natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Surface area: 45 226 km²Population: 1 356 000 inhabitants Per capita GDP index (2002): 40 (EU-15 = 100)
Pinta-ala: 45 226 km²Väkiluku: 1 356 000 asukasta BKT-indeksi/asukas (2002): 40 (EU-15 = 100)
Structural Funds strategy (2004–06): The structural instruments will pursue four priorities in Estonia (EUR 371 million): the development of human resources; business competitiveness; support for agriculture, fisheries and rural development; the improvement of infrastructure and local development.
Rakennerahastoja koskeva strategia (2004–2006):Rakennepoliittisilla välineillä on neljä ensisijaista tavoitetta Virossa (371 miljoonaa euroa): inhimillisten voimavarojen kehittäminen, yritysten kilpailukyky, maatalouden, kalastuksen ja maaseudun kehityksen tukeminen sekä infrastruktuurin parantaminen ja paikallistason kehitys.
This first experience of managing an economic and social cohesion project involving European funds was a difficult exercise for the Municipality of Haanja.
) ESC: Economic and Social Cohesion (taloudellinen ja sosiaalinen
But this success has resulted in the approval of a new Phare economic and social cohesion project due to start in 2004.
Onnistumisen seurauksena hyväksyttiin kuitenkin uusi Phare ESC hanke, jonka toteutus on tarkoitus aloittaa jo vuonna 2004.
This will involve the complete renovation of the tower erected on the summit of Estonia in 1939 and renovated for the first time back in 1969.
Tarkoituksena on uudistaa täysin Viron huipulle vuonna 1939 rakennettu torni, joka kunnostettiin viimeksi vuonna 1969.
_BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ No 13 _BAR_ p. 19 _BAR_
_BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ Nro 13 _BAR_ s. 15 _BAR_
Panorama N13-EN 19
_BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ Nro 13 _BAR_ s. 15 _BAR_
‘The Environment is the winner in Malta’s single programming document 2004–06’
”Ympäristö on voittaja Maltan yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa 2004–2006”
Marlene Bonnici, Head of the Maltese Managing Authority for the Structural Funds and the Cohesion Fund
Marlene Bonnici, Maltan rakennerahastojen ja koheesiorahaston hallinnointiviraston päällikkö
When drafting Malta’s programming document for the Structural Funds, the Government of Malta took a conscious decision to make the environmental sector the largest beneficiary of the funds which Malta will be receiving post-accession.
Malta on yksi maailman tiheimmin asutuista maista, ja sen asukastiheys on ylivoimaisesti Euroopan unionin suurin: 1 200 asukasta neliökilometriä kohden.
This, of course, was at the expense of other sectors and priorities which are also vital for Malta’s development.
Saaristo muodostuu kolmesta saaresta, joiden ympäristö on erittäin haavoittuvainen.
It was also a decision not based on short-sightedness but a decision to invest in the future of the country and future generations.
Maltassa on myös kukoistava matkailuala, ja saarella käy joka vuosi yli miljoona matkailijaa.
The decision was accepted by all partners, even though reluctantly by some organisations that would like to have seen a greater focus on other priorities.
Saaren ympäristöön kohdistuu vakavia paineita muun muassa pitkälle kaupungistuneen asuinalueen ja maassa 1990-luvulla tapahtuneen taloudellisen kehityksen vuoksi.
With 1 200 inhabitants per square kilometre, Malta is one of the most densely populated countries in the world and has by far the highest population density in the European Union.
Tämä tapahtui luonnollisesti muiden alojen ja painopisteiden kustannuksella, vaikka nekin ovat elintärkeitä Maltan kehityksen kannalta.
Malta also has a thriving tourism industry and attracts over 1 million visitors each year.
Hallitus teki tämän valtavan myönnytyksen varmistaakseen saarten ja niiden ekosysteemien suojelun.
But the archipelago, which consists of three islands, has a very fragile environment and the highly urbanised territory in which we live and the economic development that has taken place in the country in the 1990s has led to severe pressures on the islands’ environment.
Päätös ei ollut lyhytnäköinen, vaan se oli sitoumus investoida maan tulevaisuuteen ja tuleviin sukupolviin. Kaikki kumppanit hyväksyivät päätöksen, tosin jotkin organisaatiot vastahakoisesti, sillä ne olisivat toivoneet muiden painopisteiden korostamista.
However, the Government’s expenditure on environment has risen considerably in the past few years.
Hallitus on lisännyt ympäristömenojaan huomattavasti parin viime vuoden aikana.
Moreover, the obligation to comply with the acquis has strengthened the partnership with relevant nongovernmental organisations and has also had an impact on the generation of new legislation and on enforcement, although there is still much work to be done, particularly in environment infrastructure.
Myös velvollisuus noudattaa yhteisön säännöstöä on edellyttänyt kumppanisuhteiden lujittamista asiasta vastaaviin kansalaisjärjestöihin sekä edistänyt uuden lainsäädännön antamista ja noudattamisen valvontaa, mutta paljon on vielä tehtävänä varsinkin ympäristöinfrastruktuurin alalla.
Under the single programming document, Malta is planning to implement projects on waste management, drinking water, water treatment, air quality and nature protection, amongst others.
Malta aikoo yhtenäisen ohjelma-asiakirjan mukaisesti toteuttaa muun muassa jätehuoltoon, juomaveteen, vedenkäsittelyyn, ilmanlaatuun ja luonnonsuojeluun liittyviä hankkeita.
An education campaign is also planned to support these projects and place them into a tangible context.
Hankkeiden tueksi suunnitellaan valistuskampanjaa, jonka avulla ne sijoitetaan konkreettisiin yhteyksiin.
These projects will also be complemented with other environment projects (mainly in solid waste) under the Cohesion Fund, where again Malta has taken a decision to allocate over 60 % of its funding (well in excess of the obligatory 50 %) to the environment at the expense of transport infrastructure, which is also needed and would have had a far more visible impact in the short-term.
Hankkeita täydennetään myös muilla koheesiorahastosta rahoitetuilla ympäristöhankkeilla (etenkin yhdyskuntajätteiden alalla). Malta päätti koheesiorahastonkin yhteydessä myöntää yli 60 prosenttia rahoituksestaan (siis selvästi enemmän kuin vaaditut 50 prosenttia) ympäristölle liikenneinfrastruktuurin kustannuksella, vaikka sitäkin tarvitaan ja vaikka sen vaikutukset olisivatkin selvästi muita näkyvämpiä lyhyellä aikavälillä.
In this regard, we do hope to make a long-term impact on the quality of life of all citizens, including future generations, and also on the quality of life enjoyed by the hundreds of thousands of tourists who visit us each year.
Toivommekin näillä toimilla parantavamme pitkällä aikavälillä kaikkien kansalaisten, myös vielä syntymättömien, sekä luonamme joka vuosi vierailevien satojentuhansien matkailijoiden elämänlaatua.
In the run-up to accession, Malta was faced with an enormous quantity of legislation to transpose with no support, in terms of infrastructure, from the European Union.
Valmistellessaan liittymistään EU:hun Maltan piti saattaa valtava määrä lainsäädäntöä osaksi kansallista oikeuttaan ilman minkäänlaista infrastruktuuritukea Euroopan unionilta.
Malta was not eligible for ISPA support but in the 2003 preaccession programme was granted the possibility to co-finance one small infrastructural project.
Malta ei ollut oikeutettu ISPA-tukeen, mutta vuoden 2003 liittymistä valmistelevassa ohjelmassa sille myönnettiin mahdollisuus saada yhteisrahoitusta yhteen pieneen infrastruktuurihankkeeseen.
Malta chose the environment and is now in the process of implementing a project on water treatment for the Island of Gozo.
Malta valitsi ympäristön, ja se toteuttaa parhaillaan Gozosaaren vedenkäsittelyhanketta.
Unlike ISPA support, however, Malta co-financed this project with 50 % of national funds.
Toisin kuin ISPA-tuen yhteydessä, Maltan piti kuitenkin rahoittaa puolet hankkeesta kansallisista varoista.
This is the commitment that Malta has towards the environment.
Näin Malta kantaa vastuunsa ympäristöstä.
Surface area: 316 km²Population: 397 000 inhabitants Per capita GDP index (2002): 69 (EU-15 = 100)
Pinta-ala: 316 km²Väkiluku: 397 000 asukasta BKT-indeksi/asukas (2002): 69 (EU-15 = 100)
Structural Funds strategy (2004–06): Malta (EUR 63.2 million) will make strategic investments aimed at boosting the competitiveness of manufacturing and tourism companies, promote integration and training, and implement actions in favour of the environment, rural development and fisheries.
Rakennerahastoja koskeva strategia (2004–2006):Malta (63,2 miljoonaa euroa) toteuttaa strategisia investointeja, vahvistaa käsityö- ja matkailuyritysten kilpailukykyä, edistää osallisuutta ja koulutusta sekä toteuttaa toimenpiteitä ympäristön, maaseudun kehityksen ja kalastuksen hyväksi.
Specific support will be given to the Island of Gozo.
Erityinen tuki on varattu Gozosaarelle.
20 _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ No 13 _BAR_
16 _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ Nro 13 _BAR_
Total cost (signposting): EUR 15 993EU contribution: EUR 6 862
Kokonaiskustannukset (liikennemerkit): 15 993 euroa EU:n rahoitusosuus: 6 862 euroa
Total cost (maps): EUR 290 886EU contribution: EUR 122 977
Kokonaiskustannukset (kartat): 290 886 euroa EU:n rahoitusosuus: 122 977 euroa
‘The underlying plan for this Interreg III B project involving all the countries through which this great river flows, and Bulgaria in particular, was to exploit the cultural diversity of the Danube basin for the purposes of regional development.
”Interreg III B -hankkeessa, johon Bulgaria osallistuu kaikkien Tonavan varrella sijaitsevien valtioiden mukana, taustalla on ajatus edistää aluekehitystä jokialtaan kulttuurisen monimuotoisuuden avulla.
One of the actions involved the production of a topographic base on the scale of 1:500 000 of the Danube region.
Yksi toteutetuista toimista oli 1:500 000 mittakaavan karttapohjan laatiminen Tonavan alueesta.
A digital map of cultural attractions was then generated, completing a catalogue on the industrial heritage to be found on the banks of the Danube.’ ’
Siitä on vedostettu kulttuurinähtävyyksiä esittelevä digitaalinen kartta, joka täydentää Tonavan rannoilla sijaitsevaa teollisuusperintöä esittelevää luetteloa.”
‘The Egrensis Euregio has set up a network of cycle routes in the border area of Bohemia/Bavaria/Saxony/Thuringe, covering 500 km and combining sport, tourism, culture and adventure.
”Euregio Egrensis on suunnitellut Baijerin, Böömin, Saksin ja Thüringenin alueiden rajaseudulle 500 kilometrin mittaisen pyöräilyreittiverkoston, jossa yhdistyvät urheilu, matkailu, kulttuuri ja tutustuminen uusiin alueisiin.
This Phare cross-border cooperation (CBC) project involved designing and signposting the circuit, producing a guide describing each section and highlighting the interesting aspects of each itinerary.
Phare CBC -hankkeessa (*) suunniteltiin ja merkittiin reitti sekä laadittiin opas, jossa kuvaillaan jokainen osuus ja matkan varrella olevat nähtävyydet.
Particular emphasis was placed on two themes which unite the past and present of the partner regions: mining activity and water cures.
Erityisen tärkeään asemaan on nostettu kaksi aihetta, jotka yhdistävät kumppanialueiden historian ja nykypäivän: kaivostoiminta ja kylpylätoiminta.
The route passes through numerous thermal spas and thereby also contributes to the marketing campaign to promote water cures initiated by Interreg.’ ’
Verkoston varrella sijaitsee monta kylpylää, mikä osaltaan edistää Interreg-ohjelman avustuksella käynnistetyn kylpylätoiminnan markkinointia.”
Eugen Scherer, Project Manager E-mail: post.k1@noel.gv.at
Eugen Scherer, hankkeen johtajapost.k1@noel.gv.at
Industrial parks partnership programme (IPPP)
Teollisuuspuistojen kumppanuusohjelma (IPPP)
SLOVAKIASpišská Nova Ves business incubator
SLOVAKIASpišská Nova Vesin yrityshautomo
Total cost: EUR 40 534EU contribution: EUR 21 687
Kokonaiskustannukset: 40 534 euroa EU:n rahoitusosuus: 21 687 euroa
Total eligible cost: EUR 543 532EU contribution: EUR 325 000
Tukikelpoiset kokonaiskustannukset: 543 532 euroa EU:n rahoitusosuus: 325 000 euroa
‘Financed under the Interreg II C Cadses (Central European, Adriatic, Danubian, South-Eastern European Space) programme, the aim of the Industrial parks partnership programme (IPPP) was to set up cooperation networks between parks and activity zones in the targeted regions as an aid to the exchange of information and know-how.
”Interreg II C CADSES -ohjelmasta (Keski-Euroopan, Adrianmeren, Tonavan ja Kaakkois-Euroopan alue) rahoitetun teollisuuspuistojen kumppanuusohjelman (IPPP) tavoitteena oli perustaa kohdealueilla sijaitsevien yrityspuistojen ja -alueiden välisen yhteistyön verkostoja helpottamaan tiedon ja osaamisen vaihtoa.
The IPPP actions mainly consisted of setting up links between industrial parks and organising training, study visits, workshops and international seminars.
IPPP-toimintaan kuului ennen kaikkea teollisuuspuistojen verkottamista sekä koulutuksen, opintomatkojen, työpajojen ja kansainvälisten seminaarien järjestämistä.
The project resulted in the creation of information flows and networks involving Hungarian, Italian and Romanian partners.’ ’
Hankkeen tuloksena luotiin verkostoja ja tietovirtaa unkarilaisten, italialaisten ja romanialaisten kumppaneiden välille.”
‘Built between December 2002 and October 2003, the Spišská Nova Ves business incubator was officially opened on 10 February 2004.
”Joulukuun 2002 ja lokakuun 2003 välisenä aikana rakennettu Spišská Nova Vesin yrityshautomo avattiin virallisesti 19. helmikuuta 2004.
The aim of the project was to improve the economic environment of the Spis region by creating the infrastructure to provide a wide range of services to business.
Tarkoituksena oli parantaa Spisin alueen taloudellista ympäristöä luomalla tehokas infrastruktuuri, joka tarjoaa monenlaisia palveluja yrityksille.
The incubator provides equipment and technical assistance to start-ups and existing businesses.
Hautomo tarjoaa laitteita ja teknistä apua sekä uusille että olemassa oleville yrityksille.
The European Enterprise and Innovation Centre of Spišská Nova completes the services supplied to the businesses based in the incubator, at preferential rates.
Spišská Nova Vesin eurooppalainen yritys- ja innovaatiokeskus täydentää edullisin ehdoin hautomossa toimiville yrityksille tarjottavia palveluja.
These businesses can occupy up 1 100 m² of buildings and land within the site.’ ’
Ne voivat saada käyttöönsä jopa 1 100 neliömetrin tilat ja tontin infrastruktuurin puitteissa.”
György Márton, Deputy Development Manager,South-Transdanubian Regional Development Agency E-mail: martongy@ddrft.hu
György Márton, kehityksestä vastaava apulaisjohtaja,Etelä-Tonavan aluekehitysvirastomartongy@ddrft.hu
_BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ No 13 _BAR_ p. 21 _BAR_
_BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ Nro 13 _BAR_ s. 17 _BAR_
‘Thank you Europe!’
Inforegio-verkkosivut
Effective communication about Europe requires clear ideas and a precise strategic framework.
Inforegio-verkkosivut tarjoavat kattavan kuvan eurooppalaisesta aluepolitiikasta.
For the latest news, go to the ‘Newsroom’ section at: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/newsroom/index_en.htm
Uusimmat tiedot löytyvät ”Newsroom”-osiosta osoitteesta http://europa.eu.int/comm/regional_policy/newsroom/index_en.htm.
© European Communities, 2004Reproduction is authorised, provided the source is acknowledged.
© Euroopan yhteisöt, 2004Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
European Commission, Directorate-General for Regional Policy Unit 01 — Information and Communication Thierry Daman41, avenue de Tervuren, B-1040 Brussels Fax (32-2) 296 60 03E-mail: regio-info@cec.eu.int Internet: http://europa.eu.int/comm/dgs/regional_policy/index_en.htm
Euroopan komissio, aluepolitiikan pääosasto Yksikkö 01 – ”Tiedotus ja viestintä”Thierry Daman Avenue de Tervuren 41, B-1040 Bruxelles F. (32-2) 296 60 03Sähköposti: regio-info@cec.eu.int Internet: http://europa.eu.int/comm/dgs/regional_policy/index_fi.htm .htm
Information on European Union regional aidhttp://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm
Tietoa Euroopan unionin aluetuistahttp://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm
Consult the Inforegio website for an overview of European regional policy.
Inforegio-verkkosivut tarjoavat kattavan kuvan eurooppalaisesta aluepolitiikasta.
_BAR_ No 14 _BAR_ September 2004 _BAR_ panorama
_BAR_ Nro 14 _BAR_ syyskuu 2004 _BAR_ panorama
A boost for European solidarity
Euroopan solidaarisuuden vahvistajana
The Cohesion Fund: A boost for European solidarity
Koheesiorahasto Euroopan solidaarisuuden vahvistajana
The Cohesion Fund in evolution
Koheesiorahasto muutoksessa
While related to the family of Structural Funds, the Cohesion Fund has been more of a first cousin than a sibling.
Rakennerahastojen sukulainen, koheesiorahasto, on pikemminkin serkku kuin perheenjäsen.
Since 1994, it has retained its distinctive objectives and implementing provisions while achieving a high degree of coordination with the ERDF.
Sen tavoitteet ja erityiset täytäntöönpanosäännöt ovat pysyneet muuttumattomina vuodesta 1994, ja sen toiminta on sovitettu laajamittaisesti yhteen Euroopan aluekehitysrahaston kanssa.
Now more than 10 years old, the Cohesion Fund took on a new lease of life with the addition of 10 new beneficiary States on 1 May 2004.
Kymmenvuotiaassa koheesiorahastossa alkaa nyt uusi aika, kun sen piiriin tuli 1. toukokuuta 2004 kymmenen uutta edunsaajavaltiota.
From the ground: Poland
Omakohtainen kokemus: Puola
Four years of the ISPA: from pre-accession to cohesion
Nelivuotias ISPA: liittymisen valmistelusta koheesioon
Based on the same concept, the ISPA pre-accession instrument shares a large number of common features with the Cohesion Fund.
Täyttääkseen unionin ympäristövaatimukset ja kehittääkseen kestävästi talouttaan lukuisten kokemiensa ympäristökatastrofien jälkeen Galicia on käynnistänyt laajan jätevesien ja kiintojätteiden jätehuoltoohjelman.
The ISPA in action: Hungary, Slovenia, Bulgaria, Romania
Omakohtainen kokemus: Irlanti ja Portugali
The Cohesion Fund in action: Greece, Ireland, Portugal, Spain
Koheesiorahasto toiminnassa: Kreikka, Espanja, Irlanti, Portugali
Cover: M1-Boyne Bridge in Drogheda (Ireland),cofi financed by the Cohesion Fund.
Kansi: Koheesiorahaston yhteisrahoittama Boynen silta Droghedassa (Irlanti)
Editor: Thierry Daman, European Commission, Directorate-General for Regional Policy.
Vastaava toimittaja: Thierry Daman, Euroopan komissio, aluepolitiikan pääosasto
This magazine is printed in English and French on recycled paper.
Tämä lehti on painettu kierrätyspaperille englanniksi ja ranskaksi.
The thematic dossier is available in 19 languages of the European Union at: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm
Teema-aiheisto on saatavilla Euroopan unionin 19 kielellä Internet-osoitteesta http://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm.
The text of this publication is not legally binding.
Tämän julkaisun kirjoitukset eivät ole oikeudellisesti sitovia.
The increased prominence of the Cohesion Fund on the European solidarity landscape
Koheesiorahasto Euroopan solidaarisuuden vahvistajana
These are to be welcomed, as they make it possible to travel further down the road towards a new and deeper European solidarity.
Jätteenkuljetusjuna saapuu koheesiorahaston yhteisrahoittamaan Cercedan (Espanja) jätehuoltolaitokseen.
There was clearly remarkable consensus in support of this policy.
Rakennerahastojen sukulainen, koheesiorahasto, on pikemminkin serkku kuin perheenjäsen.
It is also important to stress that these debates were taken into account by the Commission when drawing up its proposed regulations for structural actions (2007–13), which it adopted on 14 July.
Sen tavoitteet ja erityiset täytäntöönpanosäännöt ovat pysyneet muuttumattomina vuodesta 1994, ja sen toiminta on sovitettu laajamittaisesti yhteen Euroopan aluekehitysrahaston kanssa.
In the following pages you will find details of the principalresults of the forum and a summary of the five proposed regulations.
Kymmenvuotiaassa koheesiorahastossa alkaa nyt uusi aika, kun sen piiriin
These future regulations are particularly significant for the Cohesion Fund.
Koheesiorahaston syntyhistoriaan sisältyy mielenkiintoinen paradoksi.
As it enters its 10th year, EU enlargement is lending this instrument a new dimension that will enable it to give added impetus to European solidarity.
Jos kyseiset jäsenvaltiot haluavat samalla kuulua euroalueeseen, niiden on kuitenkin supistettava julkisen talouden alijäämäänsä ja pidettävä valtion velkaantuminen hallinnassa.
This is why Inforegio Panorama decided to devote this dossier to the Fund.
Julkista taloutta on siis ohjattava tiukasti ja toisaalta investoitava entistä enemmän.
It was with Cohesion Fund aid — EUR 27 billion since the Fund was set up in 2003 — that major works were initiated in the first four beneficiary countries (Greece, Portugal, Spain, Ireland) in order to build bridges and ring roads, strengthen the railway network, expand ports and airports, supply large towns with drinking water, process waste water, evacuate solid waste, clean rivers, combat erosion, and so on.
Yksi ratkaisu ongelmaan esitettiin Maastrichtin sopimuksessa, jossa määrättiin, että vähävaraisimpien jäsenvaltioiden tukemiseksi on perustettava uusi rahasto: koheesiorahasto.
Due to the country’s exceptional progress, since the end of 2003 the Cohesion Fund has no longer granted aid to Ireland.
Koheesiorahaston neljä suurinta edunsaajavaltiota (Kreikka, Espanja, Irlanti ja Portugali) täyttävät jo osittain talous- ja rahaliiton lähentymisperusteet ja jatkavat samalla infra-struktuuri-investointejaan.
It continues to assist Greece, Portugal and Spain, however, and in 2004 extended its action to the 10 new Member States where it is taking over from the ISPA.
valmistellaan koheesiorahaston siirtymistä sen
It therefore covers the entire territory of 13 of the 25 Member States.
”lähisukulaisten”haltuun ja täydellistä integrointia
For the 2004–06 period, it will be allocating close to EUR 8.5 billion to the new Member States, with an annual volume of resources three times that of the ISPA.
Tässä kirjoituksessa tarkastellaan koheesiorahaston täytäntöönpanoa koskevien sääntöjen kehitystä.
This is to give some idea of the increased significance of the Fund.
Vaikka sääntöjä muuhun rahastoperheeseen.
Inforegio Panorama, true to its mission, must help the regional development actors in contributing to this process.
1) Euroopan komission aluepolitiikan pääosaston hallintovirkamies.
_BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ No 14 _BAR_ p. 3 _BAR_
_BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ Nro 14 _BAR_ s. 3 _BAR_
During the f i first half of 2005, the European Council under the Lux-
Koheesiorahasto Euroopan solidaarisuuden vahvistajana
While the principles have remained broadly stable over the last 10 years, there were changes arising from the experience of implementation during the 1994–99 period, with the Council agreeing a number of improvements to the regulation in 1999. Over time, the
Täytäntöönpanosääntöjen kehitys ei olekaan kokonaisuudessaan muutettu kymmenen viime vuoden aikana, neuvosto katsoi vuonna 1999 aiheelliseksi parannella niitä ohjelmakaudella 1994–1999 saatujen kokemusten perusteella.
Commission has also refined its policies and practices in the management of projects.
Myös komissio on hionut ajan mittaan toimintatapojaan ja menetelmiään hankkeiden hallinnoinnissa.
The rules now established will be applied to activities in the 10 new Member States during the 2004–06 period and to those projects assisted already under the Structural Instrument for Pre-Accession (ISPA) (2).
Parannettuja sääntöjä sovelletaan rahaston tulevaan toimintaan sekä hankkeisiin, jotka ovat saaneet kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa tähän asti tukea liittymistä edeltävästä rakennepolitiikan välineestä (ISPA) (2) kaudeksi 2004–2006.
However, for the next programming period the delivery of the Cohesion Fund is likely to undergo a significant change.
Seuraavalla ohjelmakaudella koheesiorahaston täytäntöönpanoa aiotaan kuitenkin muuttaa merkittävästi.