natgillin/translations-raw huggingface dataset:
FIGURE 2 EXAMPLES OF VIBRATION MAGNITUDES FOR COMMON TOOLS
KUVA 2 - ESIMERKKEJÄ YLEISTEN TYÖKALUJEN TÄRINÄNVOIMAKKUUDESTA
Ranges of vibration values for common equipment on the EU market.
EU:n markkinoilla olevien yleisten laitteiden tärinäarvojen vaihteluväli.
These data are FOR ILLUSTRATION ONLY.
Tiedot ovat viitteellisiä. Ks.
For more details see ANNEX B.
Tarkempia tietoja liitteessä B.
Acceleration a
Kiihtyvyys a
Demolition Hammers
Raivaussaharat
Impact Drills
Iskuporakoneet
Needle Scalers
Tiivistysvasarat
25th percentil75th percentil
25. prosenttipiste75. prosenttipiste
2.2 DETERMINING EXPOSURE DURATION or k)
ALTISTUKSEN KESTON MÄÄRITTELY
A stopwatch or video recording can be useful for this.
Yhtäjaksoinen työkalunkäyttö:
To assess the daily vibration exposure an estimate is required of the time that the tool operators are exposed to the vibration.
Päivittäisen tärinäaltistuksen arviointi edellyttää arviota siitä, kuinka pitkän ajan työkalun käyttäjä altistuu tärinälle.
Experience has shown that this is often overestimated during the risk assessment.
Kokemukset ovat osoittaneet, että aika usein yliarvioidaan riskin arvioinnissa.
Example: Use of impact wrench to tighten wheel-nuts on vehicles.
Tässä luvussa tarkastellaan sitä, millaisia altistusaikatietoja tarvitaan ja miten ne voidaan määrittää.
In this chapter we look at what exposure time information is needed and how it can be determined.
Esimerkki: Käytetään iskuruuviavainta auton pyörän mutterien kiristämiseen.
You may have access to information on the number of operations that occur during the working day (e.g. the number of components completed per day).
Saatavilla voi olla tieto siitä, kuinka monta kertaa tämä tehdään työpäivän aikana (esim. päivässä valmistuneiden osien lukumäärä).
Before the daily vibration exposure, A(8), can be estimated, you need to know the total daily duration of exposure to the vibration from each tool or process being used.
Ennen päivittäisen tärinäaltistuksen A(8) arvioimista on saatava tieto siitä, mikä on käytetyille työkaluille tai prosesseille altistumisen päivittäinen kestoaika.
You should be careful to count only the time that the worker is exposed to vibration; a period when a worker has put the equipment down or is holding it but not operating it should not be counted.
Mukaan olisi laskettava vain ne jaksot, joiden ajan työntekijä on tärinälle alttiina, eli ei siis jaksoja, joiden aikana työntekijä on laskenut työkalun alas tai pitelee sitä, mutta ei käytä sitä.
For our example of an impact wrench, you may know the number of wheels removed and replaced per day and the number of wheel-nuts per wheel, you will also need to know how long it typically takes to remove or replace one wheel-nut.
Jos työtehtävän keskimääräinen kestoaika arvioidaan tarkkailemalla työtahtia tietyn työjakson aikana, voidaan laskea päivittäinen kokonaiskesto.
The contact time or trigger time is the time that the hands are actually exposed to the vibration from the tool or workpiece.
Kosketusajalla eli käyttöajalla tarkoitetaan sitä aikaa, jonka ajan kädet todella altistuvat työkalun tai työstettävän osan tärinälle.
The trigger time is often very much shorter than the overall “time on the job” and is usually overestimated by operators.
Käyttöaika on usein paljon lyhyempi kuin työtehtävän parissa vietetty kokonaisaika, ja työkalun käyttäjät usein arvioivat sen liian pitkäksi.
The method used for estimating trigger times often depends on whether the tool usage is continuous or intermittent:
Käyttöajan arvioimiseen käytettävä menetelmä riippuu siitä, onko työkalun käyttö yhtäjaksoista tai ajoittaista.
N on b in d in g guide to good practice for implementing Directive 2002/44/EC (
Työtapoihin on myös kiinnitettävä erityistä huomiota.
Example: the use of a grinder to remove large amounts of material over several hours.
Olisi hyvä määrittää tyypilliset käyttötavat, sillä ne vaikuttavat merkittävästi henkilön todennäköisen tärinäaltistuksen laskentaan.
Typical usage patterns should be established, as these will be an important factor in calculating a person’s likely vibration exposure.
Ohjeellinenopas:Hyvättoimintatavatdirektiivin2002/44/EY(altistuminentärinälletyössä)täytäntöönpanemiseksi
EN ISO 5349-2:2001 Mechanical vibration — Measurement and evaluation of human exposure to handtransmitted vibration. Part 2: Practical guidance for measurement at the workplace
EN ISO 5349-2:2001 Mekaaninen värähtely – Käsiin kohdistuvan tärinäaltistuksen mittaus ja arviointi – Osa 2: Käytännön ohjeita työpaikkamittauksia varten
Examples are the EN ISO 8662 series for pneumatic and other non-electric tools and the EN 60745 series for electric tools.
Esimerkkejä ovat paineilmatyökaluihin ja muihin ei-sähkötyökaluihin sovellettava EN ISO 8662 -sarja ja sähkötyökaluihin sovellettava EN 60745.
N the root-sum-of-squares of the frequencyweighted
Käsitärinäriski perustuu taajuuspainotettuun kiihtyvyyden kokonaisarvoon ahv,, joka saadaan kolmen ortogonaalisen akselin, x, y- ja z-akselin, taajuuspainotettujen kiihtyvyyksien summan neliöjuuresta.
Declared emission values allow purchasers to compare machines tested to the same standardised test code.
Ostaja voi ilmoitettujen päästöarvojen perusteella verrata koneita, jotka on testattu samojen yhdenmukaisten testimenettelyjen mukaan.
The emission values can show when there are large differences between machines, so that high-vibration tools can be avoided.
Päästöarvoista käy ilmi, mikäli koneiden välillä on suuria eroja. Näin voidaan välttää voimakkaasti täriseviä työkaluja.
The value is assessed at the point where the vibration enters the hand (see Annex B).
Arvo otetaan siitä kohdasta jossa tärinä osuu käteen (ks. liite B).
Emission data from manufacturers can also tell you how much vibration is likely to enter a person’s hands when using a particular power tool.
Valmistajan antamat päästötiedot voivat myös ilmaista, kuinka suuri osuus tärinästä kohdistuu henkilön käteen, kun hän käyttää tiettyä sähkötyökalua.
This may be useful to help make an estimate of daily exposure and an assessment of risk.
Se saattaa olla avuksi arvioitaessa päivittäistä altistumista ja aiheutuvaa riskiä.
The vibration information you use to do your vibration assessment needs to match as closely as possible the likely vibration emissions of the equipment you plan to use in the way you plan to use it.
Värinäarvioinnin tekemisessä käytettävien tärinää koskevien tietojen on vastattava mahdollisimman tarkasti niiden laitteiden todennäköistä tärinäpäästöä, joita on tarkoitus käyttää kaavaillulla tavalla.
In this chapter we look at how vibration can be estimated from manufacturer’s data, other published data sources and from workplace measurement.
Tässä luvussa tarkastellaan sitä, miten tärinä voidaan arvioida valmistajan antamien tietojen, muiden julkaistujen tietolähteiden ja työpaikalla tehtyjen mittausten pohjalta.
At present, the vibration test codes tend to under-estimate the vibration of tools when they are being used in the workplace, and are usually based on measurements in a single vibration axis.
Tämänhetkisissä tärinätestimenettelyissä usein aliarvioidaan työkalujen tärinä, kun niitä käytetään työpaikalla, ja ne perustuvat usein yhden ainoan tärinäakselin suuntaisiin mittauksiin.
CEN/TR 15350 advises that for estimating risk, the manufacturer’s declared emission value should in most cases be multiplied by a factor depending on the type of tool:
Standardissa CEN/TR 15350 neuvotaan, että riskin arvioimista varten valmistajan ilmoittama päästöarvo pitäisi useimmissa tapauksissa kertoa kertoimella, joka riippuu työkalun tyypistä:
Pneumatic tools: x1.5 to x2
Polttomoottorityökalut: x1Paineilmatyökalut: x1,5 a x2Sähkötyökalut: x1,5 a x2
Where manufacturers declare emission values less than 2.5m/s², then a value of 2.5m/s² should be used and multiplied by the appropriate factor.
Jos valmistaja ilmoittaa päästöarvon olevan alle 2,5m/s², käytetään arvoa 2,5m/s², joka kerrotaan soveltuvalla kertoimella.
The European “Machinery Directive” (Directive 2006/42/EC and, previously, repealed Directive 98/37/EC) defines essential health and safety requirements for machinery supplied within the European Union, including specific requirements regarding vibration.
Euroopan unionin ”konedirektiivissä” (direktiivi 2006/42/EY ja aiemmin kumottu direktiivi 98/37 EY) määritellään Euroopan unionissa markkinoitavia koneita koskevat olennaiset terveys- ja turvallisuusvaatimukset, myös tärinää koskevat vaatimukset.
More information on these multiplication factors is given in CEN/TR 15350.
Lisätietoa näistä kertoimista on standardissa CEN/TR 15350.
Where there is no better information and a range of multiplying factors is given, the higher value should be used.
Jos tarkempaa tietoa ei ole saatavilla ja kertoimia on useita, valitaan korkein arvo.
Amongst other requirements, the Machinery Directive requires manufacturers, importers and suppliers of machines to provide information on vibration emissions at the hand.
Konedirektiivissä vaaditaan muun muassa, että koneiden valmistajat, maahantuojat ja toimittajat antavat tietoa käteen kohdistuvista tärinäpäästöistä.
This vibration emission information should be given in the information or instructions that accompany the machine.
Nämä tärinäpäästöä koskevat tiedot pitäisi antaa koneen mukana toimitettavissa tiedoissa tai ohjeissa.
Manufacturer’s declared vibration emission values are usually obtained according to harmonised European vibration test codes produced by European or International standards bodies, and (from 2005) these
Tarkistettujen testikoodien seurauksena saadaan tarkennettuja päästöarvoja, joita ei voida suoraan verrata vanhempiin päästötietoihin, mutta jotka antavat paremman kuvan työpaikalla esiintyvästä tärinästä.
The revised test codes should result in improved emission values that will not be directly comparable with older emission data, but should provide a more accurate guide to the vibration experienced in the workplace.
Valmistajan ilmoittamat tärinäpäästöarvot saadaan yleensä eurooppalaisen tai kansainvälisen standardointielimen
EN 12096:1997 Mechanical vibration — Declaration and verification of vibration emission values
EN 12096:1997 Mekaaninen värähtely – Tärinäarvojen ilmoittaminen ja todentaminen
EN ISO 20643:2005 Mechanical vibration — Hand-held and hand-guided machinery. Principles for evaluation of vibration emission
EN ISO 20643:2005 Mekaaninen värähtely – Käsikoneet ja käsin ohjattavat koneet – Tärinäpäästön arviointiperiaatteet
2.3.2 Use of other data sources
2.3.2 Muiden tietolähteiden käyttäminen
2.3.3 Measurement of vibration magnitude or k)
2.3.3 Tärinänvoimakkuuden mittaaminen
There are other sources of information on vibration magnitudes, which are often sufficient to allow you to decide whether the exposure action value or the exposure limit value is likely to be exceeded.
Muistakin lähteistä saa tietoa tärinän voimakkuudesta, ja usein ne riittävät sen määrittämiseen, ylittyykö altistuksen toiminta-arvo tai altistuksen raja-arvo todennäköisesti.
In many situations it will not be necessary to measure vibration magnitudes.
Monissa tilanteissa tärinän voimakkuuden mittaaminen ei ole välttämätöntä.
However, it is important to know when to conduct measurements.
On kuitenkin tärkeä tietää, milloin mittaukset on suoritettava.
Your trade association or equivalent may also have useful vibration data and there are international vibration databases on the Internet, which may meet your needs.
Ammattiyhdistyksillä ja vastaavilla tahoilla saattaa olla tarpeellisia tärinätietoja, ja Internetissä on kansainvälisiä tärinää käsitteleviä tietokantoja, joista saattaa olla apua.
This may be suitable for some employers to do an initial vibration risk assessment.
Tässä luvussa tarkastellaan, miten ja milloin tärinä mitataan ja miten mittaustulokset esitetään.
Other sources of vibration data include specialist vibration consultants and government bodies.
Muita tärinätietojen lähteitä ovat alaan erikoistuneet tärinäkonsultit ja julkiset elimet.
Some data can also be found in various technical or scientific publications and on the Internet and some data on typical real-use vibration may be available on manufacturer’s web sites.
Tietoa voi löytyä myös erilaisista teknisistä ja tieteellisistä julkaisuista ja Internetistä, ja tietoa tyypillisestä todellisen tilanteen tärinästä voi olla valmistajan verkkosivuilla.
Two European websites that hold manufacturers’ standard vibration emission data along with some values measured in “real use” for a range of machines are:
Seuraavat kaksi ovat eurooppalaisia verkkosivustoja, joilla on valmistajien antamia standarditärinätietoja sekä eräitä todellisessa tilanteessa mitattuja arvoja joillekin koneille: http://vibration.db.umu.se/HavSok.aspx?lang=en http://www.las-bb.de/karla
In this chapter we look what how and where vibration is measured and how measurements are reported.
Ihannetilanteessa pitäisi käyttää nimenomaan sen välineen (merkki ja malli) tärinätietoja, jota suunnitellaan käytettäväksi.
Ideally you should use vibration information for the equipment (make and model) you plan to use.
• laitteen tyyppi (esim. tienpinnan murskain),
Sometimes it may not be possible to obtain adequate information (from equipment suppliers or other sources) on the vibration produced by a tool or work process.
Joissakin tapauksissa ei ole mahdollista saada tarvittavia tietoja työkalun tai työprosessin tuottamasta tärinästä (laitteen toimittajalta tai muista lähteistä).
It may then be necessary to make measurements of vibration in the workplace.
Siinä tapauksessa voi olla tarpeen mitata tärinä työpaikalla.
฀•฀฀the type of equipment (e.g. road breaker),
• laitteen luokka (esim. teho tai koko),
฀•฀฀the class of equipment (e.g. power or size),
• voimanlähde (esim. paineilma, hydraulinen, sähkö tai polttomoottori),
Vibration measurement is a difficult and complex task.
Tärinän mittaaminen on hankala ja monitahoinen tehtävä.
You may choose to make the measurements inhouse, or to employ a specialist consultant.
Mittaukset voidaan tehdä yrityksen omin voimin tai palkkaamalla asiaan erikoistunut konsultti.
In either case, it is important that whoever makes the measurements has sufficient competence and experience.
Kummassakin tapauksessa on tärkeää, että mittausten suorittajalla on tehtävään tarvittava pätevyys ja kokemus.
What is measured?
Mitä mitataan?
฀•฀฀any anti-vibration features (e.g. suspended handles),
mahdolliset tärinää vähentävät ominaisuudet (esim. jousitetut kädensijat),
฀•฀฀the task the equipment was used for when producing the vibration information,
• tehtävä, jota välineellä suoritettiin tärinätietojen tuottamishetkellä,
Human exposure to handarm vibration should be evaluated using the method defined in European Standard EN ISO 5349-1:2001 and detailed practical guidance on using the method for measurement of vibration at the workplace is given in EN ISO 5349 2:2001.
Ihmisen altistuminen käsitärinälle arvioidaan käyttämällä eurooppalaisessa standardissa EN ISO 5349-1:2001 määritettyä menetelmää.
฀•฀฀the speed at which it was operated,
Yksityiskohtaiset käytännön ohjeet tärinän mittauksesta työpaikalla esitetään standardissa EN ISO 5349-2:2001.
฀•฀฀the type of material on which it was used.
• materiaali, jolla sitä käytettiin.
When using published vibration data it is good practice to try to compare data from two or more sources.
Kun käytetään julkaistuja tärinätietoja, on hyvän käytännön mukaista pyrkiä vertailemaan kahdesta tai useammasta lähteestä saatavia tietoja.
The vibration magnitude is expressed in terms of the frequencyweighted acceleration of the surface of the tool-handle or workpiece that is in contact with the hand (see Annex B) it is expressed in units of metres per second squared (m/s²).
Tärinänvoimakkuus ilmaistaan taajuuspainotettuna kiihtyvyytenä sen työkalun tai työstettävän osan pinnalla, joka on kosketuksissa käteen (ks. liite B), ja se ilmaistaan yksikkönä metriä neliösekuntia kohden (m/s²).
Measurements should be made to produce vibration values that are representative of the average vibration for a tool or process throughout the operator’s working period.
Mittauksissa pitäisi pystyä tuottamaan sellaisia tärinäarvoja, jotka edustavat työkalusta tai prosessista aiheutuvaa keskimääräistä tärinää työntekijän työjakson aikana.
It is therefore important that the operating
Tästä syystä on tärkeää, että käyttöolosuhteet ja mittausjaksot valitaan tätä silmällä pitäen.
Where tools are held in both hands, measurements must be made at both hand positions and the highest value used for determining vibration exposure.
Jos työkaluja pidellään kaksin käsin, mittaukset on tehtävä molemmissa sijainneissa, ja tärinäaltistuksen määrittelyssä käytetään korkeinta arvoa.
EN ISO 5349-2:2001 Mechanical vibration — Measurement and evaluation of human exposure to handtransmitted vibration — Part 2: Practical guidance for measurement at the workplace
EN ISO 5349-2:2001 Mekaaninen värähtely – Käsiin kohdistuvan tärinäaltistuksen mittaus ja arviointi – Osa 2: Käytännön ohjeita työpaikkamittauksia varten
2.4 CALCULATING DAILY VIBRATION EXPOSURES or k) exposure values are those that should be given priority for control measures.
2.4 PÄIVITTÄISEN TÄRINÄALTISTUKSEN LASKEMINEN joiden osittainen tärinäaltistusarvo on suurin, ovat niitä, joihin vähennystoimenpiteet pitäisi ensisijaisesti kohdistaa.
A daily vibration exposure assessment depends on both the level of vibration and the duration of exposure.
Päivittäinen tärinäaltistus riippuu sekä tärinän tasosta että altistuksen kestosta.
2.4.3 Uncertainty of daily exposureevaluations
2.4.3 Päivittäisen altistuksen arvioinnin virhemarginaali
In this chapter we look at how daily vibration exposure is calculated from vibration magnitude information and exposure times.
Tässä luvussa tarkastellaan miten päivittäinen tärinäaltistus lasketaan tärinänvoimakkuutta ja altistusaikaa koskevien tietojen pohjalta.
The uncertainty of vibration exposure evaluation is dependent on many factors, see EN ISO 5349-2:2001, including:
Tärinäaltistuksen arvioinnin virhemarginaali riippuu monista tekijöistä (ks. EN ISO 5349-2:2001), kuten:
Some tools for simplifying the calculation of daily exposures and managing exposure times are given in Annex D and worked examples of calculating daily vibration exposures are given in Annex E.
Päivittäisen altistuksen laskemista ja altistusajan hallintaa helpottavia apuvälineitä esitellään liitteessä D ja päivittäisen tärinäaltistuksen laskuesimerkkejä esitetään liitteessä E.
฀•฀฀Instrument / calibration uncertainty,
• mittauslaitteen/kalibroinnin virhemarginaali,
฀•฀฀Accuracy of source data (e.g. manufacturer’s emission data),
• lähdetietojen paikkansapitävyys (esim. valmistajan antamat päästötiedot),
2.4.1 Daily Vibration Exposure
kokemus, koneenkäyttäjien erilaisuus käyttötekniikka tai fysiikka),
฀•฀฀Variation of machine operators (e.g. experience, operating technique or physique),
• työntekijän kyky jäljitellä tyypillistä työtä mittauksen aikana,
฀•฀฀Ability of the worker to reproduce typical work during measurements,
• työtehtävän toistettavuus,
The daily vibration exposure, A(8), is calculated from a magnitude and exposure time.
Päivittäinen tärinäaltistus A(8) lasketaan tärinän voimakkuuden ja altistusajan perusteella.
Like the vibration magnitude, the daily vibration exposure has units of metres per second squared (m/s²).
Tärinänvoimakkuuden tapaan myös päivittäinen tärinäaltistus ilmaistaan yksikkönä metriä neliösekuntia kohden (m/s²).
Examples of the calculation of daily vibration exposures are given in Annex E
Esimerkkejä päivittäisen tärinäaltistuksen laskemisesta esitetään liitteessä E.
฀•฀฀Environmental factors (e.g. noise, temperature),
• ympäristötekijät (esim. melu, lämpötila),
2.4.2 Partial Vibration Exposures
2.4.2 Osittainen tärinäaltistus
฀•฀฀Variations in the machine (e.g. is there a need for maintenance, has the machine been warmed-up?).
• koneen vaihtelut (esim. huollon tarve, koneen esilämmitys),
฀•฀฀Wear of inserted components or abrasives (e.g. is the saw-blade sharp, is the abrasive disc worn?)
• lisäosien tai hiovien osien käyttö (esim. onko sahanterä terävä, käytetäänkö hiomalaikkaa?).
If a person is exposed to more than one source of vibration (perhaps because they use two or more different tools or processes during the day) then the partial vibration exposures are calculated from the magnitude and duration for each one.
Jos henkilö altistuu useammalle kuin yhdelle tärinän lähteelle (esimerkiksi koska hän käyttää kahta tai useampaa työkalua tai prosessia päivän aikana), lasketaan osittainen tärinäaltistus kunkin toiminnon voimakkuuden ja keston osalta.
The partial vibration values are combined to give the overall daily exposure value, A(8), for that person.
Osittaiset tärinäarvot yhdistetään, jotta saadaan kyseisen henkilön koko päivän altistusarvo A(8).
An example of the calculation of daily vibration exposures is given in Annex E
Esimerkki päivittäisen tärinäaltistuksen laskemisesta esitetään liitteessä E.
Each partial vibration exposure represents the contribution of a particular source of vibration (tool or process) to the worker’s total daily exposure.
Jokainen osittainen tärinäaltistus merkitsee tietyn tärinälähteen (työkalu tai prosessi) osuutta työntekijän päivittäisessä kokonaisaltistuksessa.
Knowledge of the partial exposure values will help you decide on your priorities: the tools or processes with the highest partial vibration
Osittaisten altistusarvojen perusteella voidaan määrittää tärkeysjärjestys: ne työkalut tai prosessit,
Where vibration magnitude and exposure time are measured the uncertainties associated with the evaluation of A(8) can mean that the calculated value can be as much as much 20% above the true value to 40% below.
Tärinänvoimakkuuden ja altistusajan mittauksiin liittyy epätarkkuuksia, jotka A(8)-arvon arvioinnin yhteydessä voivat aiheuttaa sen, että laskettu arvo on jopa 20 prosenttia todellista arvoa suurempi tai peräti 40 prosenttia sen alapuolella.
Where either the exposure time or the vibration magnitude is estimated — e.g. based on information from the worker (exposure time) or manufacturer (magnitude) — then the uncertainty in the evaluation of daily exposure can be much higher.
Jos joko altistusaika tai tärinänvoimakkuus arvioidaan – esim. työntekijän antamien tietojen (altistusaika) tai valmistajan antamien tietojen (voimakkuus) perusteella – päivittäisen altistuksen arvioinnin virhemarginaali voi olla paljon suurempikin.
CHAPTER 3 REMOVING OR REDUCING EXPOSURE
LUKU 3
Your risk assessment will help you plan the measures necessary to prevent or adequately control the exposure of workers to handarm vibration.
Tässä luvussa näytetään, miten laaditaan hallintastrategia, määritellään vähentämistoimien tärkeysjärjestys, toteutetaan riskinhallintaa ja seurataan hallintatoimien tehokkuutta.
DEVELOPING A CONTROL STRATEGY
HALLINTASTRATEGIAN LAATIMINEN
To control risk you must have a strategy that can effectively deliver reduced exposure to handarm vibration.
Käsitärinän riskien vähentämiseen sovellettava lähestymistapa riippuu asianomaisten prosessien käytännön näkökohdista ja tämänhetkisistä altistustasoista.
The approach you take to reduce risks from handarm vibration will depend on the practical aspects of your particular processes and on the current levels of exposure.
Riskin kontrolloimiseksi on tärkeää soveltaa strategiaa, joka voi todella vähentää altistumista käsitärinälle.
In this chapter we look at the process of developing a control strategy, including how to prioritise your control activities.
Mahdollisesti on tarpeen myös tehostaa niihin työntekijöihin kohdistuvia vähentämistoimia, jotka ovat vammautumisriskille erityisen alttiina.
Example: use of partial vibration exposure to rank risks
Esimerkki: osittaisen tärinäaltistuksen käyttäminen riskien luokittelemisessa
Your risk assessment should enable methods for controlling exposure to be identified.
Riskienarvioinnissa pitäisi voida tunnistaa menetelmiä, joiden avulla altistumista voidaan säädellä.
While you are assessing the vibration exposures, you should be thinking about the work processes that cause them.
Tärinäaltistusta arvioitaessa on pohdittava työprosesseja, jotka aiheuttavat tärinää.