natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The goal is to create a true European Single Market for Research, where knowledge, researchers and technology can move across frontiers in the same way as goods, people, services and capital do.
Tavoitteena on luoda todelliset eurooppalaiset tutkimuksen yhteismarkkinat, joilla tieto, tutkijat ja teknologia voivat liikkua rajojen yli samaan tapaan kuin tavarat, ihmiset, palvelut ja pääoma.
This is the Fifth Freedom; the freedom of movement of knowledge to where it is best used and exploited.
Tämä on EU:n viides vapaus: tiedon vapaa liikkuminen sinne, missä sitä käytetään ja hyödynnetään parhaiten.
This Fifth Freedom is indispensable if Europe is to become the world’s leading ‘knowledge economy’, where knowledge will help sustain prosperity and competitiveness and address the societal challenges that concern European citizens.
Tämä viides vapaus on välttämätön, mikäli Eurooppa mielii maailman johtavaksi tietoyhteiskunnaksi,jossa tieto auttaa ylläpitämään vaurautta ja kilpailukykyä sekä vastaamaan EU:n kansalaisia koskeviin yhteiskunnallisiin haasteisiin.
By bringing together the research community, industry and policy-makers, it promotes scientific excellence and addresses the fragmentation and duplication in European research that leads to wasted resources, ground lost to our global competitors and a sub-optimal impact on economic growth and job creation.
Kokoamalla yhteen tiedeyhteisön, teollisuuden ja päätöksentekijät ERA edistää tieteellistä osaamista ja pyrkii estämään eurooppalaisen tutkimuksen sirpaloitumisen ja jäljentämisen, jotka aiheuttavat resurssien tuhlausta ja markkina-aseman menettämistä muualta maailmasta tuleville kilpailijoille sekä edistävät haluttua vähemmän talouskasvua ja työpaikkojen luomista.
Making the ERA come true is now a unanimously agreed objective that features high on the political agenda.
ERA:n toteuttaminen on nyt yksimielisesti sovittu tavoite, jolla on tärkeä sija poliittisella asialistalla.
In the science and research area, the overall achievements between 2004 and 2009 have been:
Tiede- ja tutkimusalueen yleisiä saavutuksia vuosina 2004–2009:
> successfully targeting funding to where it has greatest impact on EU competitiveness and scientific excellence, through efficient implementation of a new EU Seventh Research Framework Programme with more funding (up to €54 billion over 7 years); and > putting the ERA project at the centre of the policy agenda through a series of initiative designed to make tangible improvements in building the freedom of movement of knowledge.
> EU:n uuden, seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman tehokkaan täytäntöönpanon avulla rahoitus on suunnattu menestyksellä sinne, missä se edistää parhaiten EU:n kilpailukykyä ja tieteellistä osaamista. Rahoituksen määrä on kasvanut (jopa 54 miljardia euroa seitsemässä vuodessa). > ERA-hanke on sijoitettu poliittisen asialistan ytimeen useiden aloitteiden avulla, joiden tarkoituksena on parantaa konkreettisesti tiedon vapaata liikkumista.
Beyond these global achievements, some particular successes are worth mentioning:
Näiden yleisten saavutusten lisäksi kannattaa mainita muutama erityisen hyvin toteutunut tavoite:
> Establishing the ERC (European Research Council), which grants EU research support, beyond the traditional collaborative transnational research project on predetermined subjects, to a more innovative, science-driven‘free’ research model.
> Julkisen ja yksityisen sektorin välille on luotu tehokasta teknologiayhteistyötä, joka yhdistää yrityksiä ja julkisia tutkimusorganisaatioita teollisen ja teknologisen tutkimuksen avainalueilla useiden laajojen yhteisten teknologia-aloitteiden avulla.
The ERC has been a great success – the first call for grants, in 2007 attracted over 9,000 applications;
Viisi teknologia-aloitetta on käynnistetty innovatiivisen lääketieteen, vetytalouden ja nanoelektroniikan kaltaisilla aloilla.
> Creating effective public – private technology partnerships associating enterprises and public research organisations in key areas for industrial and technological research through several large Joint Technology Initiatives (JTIs).
> Euroopan tutkimusalueen luomisessa on edetty kohdistetusti.
> Taking targeted steps towards a European Research Area and the better coordination of national and EU efforts, by launching initiatives to promote mobility of researchers, joint programming of public research, cross-border investment in large infrastructures and better exploitation of research results.
EU:n ja kansallisten ponnisteluiden koordinointia on tehostettu käynnistämällä aloitteita edistämään tutkijoiden liikkuvuutta, julkisen tutkimuksen yhteistä ohjelmointia, rajatylittäviä investointeja suuriin infrastruktuurihankkeisiin ja tutkimustulosten parempaa hyödyntämistä.
Member States have adopted a joint vision for ERA in 2020 with the right conditions for governance for research and investment in R & D. Member States will report on their progress in investing in R & D through their respective National Reform Programmes;
Jäsenvaltiot ovat hyväksyneet yhteisen näkemyksen ERA:sta vuonna 2020 sekä tutkimuksen ja kehitysinvestointien hallintoa koskevat ehdot. Jäsenvaltiot raportoivat tutkimus- kehitysinvestointiensa edistymisestä omien kansallisten uudistusohjelmiensa kautta.
> Improving the focus of thematically-oriented European research on societal and long-term business needs and maximising the European added value of our support; We have focussed even more intensively, through policy, innovation, organisation and funding on how we can better deal with the major societal issues, such as Alzheimer’s, energy security, climate change or food security.
> Yhteiskunnallisia ja yritysten pitkäaikaisia tarpeita koskevan teemakohtaisen eurooppalaisen tutkimuksenpolttopistettä on parannettu ja EU-tuen lisäarvo Euroopassa on maksimoitu. EU on keskittynyt entistäkin voimakkaammin politiikan, innovoinnin, organisoitumisen ja rahoituksen keinoin siihen, miten voitaisiin paremmin käsitellä keskeisiä yhteiskunnallisia ongelmia, kuten Alzheimerin tautia, ilmastonmuutosta sekä energian ja elintarvikkeiden turvallisuutta.
> Opening European research to the world by adopting a resolutely international dimension, both in the implementation of the Framework Programme and in partnership with Member States.
> EU:n tutkimustyö on avattu maailmalle tunnustamalla päättäväisesti kansainvälinen ulottuvuus niin puiteohjelman täytäntöönpanossa kuin yhteistyössä jäsenmaiden kanssa.
Global challenges need global cooperation and the achievements over the last five years have encompassed new scientific and technological agreements with our neighbours, both global and local.
Maailmanlaajuiset haasteet edellyttävät maailmanlaajuista yhteistyötä, ja viimeisten viiden vuoden saavutuksiin kuuluvat uudet tieteelliset ja teknologiset sopimukset naapureiden kanssa sekä maailmalla että paikallisesti.
> Raising the average level of research in Europe, through specific actions promoting the regional dimension of research and supporting the development of research capacities in the enlarged EU.
> EU:n tutkimuksen keskitasoa on nostettu tietyin toimin, jotka edistävät tutkimuksen alueellista ulottuvuutta ja tukevat laajentuneen EU:n tutkimuskapasiteetin kehittämistä.
26 out of the 27 Member States now have set their own research intensity targets and R & D expenditure increased with growth in real terms in all Member States.
27 jäsenvaltiosta jo 26 on asettanut omat tavoitteensa tutkimuksen määrälle, ja reaaliset tutkimus- ja kehityskulut ovat lisääntyneet kasvun myötä kaikissa jäsenvaltioissa.
The Lisbon Strategy for growth and jobs has also resulted in a higher proportion of the Regional Policy Funds being earmarked for R & D and innovation.
Lissabonin kasvu- ja työpaikkastrategia on myös johtanut siihen, että yhä suurempi osuus rakennerahastojen varoista on suunnattu tutkimus- ja kehitystyölle sekä innovoinnille.
The EIB and the EC have joined forces to develop a new funding instrument for the knowledge economy: the Risk Sharing Finance Facility, freeing up some €10 billion for investments in research development and innovation.
Euroopan investointipankki ja Euroopan yhteisöt ovat yhdistäneet voimansa kehittääkseen uuden rahoitusvälineen tietoyhteiskunnalle: riskinjaon rahoitusväline vapauttaa noin 10 miljardia euroa tutkimukseen, kehitykseen ja innovointeihin kohdistuviin investointeihin.
> Rationalising and simplifying rules and practices for beneficiaries of FP7 and programme management and by using research money even better.
> Määräyksiä ja käytäntöjä on järkeistetty ja yksinkertaistettu seitsemännen puiteohjelman edunsaajien ja ohjelmien hallinnon kannalta ja tutkimusvarojen käyttöä on tehostettu.
Outsourcing of many management tasks to the Research Executive Agency will help the Commission to manage increasing budgets with existing human resources, while focusing more on policy development.
Monien tehtävien ulkoistaminen tutkimuksen toimeenpanovirastolle auttaa komissiota hallinnoimaan lisääntyviä talousarvioita olemassa olevien henkilöstövoimavarojen avulla, jolloin se pystyy itse keskittymään politiikan kehittämiseen.
> Consolidating the Joint Research Centre, the EU’s own research centre, as a provider of robust, independent scientific and technical support for EU policies.
> EU:n oma tutkimuskeskus, Yhteinen tutkimuskeskus, on vakiintunut luotettavan ja riippumattoman tieteellisen ja teknisen tuen tuottajaksi EU-politiikkojen muotoilua varten.
Ireland and FP6 (2002-2006)
Suomi ja kuudes puiteohjelma 2002–2006
Ireland: Classification in EU-27
Suomi: luokitus EU27-maiden keskuudessa
(Legend: IE ranks 3rd for high-tech exports, and 6th for FP7 Success rate within the EU-27 countries)
(Selitys: Suomi on 8. sijalla huipputeknologian viennissä ja 9. sijalla puiteohjelman menestysasteessa EU27-maiden keskuudessa.)
Scientists and engineers as % of labour force, 2006
Tutkimuksen ja kehityksen osuus bruttokansantuotteesta, 2006
Framework Programmes (FP) are the EU’s main method of research funding in Europe.
Puiteohjelmat ovat EU:n tärkein tutkimuksen rahoitusmenetelmä Euroopassa.
The Sixth Framework Programme for Research (FP6), which ran between 2002 and 2006, supported about 200 million Euros of Irish research.
Kuudennesta tutkimuksen puiteohjelmasta, joka oli käynnissä vuosina 2002–2006, tuettiin noin 340 miljoonalla eurolla suomalaista tutkimustyötä.
High-tech exports as % of total exports, 2006
Tutkijoiden ja insinöörien osuus työvoimasta (%), 2006
Summary Innovation Index (SII) - 2008*
Euroopan patenttivirastoon tulleiden patenttihakemusten määrä miljoonaa asukasta kohden, 2004
FP7: Retained funding (as of 1 Oct. 2008)
Huipputeknologian viennin osuus kokonaisviennistä (%), 2006
FP7 Success rates: Applicants from country (as of 1 Oct. 2008)
Innovaatiotoiminnan kokoomaindeksi (SII) - 2008*
Irish researchers were particularly successful in getting funding for research training, career development and mobility schemes, through the‘Human resources and mobility’parts (which are also known as‘Marie Curie Actions’) of the programme‘Structuring the European Research Area (ERA)’.
Suomi menestyi erityisen hyvin seuraavilla aloilla: tietoyhteiskunnan teknologia (yli 86 miljoonaa euroa), kestävä kehitys, globaalimuutos ja ekosysteemit (yli 58 miljoonaa euroa), nanoteknologia ja nanotieteet (yli 46 miljoonaa euroa) sekä biotieteet, genomitutkimus ja terveysalan bioteknologia (yli 45 miljoonaa euroa).
Here, 162 Irish research participants received more than 54 million Euros.
7. puiteohjelman menestysaste: suomalaiset hakijat (1.10.2008)
* The SII gives an overview of aggregate national innovation performance Sources: Science, Technology and Competitiveness key figures report 2008/2009, European Innovation Scoreboard 2007 and DG RTD.
(*) SII on yhteenveto maan kokonaisinnovointikyvystä.Lähteet: Science, Technology and Competitiveness key figures report 2008/2009; Euroopan innovaatiotulostaulu 2008 ja tutkimuksen pääosasto.
FP6 signed contracts: EC contribution by priority area (as of May 2008)
6. puiteohjelman allekirjoitetut sopimukset: EU:n osuus ensisijaisen tavoitealueen mukaan (toukokuu 2008)
Elsewhere, Ireland was also successful in areas such as‘Information Society Technologies’ (over 42 million Euros); ‘Nanotechnology and Nanosciences’(nearly 21 million Euros); and ‘Sustainable Development, Global Change and Ecosystems’ (17 million Euros).
Suomalaistutkijat onnistuivat saamaan rahoitusta myös tutkijakoulutus-, urakehitys- ja liikkuvuusohjelmille Euroopan tutkimusalueen jäsentämisohjelman Tutkijavoimavarat ja liikkuvuus -osioiden (tunnetaan myös nimellä Marie Curie -toimet) kautta. Tällä alalla 109 suomalaistutkijaa sai lähes 28 miljoonaa euroa.
Others 4.7%
Muut11,5 %
Life sciences, genomics and biotechnology for health7.0%
Biotieteet, genomiikka ja terveysalan bioteknologia13,3 %
Research Infrastructures1.9%
Henkilöstö ja liikkuvuus8,2 %
Irish organisations were also active in coordinating and participating in projects under FP6.
Suomalaiset organisaatiot myös koordinoivat kuudennen puiteohjelman hankkeita ja osallistuivat niihin aktiivisesti.
Some 891 Irish organisations were involved in 715 projects; 175 of these were led by Irish organisations.
Noin 1 440 suomalaista organisaatiota osallistui 1 008 hankkeeseen, joista 156 oli myös suomalaisten organisaatioiden johtamia.
Information society technologies21.3%
Toimien koordinoinnin tukeminen3,3 %
(N.B. Please remember that the figures quoted are commitments, not payments)
(Mainitut luvut ovat sitoumuksia, eivät maksuja.)
Human resources and mobility27.3%
Tietoyhteiskunnan teknologiat25,2 %
Policy support and anticipating scientific and technological needs3.6%
Politiikkaa tukeva tutkimus ja tieteen ja teknologian tarpeiden ennakointi3,6 %
Aeronautics and space4.3%
Kestävä kehitys, globaalimuutos ja ekosysteemit 17,1 %
Food quality and safety7.2%
Nanoteknologia ja nanotieteet13,5 %
Sustainable development, global change and ecosystems8.7%
Elintarvikkeiden laatu ja turvallisuus4,4 %
Ireland and FP7 (2007-2013)
Suomi ja seitsemäs puiteohjelma 2007–2013
FP7 Signed Contracts : EC Contribution by Priority Area (as of October 2008)
7. puiteohjelman allekirjoitetut sopimukset: EU:n osuus ensisijaisen tavoitealueen mukaan (lokakuu 2008)
The Seventh Framework Programme for research and technological development (FP7) will operate between 2007 and 2013.
Seitsemäs tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelma on käynnissä vuosina 2007–2013.
By October 2008, Irish research organisations had secured EC contributions of around 42 million Euros through FP7.
Lokakuuhun 2008 mennessä suomalaiset tutkimusorganisaatiot olivat varmistaneet noin 119 miljoonan euron tuen seitsemännestä puiteohjelmasta.
Marie-Curie Actions8%
Muut3,7 %
European Research Council3%
Tutkimusinfrastruktuurit3,1 %
Transport 2%
Terveys21,9 %
Research for the benefit of SMEs2%
Euroopan tutkimusneuvosto3,9 %
Irish research organisations are particularly successful in the following areas of research:‘Information and Communication Technologies’ (20 million Euros), ‘Health’(over 5 million Euros), and ‘Food, Agriculture, and Biotechnology’ (over 3 million Euros).
Suomalaiset tutkimusorganisaatiot menestyvät varsinkin seuraavilla tutkimusaloilla: tieto- ja viestintäteknologia (yli 48 miljoonaa euroa), terveys (yli 26 miljoonaa euroa), elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia (yli 4,5 miljoonaa euroa) sekä turvallisuus (yli 4 miljoonaa euroa).
Environment 2%
Yleinen toiminta7,6 %
Research Infrastructures6%
Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia3,8 %
Energy 4%
Turvallisuus3,6 %
Information and Communication Technologies48%
Tieto- ja viestintäteknologiat40,7 %
The Irish are the lead coordinators in 23 FP7 projects and over 160 Irish organisations are involved in 139 projects.
Ne ovat lisäksi varmistaneet Euroopan tutkimusneuvoston myöntämillä apurahoilla huomattavan rahoituksen tutkijalähtöiseen rajatutkimukseen (yli 8 miljoonaa euroa) ja Marie Curie -toimiin tutkijakoulutus-, urakehitys- ja tutkijoiden liikkuvuusohjelmia varten (yli 4,5 miljoonaa euroa).
(N.B. Please remember that the figures quoted are commitments, not payments)
Suomalaiset ovat johtavia koordinaattoreita 62:ssa puiteohjelman alaisessa hankkeessa, ja 319 suomalaisorganisaatiota osallistuu 217 hankkeeseen.
Research and innovation in the Regional Policy (2007-2013)
Tutkimus- ja kehittämistyö aluepolitiikassa 2007–2013
Regional development is essential to increase research capacity throughout the EU.
Aluekehitys on välttämätöntä tutkimuskapasiteetin lisäämiseksi kautta Euroopan unionin.
Ireland benefits from this kind of support for research under the ‘Regional Competitiveness and Employment’objective, funded by the European Regional Development Fund (ERDF).
Suomi hyötyy tällaisesta tutkimustuesta etupäässä Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen kautta, jonka suurin rahoittaja on Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR).
Several programmes under this objective have targeted research among their priorities. These include:
Tähän tavoitteeseen sisältyy neljä Suomen rajaseutujen välistä tutkimus- ja innovointiohjelmaa: ”Itämeren keskiosa”, ”Pohjoinen”, ”Pohjoinen periferia” ja ”Itämeri”.
> The ‘Southern and Eastern Regional Operational Programme 2007-2013’, which targets Innovation and the Knowledge Economy as a priority.
Esimerkiksi ”Itämeri”-toimintaohjelma saa EU:lta yli 63 miljoonaa euroa Innovaatiotoiminnan edistäminen Itämeren alueella -tavoitteeseen.
Several programmes operating between Ireland’s cross-border regions are co-funded by the European Regional Development Fund (ERDF).
Myös ”Pohjoisen periferian”ohjelma saa EU-rahoitusta yli 19 miljoonaa euroa syrjäisten ja periferia-alueiden innovointi- ja kilpailukyvyn edistämiseen.
Ireland: a key actor of European research
Suomi: avaintekijä EU:n tutkimustyössä
Irish organisations remain actively involved in the Framework Programmes, as coordinators or participants in successful projects, for example:
Suomalaiset ovat edelleen aktiivisesti mukana puiteohjelman hankkeissa joko menestyvien hankkeiden koordinaattoreina tai osallistujina esimerkiksi seuraavasti:
> Three Irish organisations participated in the SEAFOODplus project: the National University of Ireland – Dublin, Teagasc (Agriculture and Food Development Authority) and University College Cork.
> NaPa-hankkeen (uudet nanorakennemenetelmät) osallistujat ovat yhteistyöllään luoneet aktiivisen ja yhtenäisen nanorakennetutkimusyhteisön Eurooppaan. Nanorakenteisilla malleilla on erittäin näkyvä vaikutus monilla eri aloilla, kuten turvallisuudessa, bioteknologiassa ja lääketieteessä. Esimerkiksi elektroniikkaalalla nanorakenteen edistysaskeleet ovat tärkeitä mikrosirujen transistoreiden pienentämisessä, joka tekee niistä entistäkin nopeampia ja voimakkaampia. VTT Micro ja Nanoelectronics ovat kehittäneet yhteistyökumppaniensa kanssa uusia materiaaleja ja välineitä, jättäneet useita patenttihakemuksia ja perustaneet kolme oheisyritystä. > Sleep Restriction -hankkeen tavoitteena on tunnistaa unettomuuden taustalla olevia molekyyleihin ja käyttäytymiseen liittyviä, fysiologisia ja sosiologisia tekijöitä sekä selvittää sen fysiologisia ja käyttäytymiseen liittyviä seurauksia.
> The University College Cork participates in SPICOSA.
> Geo-Bene-hanke (maailmanlaajuinen maapallon tilan seuranta – hyödyn estimointi: nyt ja tulevaisuudessa) tekee ensimmäisenä maailmassa järjestelmällistä tutkimusta maapallon tilan seurannan tuomista hyödyistä.
The objective of this revolutionary project is to develop a self-evolving, holistic research approach for integrated assessment of Coastal Systems.
Sen perusteella voidaan määritellä uusia politiikkoja, joilla tuetaan kestävää kehitystä koskevien kansainvälisten sopimusten täytäntöönpanoa useilla eri aloilla.
SPICOSA mobilizes the the best available scientific knowledge with the aim of integrating science and policy making better. Cork Harbour is one of the 18 study sites where the project will be run.
Esimerkiksi Kansanterveyslaitos kumppaneineen on osoittanut maapallon tilan seurannan hyödyn aliravitsemuksen maantieteellisten keskusten tunnistamisessa; tämän avulla tehostetaan avustustoimintojen suunnittelua.
> Supported by a Marie Curie mobility grant, researchers from Ireland (University College Dublin) and the UK have found that a lethal fungus, Aspergillus fumigatus, reproduces sexually.
> Modtrain-hankkeen (innovatiiviset moduulikonseptit integroitua eurooppalaista rautatiejärjestelmää varten) tavoitteena oli suunnitella standardoituja, yhteensopivia komponentteja tulevaisuuden eurooppalaiseen junaan.
This pathogen causes death in 50% of infected immune-deficient patients.
Hankkeeseen osallistuivat Lumikko Oy ja KMt Group Oy.
These findings represent a major breakthrough in the understanding of the so-called fungus, and hope for those who become exposed to it.
Standardoimalla junan lukemattomat komponentit ja niiden väliset liitännät hanke pyrki parantamaan alan teollisuuden suorituskykyä ja alentamaan kustannuksia.
Bringing together leading international researchers from a wide range of disciplines, FUSION aims to develop high-temperature gas separation membranes, based on newly emerging porous inorganic materials.
Sen tarkoituksena oli varmistaa, että tulevaisuuden junia voitaisiin käyttää eri maiden rautatiejärjestelmissä ja että niitä voisivat kuljettaa veturinkuljettajat eri puolilta Eurooppaa.
> The HILAS project is coordinated by the Aerospace Psychology Research Group at Trinity College Dublin.
> SEAFOODplus, jossa on mukana Helsingin yliopisto, valistaa kalan ja äyriäisten kulutuksen hyvistä terveysvaikutuksista.
The objective of HILAS is to develop a model to make aviation safer. Human error currently contributes to 80% of all accidents involving commercial aircraft.
SEAFOODplus-hankkeen tarkoituksena on muuttaa kuluttajien käsitystä kalasta ja vähentää kalasta ja äyriäisistä saatavan ruokamyrkytyksen vaaraa.
Therefore, HILAS will help improve air safety, through changes in aviation technology and operating systems, aimed at designing-out, preventing and better managing the consequences of human error.
Uusilla menetelmillä on etuja kuluttajille menojen, maun ja terveyden kannalta, ja ne hyödyttävät teollisuuttakin.
> The RENEW project set out to assess various methods of biomass fuel production and Europe’s potential to produce biomass material.
> Nykyään on tarjolla uusi väline niille, joiden työhön liittyy ympäristön suojeleminen haitalliselta ionisoivalta säteilyltä.
The research team, which included the National University of Ireland, Dublin, concluded that synthetic BtL fuels (a type of biofuel made from lingo-cellulosic biomass such as wood, straw and energy plants) could have a substantial effect on reducing emissions from transport.
ERICA-hankkeen (arviointi- ja hallintamenetelmä eliökunnan ja eliöyhteisöjen säteilysuojeluun) osallistujat (kuten Säteilyturvakeskus) ovat kehittäneet menettelytavan, joka auttaa käyttäjiä tekemään tarkan arvion säteilyn mahdollisista vaikutuksista ympäristöön tietyssä tilanteessa ja reagoimaan siihen tarpeen mukaan.
The project has provided a solid foundation for further development of the next generation of biofuels.
ERICAn integroitua lähestymistapaa käytetään jo riskienarvioinnissa ympäri maailmaa.
> By working together, the project partners of NaPa (Emerging Nanopatterning Methods) have created a vibrant, united nanopatterning research community in Europe. Nano-structured patterns have a very visible impact in a wide range of fields, including security, biotechnology and medicine.
> EUROTRANS-BIO-hankkeessa yhdeksän EU:n aluetta ja maata (Suomea edustaa Tekes – teknologian ja innovaatioiden kehittämiskeskus) yhdisti voimansa edistääkseen kansainvälistä bioteknologian tutkimusyhteistyötä varsinkin pk-yritysten keskuudessa.
In electronics, for example, advances in nanopatterning are key to reducing the size of transistors in microchips, making them faster and more powerful. The project’s partners, including University College Cork, developed new materials and tools, filed several patents and founded three spin-off companies.
EUROTRANS-BIOn kautta rahoitettaviin hankkeisiin kuuluu esimerkiksi Shortwheat-hanke, jossa pyritään kehittämään pienikokoinen vehnälajike, joka vastustaa hyvin viljan laatua ja satoa heikentävää sienitautia.