natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We will never be able to properlyrespond to crises in Europe or elsewhere without common instruments and the resources tomake them work.
Emme milloinkaanvoi kunnolla vastata kriiseihin Euroopassa tai muualla ilman yhteisiä välineitä ja resursseja niidenkäyttämiseksi.
As a continental and global player, the EU must rise to the growing challengesand responsibilities of its regional leadership.
EU on eurooppalainen ja globaali toimija, ja sen on otettava vastaan alueellisenjohtajuuden tuomat kasvavat haasteet ja vastuut.
The future financial framework of the European Union should offer the stability to support thepolitical objectives of the EU on a multiannual basis.
Euroopan unionin tulevan rahoitusjärjestelmän pitäisi olla vakaudeltaan sellainen, että se tukeeunionin poliittisten tavoitteiden toteuttamista usean vuoden aikavälillä.
It must be targeted to deliver concrete,selected priorities that benefit Member States and citizens.
Sen on oltava kohdennettu niin, että sen avulla saadaan aikaan konkreettisia ja kohdennettuja tuloksia, jotka hyödyttävät jäsenvaltioita ja kansalaisia.
This means optimising the relationship between action at national and EU level.
Tämän tavoitteen saavuttamiseksi on välttämätöntä, että kansalliset ja unionin tasoiset toimet sovitetaan yhteen parhaalla mahdollisella tavalla.
Common policies can and must continue to be central to achieving the objectives of theenlarged EU.
Yhteiset politiikat ovat ja niiden pitääkin olla edelleen keskeisessä asemassa, kun pyritään saavuttamaan laajentuneen unionin tavoitteita.
Common policies are not an optional extra: in these fields, only joint action at European level can succeed.
Yhteiset toimintalinjat eivät ole vain lisävarusteita: vainyhteisin toimin Euroopan tasolla voidaan päästä hyviin tuloksiin.
Traditionally, EU policies have been centred on the agricultural sector, on cohesion, on the creation of an integrated internal market and on the achievement of macroeconomic stability.
EU:n politiikka on perinteisesti keskittynyt maatalouteen, koheesioon, sisämarkkinoiden luomiseen ja makrotaloudellisen vakauden aikaansaamiseen.
Inthose areas, they have had great success.
Näillä alueilla politiikat ovatkin olleet sangen tuloksellisia.
It would be a mistake to disengage from those fields,where policies have already been adjusted to build on their success and to address new needs.The agreement on agricultural reform and its financing shows that the Member States share thisview.
Olisi virhe luopua toiminnasta niillä alueilla, joilla toimintaohjelmat on jo hiottu toimimaan menestyksellisesti ja vastaamaan uusiin tarpeisiin. Maatalousuudistusta ja senrahoitusta koskeva sopimus osoittaa, että jäsenvaltiot ovat samaa mieltä.
The EU must now further rationalise its action in those fields and extend it to the new Member States.
Unionin on nyt edelleen järkeistettävä toimintaansa näillä aloilla ja ulotettava se uusiin jäsenvaltioihin.
But since enlargement will have an asymmetric impact on the Communitybudget — increasing expenditure more than revenues — even the simple preservation of theacquisimplies an intensification of financial effort.
Mutta koskalaajentuminen kasvattaa menoja enemmän kuin tuloja, jo pelkästään yhteisön lainsäädännöntoteuttaminen tarkoittaa menojen lisääntymistä.
The gap between ambitious, highest-level political commitments and a failure to implementthem cannot be allowed to grow any wider.
Ylimmän tason kunnianhimoisten poliittisten sitoumusten ja niiden toteuttamiseen liittyvien epäonnistumisien välisen kuilun ei saa antaa kasvaa.
In many of these new priority areas, the capacity ofthe EU to deliver on the promises of the Member States is crippled by a lack of political will toact and by insufficient resources.
Useilla näistä uusista painopistealueista unioninkykyä vastata jäsenvaltioiden odotuksiin heikentää poliittisen toimintatahdon ja voimavarojen
I. PRIORITIES FOR THE ENLARGEDEUROPEAN UNION
I LAAJENTUNEEN EUROOPAN UNIONINPAINOPISTEET
Three priorities for the next financial perspectives
Tuleviin rahoitusnäkymiin liittyy kolme painopistealuetta:
This encompasses competitiveness, cohesion and the sustainable management andprotection of natural resources.
Osatekijöitä ovat kilpailukyky, koheesio ja luonnonvarojenkestävä hallinta ja suojelu.
A. Sustainable development
A Kestävä kehitys
But increasing European citizens’prosperity according to European values requires the transformation of the European Union intoa dynamic knowledge-based economy, with sustainable economic growth and greater socialcohesion.
Mutta Euroopan kansalaisten hyvinvoinnin lisääminen eurooppalaisten arvojen mukaisesti edellyttää sitä, että Euroopan unionista tulee dynaaminen osaamistalous, jossa talouskasvu on kestävää ja jossa sosiaalinen koheesio lisääntyy.
This is precisely what the Lisbon agenda, launched in 2000, completed in the Gothenburg European Council of 2001, is all about.
Tästä onkysymys Lissabonin toimintasuunnitelmassa, joka käynnistettiin vuonna 2000 ja jota täydennettiin Göteborgin Eurooppa-neuvostossa vuonna 2001.
Reinforcing and delivering the Lisbon agenda entails addressing the mutually reinforcing aspectsof competitiveness and cohesion.
Lissabonin suunnitelman lujittamiseksi ja toteuttamiseksi on otettava huomioon kilpailun jakoheesion toisiaan vahvistavat piirteet.
• transforming the European Union into a dynamic knowledge-based economy geared towardsgrowth;
• Euroopan unionista on tehtävä dynaaminen ja kasvuun suuntautunut osaamistalous
• pursuing greater cohesion in the context of an enlarged EU;
• unionin laajentumisen yhteydessä on parannettava koheesiota
• reinforcing the competitiveness of our agriculture, strengthening rural development, ensuringsustainable exploitation of fish resources and the quality of the environment.
• maatalouden kilpailukykyä on parannettava, maaseudun kehitystä vahvistettava, kalavarojenkestävä hyödyntäminen varmistettava ja ympäristön laatu taattava.
Giving priority to growth requires a new orientation for the national as well as EU policies andbudgets.
Kasvun asettaminen etusijalle edellyttää uutta suuntaa sekä kansallisessa että EU:n politiikassa jatalousarvion laadinnassa.
This requires asubstantial change in policies to support the EU’s physical and knowledge infrastructure.
Siksi politiikkaa on muutettava merkittävästi unionin fyysisen ja tietämykseen liittyvän infrastruktuurintukemiseksi.
Thismeans action to improve research, boost enterprise and innovation, and establish networks at European level, and to enhance the role of education.
Tätä varten on tarpeen tehostaa tutkimusta, edistää yritys- ja innovaatiotoimintaa jaluoda Euroopan tasoisia verkkoja sekä parantaa koulutuksen asemaa.
Simultaneously, this requires new collective guarantees for employeesand a new effort to anticipate and adjust in time to a changing global economic and trade environment.
Samalla se edellyttää uusia kollektiivisia takuitatyöntekijöille sekä uutta panostusta globaalin talous- ja liiketoimintaympäristön muutosten ennakointiin ja niihin sopeutumiseen hyvissä ajoin.
• Strengthening the European effort in research and technological development
Tavoitteet:• yritysten kilpailukyvyn edistäminen täysin yhdentyneillä sisämarkkinoilla• tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen vahvistaminen Euroopassa• Euroopan yhteenliittäminen EU:n verkostojen avulla• yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen laadun parantaminen
• Connecting Europe through EU networks
• sosiaalipoliittinen toimintasuunnitelma: Euroopan yhteiskunnan auttaminen muutoksen ennakoinnissa ja hallinnassa.
(a) Promoting the competitiveness of enterprises in a fully integrated single market
a) Yritysten kilpailukyvyn edistäminen täysin yhdentyneillä sisämarkkinoilla
In order to meet its ambitious goals of enhancing growth and promoting cohesion and en-vironment-friendly investment, Europe needs to develop a coherent competitiveness approachto unlock the untapped potential of the internal market.
Jotta EU saavuttaisi kunnianhimoiset tavoitteensa, jotka liittyvät kasvun vauhdittamiseen, koheesion parantamiseen ja ympäristön kannalta edullisten investointien lisäämiseen, sen on luotavajohdonmukainen lähestymistapa kilpailuun sisämarkkinoiden käyttämättömän potentiaalinvapauttamiseksi.
The EU can be the catalyst and coordinator of Member States’ efforts and it can contribute to, and complement their achievements.
Unioni voi toimia jäsenvaltioiden ponnistelujen liikkeellepanijana ja koordinaattorina sekä antaa oman täydentävän panoksensa tavoitteiden saavuttamiseen.
European Union actions to improve the business environment and to increase productivity couldaddress the following strands.
Euroopan unionin toimissa liiketoimintaympäristön parantamiseksi ja tuottavuuden lisäämiseksivoitaisiin käsitellä seuraavia tekijöitä:
• Completing, improving and managing the internal market.Further legislative workwill aim to remove the remaining obstacles to full market integration.
• Sisämarkkinoiden saattaminen valmiiksi ja hallinta.
In some particular areaslike network industries or services, the single market is still far from being a reality.
Tulevan lainsäädäntötyön tavoitteena on markkinoiden täydellisen yhdentymisen jäljellä olevien esteiden poistaminen.
Managingthe internal market in areas like pharmaceutical or chemical products, whether through agencies, or through European standardisation, will continue to involve a significant effort in theenlarged EU.
Joillakinaloilla, kuten verkosto- ja palvelualoilla, sisämarkkinat eivät ole vielä läheskään todellisuutta.Laajentuneessa unionissa tarvitaan edelleen merkittävää panostusta sisämarkkinoiden toiminnan varmistamiseen esimerkiksi lääke- ja kemikaalialoilla virastojen tai Euroopan standardointijärjestelmän kautta.
• Preserving and enhancing the competitiveness of industry,aiming at higher productivity growth and improved international competitiveness.
• Teollisuuden kilpailukyvyn ylläpito ja parantaminen tavoitteena entistä nopeampituottavuuden kasvu ja kansainvälisen kilpailukyvyn paraneminen.
This includes a new approach to Community and national legislation, with the full use of ‘better lawmaking’ principles, including the assessment of the impact of legislation and of the regulatory environment on the competitiveness of European enterprises.
Tähän liittyvät uusi lähestymistapa yhteisön ja kansalliseen lainsäädäntöön sekä lainsäädännön parantamisen periaatteiden täysi hyödyntäminen. Näihin periaatteisiin kuuluu Euroopan yritysten kilpailukykyyn kohdistuvien, lainsäädännöstä ja sääntelyjärjestelmästä johtuvien vaikutusten arviointi.
• Fostering entrepreneurial initiative and small business development.Furtherimproving the access to finance through Community financial instruments, as well as the availability of European business support services, will contribute to the fitness of enterprises to dobusiness in the enlarged internal market and to compete abroad.
• Yrittäjyyden ja pienten yritysten kehittymisen edistäminen. Rahoitusmahdollisuuksien edistäminen yhteisön rahoitusvälineiden kautta sekä eurooppalaisten yritystukipalvelujen saatavuus auttavat parantamaan yritysten kykyä harjoittaa liiketoimintaa laajentuneillasisämarkkinoilla ja kilpailla ulkomailla.
• Mobilising relevant actors and resources to help realise the innovative potential ofenterprises.
• Sopivien toimijoiden ja voimavarojen valjastaminen auttamaan yritysten innovointipotentiaalin hyödyntämisessä.
Promoting technology transferthrough knowledge flows and innovationnetworks will bring benefits to firms, in particular to young innovative enterprises. Innovationpolicy will also foster investment in innovation, in organisational changeand in innovative designsolutions.
Teknologiansiirron edistäminen tietovirtojen ja innovaatioverkkojen avulla auttaa yrityksiä ja varsinkin nuoria innovatiivisia yrityksiä.Innovaatiopolitiikalla voidaan myös edistää investoimista innovaatioihin, organisaatiomuu-toksiinsekä innovatiivisiin suunnitteluratkaisuihin.
Facilitating common approaches, crossborder and regional activity aswell as networking throughout the EU can contribute to the development and diffusion of aninnovation-friendly regulatory environment.
Yhteisten lähestymistapojen luomista, rajatylittävää ja alueellista toimintaa sekä EU:n laajuista verkottumista edistämällä voidaan edistää innovaatiotoiminnalle suotuisan sääntely-ympäristön aikaansaamista ja leviämistä.
• More systemic approaches to the information society,based on a mix of research, regulatory and deploymentpolicies are a prerequisite for cutting the gap in productivitygrowth, since public and private investment in information and communication technologiesplay a major role in improving productivity, competitiveness and increasing efficiency.
• Jotta tuottavuuden kasvuvajetta voitaisiin pienentää, tarvitaan entistä järjestelmällisempäälähestymistapaa tietoyhteiskuntaanliittyviin tekijöihin tutkimukseen, sääntelyyn jahyödyntämiseen liittyvien keinojen pohjalta, sillä tieto- ja viestintätekniikkaan suuntautuvilla
I. PRIORITIES FOR THE ENLARGED EUROPEAN UNION
I LAAJENTUNEEN EUROOPAN UNIONIN PAINOPISTEET
• Investment in information and communication technologies in public servicesin the Member States is estimated to be around EUR 50 billion up to 2011 for purely national actions.An additional effort will be necessary to ensure the uptake and adoption of those technologiesin pan-European public services in order to improve their efficiency, effectiveness and interoperability.
• Arvioiden mukaan jäsenvaltioissa investoidaan julkisissa palveluissakäytettävään tieto- javiestintätekniikkaan puhtaasti kansallisella tasolla noin 50 miljardia euroa vuoteen 2011 mennessä. Lisäpanostusta tarvitaan, jotta tätä tekniikkaa otettaisiin käyttöön yleiseurooppalaisissajulkisissa palveluissa niiden tehokkuuden, vaikuttavuuden ja yhteentoimivuuden parantamiseksi.
This covers public-sector areas such as health, environment, culture, education andsecurity.
Tämä koskee julkissektorilla esimerkiksi terveydenhuoltoa, ympäristönsuojelua, kulttuuria,koulutusta ja turvallisuutta.
• Promoting the take-up of eco-efficient technologies,which can reduce environmentalimpacts while contributing to competitiveness and growth.
• Ekotehokkaan tekniikan käyttöönotolla voidaan vähentää ympäristövaikutuksia ja samallaparantaa kilpailukykyä ja edistää kasvua.
Many potentially significant environmental technologies exist, but are under-used, due to lock-in to existing technologies, difficult access to finance, low investor awareness, distorted price signals.
Monia mahdollisesti merkittäviä ympäristötekniikoitaon olemassa, mutta niitä käytetään liian vähän.
Based on the‘Environmental technologies action plan’, environmental technologies can be promotedthrough market-based instruments as well as targeted policy initiatives aiming at pushinginnovation in this area.
Syitä tähän ovat sidokset nykyiseen tekniikkaan,vaikeudet saada rahoitusta, sijoittajien vähäinen tietämys asiasta ja vääristyneet hintasignaalit.Ympäristöteknologiaa koskevan toimintasuunnitelman pohjalta ympäristötekniikan käyttöävoidaan edistää markkinapohjaisin välinein sekä kohdennetuin poliittisin aloittein, joilla pyritään lisäämään innovointia tällä alalla.
EU instruments in the field of research, demonstration, and innovation,as well as regional policy and external cooperation, should integrate this dimension.
Tämä ulottuvuus olisi sisällytettävä tutkimukseen, esittelyyn ja innovaatiotoimintaan liittyviin EU:n välineisiin sekä aluepolitiikkaan ja ulkoiseen yhteistyöhön.
(b) Strengthening the European effort in research and technological development
b) Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen vahvistaminen Euroopassa
An obvious area where the EU budget can, and should, make a difference is research and technology.
Yksi ala, jolla EU:n talousarviolla selkeästi voidaan ja pitää saada tuloksia aikaan on tutkimus jateknologia.
The European research effort remains too fragmented, too compartmentalised andinsufficiently connected to international cooperation.
Tutkimustoiminta Euroopassa on hajanaista, liian eriytynyttä ja riittämättömästimukana kansainvälisessä yhteistyössä.
Moreover, Europe devotes only 2 % of its GDP to research, compared with 2.7 % in the United States and more than 3 % in Japan.
Lisäksi Euroopassa tutkimukseen osoitetaan vain kaksi prosenttia bruttokansantuotteesta (BKT), kun osuus Yhdysvalloissa on 2,7 ja Japanissa yli kolme prosenttia.
Europehas not been able to attract the world’s best researchers, and many excellent European scientistsstill choose to work in the United States.
Eurooppa ei ole onnistunut houkuttelemaan maailman huippututkijoita.
This is a critical issue to improve our productive sector’scapacity to benefit from the new international division of labour.
Monet Euroopan huippuluokan tieteenharjoittajista ovat valinneet työskentelymaakseen Yhdysvallat.Tämä on keskeinen tekijä pyrittäessä parantamaan Euroopan tuotantosektorin kykyä hyödyntääuutta kansainvälistä työnjakoa.
To help Europe to become a beacon of excellence attracting researchers and investments, wemust remove the barriers to excellence arising from segmented national programmes.
Jotta Euroopasta tulisi huippuosaamisen johtotähti, joka houkuttaa tutkijoita ja investointeja,meidän on poistettava eriytyneiden kansallisten ohjelmien muodostamat esteet.
But quality improvements will not be enough.
Mutta laadunparantaminen ei yksin riitä.
Thisimplies that the EU must pursue simultaneously three related and complementary goals:
Siksi unionin on samanaikaisesti tavoiteltava kolmea toisiinsa liittyvää ja toisiaan täydentävää päämäärää:
• to realise a European research area,acting as an internal market for research and technology, as well as a space for better coordination of national and regional research activitiesand policies, to overcome the present fragmentation and duplication of research efforts in Europe;
• ”eurooppalaisen tutkimusalueen” toteuttaminen toimimaan tutkimuksen ja teknologian sisämarkkinana sekä puitteina kansallisen ja alueellisen tutkimustoiminnan ja -politiikanentistä paremmalle koordinoinnille, jotta vältetään nykyinen tutkimustoiminnan hajanaisuus japäällekkäisyys Euroopassa
• to help raise the European effort on research to 3 % of EU GDP by 2010;with 1 % tocome from public sources, and 2 % from the private sector;
• Euroopan tutkimuspanostuksen nostaminen kolmeen prosenttiin unionin BKT:stavuoteen 2010 mennessäniin, että yksi prosentti tulee julkisista lähteistä ja kaksi prosenttiayksityissektorilta
• to support and strengthen researchthroughout Europe by providing direct financial support at European level to complement national programmes helping to achieve the first twoobjectives.
• tutkimustoiminnan tukeminen ja vahvistaminen kaikkialla Euroopassa tarjoamalla Euroopan tasolla suoraa rahoitusta, joka täydentää kansallisia ohjelmia ja auttaa kahden ensimmäisen päämäärän saavuttamisessa.
Financial support at EU level offers a high added value in research by helping to create criticalmasses of financial and human resources, stimulating excellence and creativity throughexchange, networking, collaboration and competition on a European scale, and increasing thevisibility of European capacities and performances.
EU-tasoinen rahoitusapu tuo tutkimukselle suurta lisäarvoa, sillä se auttaa luomaan rahoitus- jahenkilöresurssien kriittistä massaa sekä stimuloi huippuosaamista ja luovuutta Euroopan tasollatapahtuvan tietojenvaihdon, verkottumisen, yhteistyön ja kilpailun kautta.
The EU’saction should concentrate on the following five main themes corresponding to five major issues Europe is facing in research.
Lisäksi se parantaa Euroopan valmiuksien ja saavutusten näkyvyyttä.
•Stimulating the dynamism, excellence, creativity and productivity of European research bygiving financial support toprojects carried out by individual research teams selected on a competitive basison a European rather than national scale, in particular in basicresearch, to explore new scientific avenues and topics, in close relationship with the scientific community.
Monet seikat puoltavat sitä, että EU:n tutkimusrahoitusta, jonka osuus nykyisin on 0,4 prosenttia BKT:sta, lisättäisiin merkittävästi kansallisten toimien täydennyksenä ja läheisessä yhteydessäniihin.
To this end, a European facility would be established along the lines of, for instance, the National Science Foundation in the United States, for awarding grants to the highest level individualresearch teams in competition at European level, in fields such as advanced mathematics or quantum physics in the perspective of new breakthroughs in informatics and software.
Tämä auttaisi osaltaan saavuttamaan julkisten investointien osuudelle asetetun yhden prosentin tavoitteen, joka on yksi prosentti julkisista investoinneista. Unionin toimissa olisi keskityttävä seuraaviin viiteen pääaiheeseen, jotka vastaavat Euroopan tutkimustoimintaan liittyviä viittämerkittävää ongelmakohtaa:
•Strengthening European research capacitiesby supporting the design, development anduse of key research infrastructures of European dimension and interest, as well as the development of human resources in research and technology, by supporting training, helpingremove the obstacles to pan-European scientific careers, and promoting researchers’ transnational mobility.
•Euroopan tutkimustoiminnan dynaamisuuden, laadun, luovuuden ja tuottavuuden tukeminen antamalla rahoitusapua hankkeille, joita toteuttavat varsinkin perustutkimuksen alalla kilpailullisin perustein valittavat yksittäiset tutkimusryhmät mieluummin Euroopan kuin kansallisella tasolla ja joissa tutkitaan uusia tieteenaloja ja aiheita.
These actions would need to be coordinated with those under the cohesion policy.
Tukea annetaan läheisessä yhteistyössä tiedeyhteisön kanssa.
Research capacities of this kind would be, for instance, European large laser and neutron sourcesfacilities for the exploration of matter and biomedical applications; or European bio-databanks ingenomics and the upgrade of Europe’s research networking and computing infrastructure.
Tätä tarkoitusta varten perustetaan Yhdysvaltain National Science Foundationintyyppinen eurooppalainen väline, josta myönnetään avustuksia yksittäisille, Euroopan tasolla kilpaileville huipputasontutkimusryhmille esimerkiksi korkeamman matematiikan tai kvanttifysiikan aloilla.
Supportto improve human research resources would include large-scale support programmes for Europeanyoung and established scientists.
Tavoitteena ovatuudet läpimurrot tietojenkäsittely- ja ohjelmistoaloilla.
•Setting up pan-European public–private partnershipsfor technological research throughjoint initiatives based on the technological platforms conceptwhich brings togetherpublic and private stakeholders, to set up and implement common research agendas in fieldsof industrial relevance, on the model followed in the European growth initiative.
•Euroopan tutkimuskapasiteetin vahvistaminen tukemalla niin Euroopan laajuisten ja Euroopan kannalta merkittävien tutkimuksen keskeisten rakenteiden suunnittelua, kehittämistä ja hyödyntämistä kuin tutkimuksen ja teknologian henkilöstöresurssien kehittämistä parantamalla koulutusta, poistamalla esteitä yleiseurooppalaisen tiedeuran luomiselta ja edistämällä tutkijoiden kansainvälistä liikkuvuutta. Nämä toimet on koordinoitava koheesiopolitiikkaanliittyvien toimien kanssa.
Examples of these partnerships would include the development of a new generation of clean andeconomic aircraft at the horizon 2020, the development of hydrogen networks and fuel cells,mastering electronics on a nanotechnological scale, investment in future mobile and wireless technologies and applications, enhancement of joint efforts in embedded systems, as well as new technologies in solar energy, and European coordinated efforts in advanced chemistry, for multipleindustrial applications and social purposes.
Tällaista tutkimuskapasiteettia olisivat esimerkiksi aineen tutkimuksessa käytettävät suuret laserlaitteet ja biolääketieteen sovellukset taikka eurooppalaiset genomitutkimuksen biotietopankit sekätutkimuksen verkko- ja tietojenkäsittelyinfrastruktuurin ajanmukaistaminen. Tutkimuksen henkilöstöresurssien parantamista voitaisiin tukea Euroopan nuorille ja vakiintuneessa asemassa oleville tutkijoille suunnatuilla laajoilla tukiohjelmilla.