kriteeri, ohjelma sisältää osia, jotka mahdollistavat osallistujille tämän asiantuntemuksen saavuttamisen pidemmän ajan kuluessa.
studies of RTD expenditure from the Structural Funds indicate that there is not necessarily a link between an increase in RTD resources and personnel in Objective 1 regions and the innovative capacity of businesses situated there.
Selvitykset rakennerahastojen TTK-menoeristä osoittavat, että tavoite 1 -ohjelma-alueiden TTK-resurssien ja henkilöstön ja siellä toimivan teollisuuden innovaatiovalmluksien välillä ei välttämättä ole yhteyttä.
The gap between public RTD activities and the needs of firms is particularly wide in these regions.
Kuilu julkisten TTK-toimien ja yritysten tarpeiden välillä on erityisen leveä juuri näillä alueilla.
Improving the international career prospects of young researchers is unlikely in itself to increase the 'absorptive capacity' of a region in the short-term.
Nuorten tutkijoiden k ansainvällsten uranäköalojen parantaminen ei todennäköisesti sellaisenaan lisää alueen 'Imukykyä' lyhyellä tähtäimellä. täimellä.
The candidate countries in Central Europe have been granted full access to FP5, which should enable them to continue their links with the science and technology community in the EU and which should help overcome the technology gap that exists between them and the leading European countries.
Keskl-Euroopan kandidaattivaltlollle on suotu täysi pääsy viidenteen puiteohjelmaan, minkä tulisi mahdollistaa tiede- ja teknologlayhtelsön yhteyksien luo minen näille maille ja auttaa niitä ylittämään niiden ja johtavien eurooppalaisten maiden välillä vallitseva teknologiakullu.
Policy learning effects from EU RTD Initiatives
EU:n TTK-aloitteiden vaikutukset politiikkaoppimisen kannalta
As noted above, there is a positive association between the rate of participation in EU RTD projects and the RTD capacity of a region, as measured, for example, by the number of R & D personnel in the population.
Kuten edellä todettiin, TTK-projektien osallistumisasteen ja alueen TTK-valmiuksien välillä vallitsee positiivinen yhteys, mikäli yhteyttä mitataan esimerkiksi T & K -henkilöstön osuudella kokonaisväestöstä.
This suggests that a long-term strategy of investing in people will increase the capacity to collaborate in international research and technology projects.
Tästä voidaan päätellä, että pitkällä tähtäimellä toteutettu ihmisiin investoimisen strategia parantaa kykyä tehdä kansainvälistä yhteistyötä tiede- ja teknologiaprojekteissa.
Efforts should, therefore, be made in cohesion countries and lagging regions to develop good career possibilities for researchers as a means of combating the brain drain.
Tästä johtuen aivovuodon välttämiseksi ko heesiomaissa ja kehityksestä jäljessä olevilla alueilla tulisi pyrkiä kehittämään tutkijoiden uramahdollisuuksia. sia.
Recent shifts in RTD policy
Viimeaikaisia muutoksia TTK-politiikassa
The EU has played a major role in disseminating good practice in RTD policy by helping to create a 'European Research, Technology, Development and Innovation Community,' where decision-makers, researchers, and other interested parties can communicate and work together, in both formal and informal ways, in official advisory committees, specific RTD programmes and policy exchange initiatives.
Tätä roolia se on toteuttanut auttamalla sellaisen 'Eurooppalaisen tut kimus, teknologia, kehitys ja innovaatioyhteisön' luo misessa, jossa päätöksentekijät, tutkijat ja muut kiin nostuneet tahot voivat kommunikoida ja tehdä yhteistyötä sekä virallisesti että epävirallisesti, virallisissa neuvoa-antavissa komiteoissa, erityisissä TTK-ohjelmissa ja kokemustenvalhtoaloltteissa.
By assisting in this, and through its influence on policy formulation and implementation, EU policy has indirectly contributed to closing the RTD and innovation gap between Member States and regions, and, by changing the culture, it has, in some respects, improved the policy planning process.
Pyrkimällä tähän tavoitteeseen ja käyttämällä vaikutus valtaansa politiikan muodostamisessa ja toimeen-
The Fifth Framework Programme (FP5), represents the continuation of a shift in focus from a policy oriented exclusively towards technology to one that includes innovation as a key concept.
Viiden puiteohjelma edustaa jatkuvuutta painopisteen siirtymisessä puhtaasti teknologiaan keskittyvästä politiikasta innovaation keskeiseksi käsitteekseen omaksuneeseen politiikkaan.
Nevertheless, the Five-Year Assessment Panel that evaluated the first phase of FP5 concluded that more attention could be paid to social and economic aspects.
Pohjimmiltaan edellinen puiteohjelma asetti ensisijaisiksi tavoitealueiksi ne tieteen ja teknologian alat, joilla Euroopan tu
11.7 Research and Development policy jointly set up by DG Regional Policy and DG Enterprise, have helped put innovation high on the policy agenda in over 100 regions.
11.7 Tutkimus- ja kehittämispolitiikka panossa EU-polltiikka on välittömästi vaikuttanut TTK- ja innovaatiokuilun pienentämisessä jäsenmai den ja alueiden välillä, muuttanut kulttuuria ja joissain tapauksissa parantanut suunnitteluprosessia.
These projects have stimulated the establishment of ongoing and long-lasting processes in these regions and have, therefore, prepared the ground for further decentralisation of RTD policies to the regional level.
Nämä projektit ovat stimuloineet meneillään olevia ja pitkäkestoisia prosesseja näillä alueilla ja ovat näin valmistaneet maaperää TTK-politilkan llsähajauttamiselle aluetasolle.
Fine-tun-ing of the planning of RTD policy and the deployment of the Structural Funds for this purpose has been integral to the success.
TTK-polltilkan suunnittelun hienosäätö ja rakennerahastojen käyttö tähän tarkoitukseen on ollut olennaisia tekijöitä onnistumisen kannalta.
Overall, EU RTD policy has adopted an approach oriented more towards innovation than technological excellence as such, better addressing the deficiencies of less favoured regions as a result.
Kokonaisuutena EU:n TTK-politiikka on omaksunut innovaatio-suuntautuneemman lähestymistavan puhtaan teknologisen asiantuntemuksen sijaan, min kä seurauksena heikommin kehittyneiden alueiden puutteet on kyetty ottamaan paremmin huomioon.
The regional dimension of RTD policy has come to be featured explicitly in the Initiative Towards a European Research Area'.
TTK-polltiikan alueellinen ulottuvuus on noussut eksplisiittisesti esiin 'Kohti eurooppalaista tutkimusaluetta' -hankkeessa.
An improvement in the interaction between the deployment of the Structural Funds and RTD policy is important to accelerating the 'catching up' of lagging regions.
Rakennerahastojen ja TTK-politiikan välisen soveltamisen vuorovaikutuksen parantaminen on tärkeää, jotta voitaisiin vauhdittaa kehityksessä jäljessä olevien alueiden kehityksen saavuttamista. ta.
Conclusion: progress in increasing the contribution of EU RTD policy to social and economic cohesion
Johtopäätökset: EU:n TTK-politiikan panos yhteiskunnallisen ja taloudellisen koheesion kannalta
The Structural Funds can provide the necessary support for firms and research institutes in the latter to participate on equal terms in future RTD programmes.
Rakennerahastot voivat tarjota tarvittavan tuen yrityksille ja tutkimuslaitoksille viimeksi mainittujen osallistumisen yhtäläisen osallistumisen ehtojen varmistamiseksi tulevaisuuden TTK-ohjelmlssa.
Moreover, the conditions for a genuine 'territorialisation' of research policies (ie adapting these better to the geographical, social and economic context) need to be studied and put in place.
Lisäksi tutkimuspolitiikan aidon alueellistamisen olosuhteita on tutkittava ja rakennettava.
This could open up new opportunities for policies at all levels to be better integrated into regional or interregional development programmes and for the synergies between them to be strengthened.
Tämä voisi avata uusia mahdollisuuksia kaikilla tasoilla tapahtuvan politiikan paremmalle integroimiselle alueellisiin ja alueiden vä lisiin kehitysohjelmiin, samoin kuin näiden välisten synerglavaikutusten vahvistamiselle.
EU RTD policy has increased its support for those involved in research and technology in the cohesion countries, less favoured regions and candidate countries.
EU:n TTK-polltilkka on lisännyt tukeaan ko heesiomaissa, vähemmän kehittyneillä alueilla ja kandldaattimaissa tutkimuksen ja teknologian alalla työskenteleville.
The absence of statistics on funding prevents quantification of the extent to which funding has been directed towards the latter.
Vertailukelpoisen tilastomateriaalin puuttuminen kuitenkin estää viimeksi mainitun määrällisen arvioinnin.
The increased number of projects with participation from Objective 1 regions, however, and the relatively favourable position of research fellows from cohesion countries in the European Human Mobility schemes point towards a positive contribution towards reducing regional disparities.
Sellaisten projektien määrän kasvu, joihin tavoite 1 -alueet osallistuvat, yhdessä 'Euroopan inhimillinen liikkuvuus' -hankkeisiin osallistuvien ko heesiomaiden tutkijoiden suhteellisen edullisen ase man kanssa on osoituksena alueellisten erojen vähentämisvalkutuksesta.
Moreover, various measures have helped improve the effectiveness of policies relating to innovation in a number of disadvantaged regions.
Lisäksi moninaiset toimenpi teet ovat auttaneet innovaatiopolitiikkojen tehokkuuden edistämistä useilla heikommin kehittyneillä alueilla. la.
The candidate countries have gained from the experience under the INCO programme of developing and managing RTD consortia and establishing partnerships with EU organisations as well as from being introduced to the art of writing EU RTD proposals.
Kandidaattimaat ovat hyötyneet INCO -ohjelmasta saamistaan kokemuksista TTK-konsortloiden kehittämisen ja hallinnoinnin, EU -organisaatioiden kanssa luotujen kumppanuuksien ja TTK-hakemusten kirjoit-
11.8 Transport policy and lowered their cost.
11.8 Liikennepolitiikka määrää ja laski niiden hintoja.
The main areas in which progress was made were:
Erityistä edistystä saa vutettiin seuraavilla alueilla:
Transport Policy in the context of regional development
Liikennepolitiikka aluekehityksen viitekehyksessä
• the interconnection of national networks, particularly through the development of the trans-Euro-pean transport network, which has substantially improved links within the cohesion countries and between these and the Union.
Kansallisten verkostojen yhdistäminen, erityisesti yhteiseurooppalaisen liikenneverkoston (TEN) kehittämisen kautta, mikä on parantanut merkittävästi yhteyksiä koheesiomaiden sisällä sekä nii den ja muiden unionin osien välillä.
The completion of the high-speed rail network will improve links between many regions.
Erityisnopean rautatieverkoston rakentamisen loppuunsaattaminen parantaa yhteyksiä useiden alueiden välillä.
In addition, the new ISPA fund has been set up to finance infrastructure projects in the candidate countries;
Lisäksi on perustettu uusi ISPA-rahasto, jonka avulla rahoitetaan ¡nfrastruktuuriprojekteja hakijamaissa. maissa.
The Common Transport Policy has made a positive contribution to the success of the Union in the past decade.
Euroopan unionin liikennepolitiikalla on olut myönteinen vaikutus unionin kokonaismenestykseen viimeisen vuosikymmenen aikana.
The provision of high quality transport services and infrastructure is an essential prerequisite for ensuring that all regions share in the prosperity that the Single Market is creating.
Korkeatasoiset kuljetuspalvelut ja infrastruktuuri ovat oleellinen edellytys yhteismarkkinoiden luoman hyvinvoinnin jakautumiselle kaikille alueille.
The opening up of markets has reduced prices and made distances shrink to the benefit of peripheral areas.
Markkinoiden avautuminen on laskenut hintoja ja vähentänyt etäisyyksiä, millä on ollut myönteinen vaikutus syrjäisille alueille.
It has also, however, led to a greater volume of traffic, which is now recognised as having negative consequences for congestion, dependency on oil and the environment.
Samalla se on johtanut liikennemäärien kasvuun, millä puoles taan tunnustetaan olevan negatiivisia vaikutuksia ruuhkautumisen, öljyrüppuvuuden ja ympäristön kan nalta.
the removal of bureaucratic controls and the technical harmonisation of transport equipment, which has reduced costs through economies of scale and removed technical barriers to international operations;
Byrokraattisten rajoitteiden poistaminen ja kuljetuslaltteiston tekninen yhteensovittaminen, mikä on laskenut kustannuksia skaalahyötyjen seurauksena ja vähentänyt kansainvälisen toiminnan teknisiä esteitä.
'interoperability' of rail networks, developed first for high-speed trains in 1996, which is about to be extended generally.
Vuonna 1996 erityisnopeita junia varten kehitetty rautatieverkostojen 'yhteentoimivuus', jota tullaan asteittain laajentamaan.
Traffic growth has been greater in the cohesion countries than in the rest of the Union, due mainly to road passenger transport increasing at twice the rate elsewhere as car use catches up.
Liikenteen kasvu on ollut koheesiomaissa suurempaa kuin muualla unionin alueella, pääosin johtuen tieliikenteen kaksinkertaisesta kasvusta verrattuna muihin unionin alueisiin koheesiomaiden saavuttaessa muita autoistumisessa.
The Community has invested substantially in infrastructure, where 'transport funds' (the Trans-European Network-TEN -transport budget line) have been used in conjunction with the Structural Funds, to give a major boost to the provision of infrastructure in the regions.
Yhteisö on Investoinut huomattavia määriä Infrastruktuuriin, missä 'liikennevaroja' (yleiseurooppalainen liikenneverkosto TEN -llikennetalousarvlon erä) on hyödynnetty rakennerahastojen yhteydessä alueellisen Infrastruktuurin luo misen tukemiseksi.
The revision of the Common Transport Policy now underway seeks to improve the quality of transport as much as the services provided.
Meneillään olevalla eurooppalaisen liikennepolitiikan uudelleenarvioinnilla pyritään parantamaan sekä kuljetuksien että palvelujen laatua. tua.
However, there have also been negative aspects.
Politiikalla on kuitenkin ollut myös haitallisia vaikutuksia.
In particular, congestion in urban areas and along main international routes has increased dramatically over the past decade as road traffic has grown.
Erityisesti kaupunkialueiden ja kansainvälisten reittien ruuhkautuminen ovat lisääntyneet dramaattisesti viime vuosikymmenen aikana samalla kun liikenne on lisääntynyt.
The Common Transport Policy through the 1990s
Yhteinen liikennepolitiikka 1990luvulla
There were many achievements between 1992 and 2000.
Vuosien 1992 ja 2000 välillä saavutettiin liikennepolitiikassa paljon.
The supply of transport services, notably by road and air, increased significantly as prices fell in real terms.
Kuljetuspalvelujen tarjonta (erityisesti tie- ja ilmakuljetukset) lisääntyivät huomattavasti reaalihintojen laskiessa.
In road transport, outmoded restrictions were removed completely in 1998.
Tiekuljetusten vanhentuneet rajoitukset poistettiin kokonaisuudessaan 1998.
The opening up of air transport markets increased the number of flights
Ilmakuljetusmarkkinoiden avautuminen lisäsi lentojen
During the 1990s, the issue of sustainability has gained importance.
1990-luvun aikana kysymys kestävästä kehityksestä on tullut yhä tärkeämmäksi.
Under Article 6 of the Treaty, environmental considerations have to be integrated into the definition and implementation of Community policies and activities to ensure development is sustainable.
Perussopimuksen artikla 6:n mukaan ympäristötekijät on sisällytettävä yh teisön politiikka-alueiden ja -toimien määrittelyyn ja toimeenpanoon kestävän kehityksen varmistamiseksi.
The concept of sustainability includes not only environmental concerns but also economic and social considerations. While environmental issues are
Kestävyyden käsite sisältää ympäristötekijöiden lisäksi taloudellisten ja sosiaalisten tekijöiden huomi-
11.8 Transport policy
11.8 Liikennepolitiikka tämä kehitys näyttää toteutuneen.
Pathe motorway, have been sections of the completed.
oon ottamisen. Vaikka ympäristötekijät ovat tärkeitä, ne tulee tasapainottaa kilpailukyvyn ja yhteiskunnallisen hyvinvoinnin tavoitteiden kanssa.
important they have to be balanced against competitiveness and social welfare.
Yleiseurooppalainen liikenneverkosto
In sea transport, the dominance of the northern ports has been challenged by large growth in container traffic in the Mediterranean, as a result of the new port of Gioia Tauro and investment in Algeciras and elsewhere.
1990-luvun aikana ponnisteltiin tukialueilla ja ko heesiomaissa liikennejärjestelmien parantamiseksi, jotta nämä voisivat lähestyä eurooppalaista keskiarvoa.
Above all, transport should be safe.
Ennen kaikkea liikenteen tulisi olla turvallista.
Road safety levels remain unacceptable, with 42,000 killed on the EU's roads every year.
Maan tieliikenteen turvallisuus on yhä ei-hyväksyttävällä tasolla: 42 000 henkilöä saa surmansa EU:n teillä vuosittain.
It is of particular concern that the situation in the cohesion countries is worse than elsewhere.
Erityistä huolta aiheuttaa se, että ko heesiomaiden tilanne on tässä suhteessa muita huonompi.
While they have 17% of EU population, they account for 26% of fatal road accidents, suggesting that road improvements have not been matched by gains in safety.
Koheesiomaissa asuu 17 % EU:n väestöstä, mutta niiden osuus vakavista liikenneonnettomuuksista on 26 %, mistä voidaan päätellä että teiden pa rantaminen ei ole lisännyt turvallisuutta vastaavassa suhteessa.
Maritime safety is also capable of improvement.
Myös meriliikenteen turvallisuutta voidaan parantaa.
Public private partnerships have brought stricter control of the risks taken and of the work carried out.
Julkisen ja yksityisen sektorin väliset kumppanuudet ovat tuoneet mukanaan otettujen riskien ja tehdyn työn tiukemman valvonnan.
Spata airport in Greece and the Vasco da Gama bridge in Portugal are good examples.
Spatan lentokenttä Kreikassa ja Vasco da Gaman silta Portugalissa ovat hyviä esimerkkejä tästä.
The creation of special project authorities in the public sector has also served to improve accountability and efficiency.
Erityisten projektiviranomalsten luominen julkisella sektorilla on myös parantanut vastuullisuutta ia tehokkuutta.
Progress has been made in environmental protection, notably in air quality.
Edistystä on tapahtunut ympäristönsuojelun alueella, erityisesti ilmalaadun kohdalla.
Community directives will reduce air pollution by 70% by 2010 thanks to technical improvements in fuels and vehicles, though some emissions remain a problem.
Polttoaineissa ja lii kennevälineissä eurooppalaisella tasolla tehtyjen teknisten toimenpiteiden ansiosta yhteisödlrektllvit ovat tähän mennessä vähentäneet ilmansaasteita 70 prosentilla vuoteen 2010 mennessä, joskin tietyt päästöt ovat yhä ongelmallisia.
Technical measures at European level are not a complete answer and local measures need to be taken to reduce urban emissions.
Tekniset toimenpiteet eurooppalaisella tasolla eivät ole riittävä ratkaisu ja palkallisia toimenpiteitä tarvitaan kaupunkialueiden päästötasojen laskemiseksi.
New infrastructure can also help, as in the case of the Athens metro, which is expected to reduce car use substantially.
Uudesta infrastruktuurista voi myös olla apua tässä suhteessa, kuten autoilun huomattavaan vähentämiseen tähtäävä Ateenan metron esimerkki osoittaa.
Transport accounted for 28% of C02 emissions in 1998.
Liikenteen osuus hiilidioksidipäästöistä vuonna 1998 oli 28 %.
The EU Kyoto objective of reducing greenhouse gas emissions by 8% by 2008-2012 is far from being met and requires, among other changes, a shift from road to other modes of transport.
EU:lle vuosille 2008-2012 asetetun Kiotoon tavoitteen mukaisen vuosien kahdeksan prosentin kasvihuonepäästöjen vähentämistavoitteen saavuttamisesta ollaan edelleen kaukana ja tavoitteen saavuttaminen edellyttää muiden muutosten ohessa siirtymistä maantieliikenteestä muihin liikennemuotoihin.
To achieve such a shift was one of the aims of the 1992 White Paper.
Tällaisen siirtymän aikaansaaminen sisältyi komission 1992 julkaisemaan valkoiseen kirjaan.
Despite significant growth in short sea shipping, however, the potential of environmen-tally-friendly modes of freight transport, such as inland waterways and rail, has yet to be realised.
Huolimatta lyhyessä ajassa saavutetusta merkittävästä kasvusta lyhyen matkan merikuljetuksissa, ympäristöystävällisten rahtikuljetusmuotojen kuten sisävesi- ja rautatiekuljetusten mahdollisuudet ovat vielä paljolti hyödyntämättä. dyntämättä.
There is a clear need to update Community policy and to propose new measures and priorities to improve the overall efficiency of the transport system.
Yhteisön politiikkaa on selvästi tarpeen uudistaa ja ehdottaa uusia toimenpiteitä ja prioriteetteja liikenne järjestelmän kokonaistehokkuuden parantamiseksi.
The 1992 White Paper identified an inherent risk of the transport system becoming unbalanced and unsustainable and this in effect has happened. The revised policy has to tackle the challenge.
Vuoden 1992 valkoinen kirja totesi epätasapainon ja kestävän kehityksen vastaisen muutoksen vaaran näyttävän olevan liikennejärjestelmälle ominaista ja
11.9 Energy policy
11.9 Energiapolitiikka
Access to reasonably priced energy essential for cohesion consumption and, therefore, stands to be assisted by lower prices. At the same time, it is important for environmental reasons, in particular, that any reductions in price which occur do not lessen efforts to improve energy efficiency.
Kohtuuhintaisen energian saatavuus oleellista koheesion kannalta tösyiden kannalta tärkeää, että mahdollisesti tapahtuvat hinnan alennukset eivät johda vähentyneisiin pyrkimyksiin energian käytön tehokkuuden lisäämiseksi.
The scale of the effect of moving to a single energy market on the energy price differences, which at present exist across the Union is, however, hard to predict, especially since taxes of one kind or another (excise duties, valueadded tax) represent a significant, but highly variable, component of the price of fuel in all countries.
On vaikea nykyisellään arvioida energiayhteismarkkinolden siirtymisestä seuraavien hinnanmuutosten suuruutta, erityisesti koska muun tyyppiset verotukselliset toimet (valmisteverot, arvonlisävero) ovat merkittävä ja maittain huomattavasti vaihteleva hin nan muodostuksen osatekijä.
In addition to liberalisation of markets, the major aspect of EU policy is support for improvements in the distribution network, to increase the availability of supply in peripheral regions, in particular.
Markkinoiden vapauttamisen lisäksi EU-polltiikan tärkeä osatekijä on jakeluverkoston parantamisen tukeminen, erityisesti saatavuuden parantaminen syrjäisillä alueilla.
EU finance has, therefore, contributed to the construction of high-tension electricity lines and of gas pipelines as part of the trans-European Networks, to increase the possibility of trade in energy between Member States and to provide access to natural gas to regions where this energy source does not exist.
EU-raholtus on edesauttanut suurjännitesähkölinjojen ja kaasuputkien rakentamisessa osana yleiseurooppalaisia verkostoja, energiakaupan mahdollisuuksien lisäämiseksi jäsenmaiden välillä ja luonnonkaasun saatavuuden parantamiseksi niillä alueilla, joilla kyseistä energiamuotoa el ole tarjolla.