natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Although, during the 1990s some of the changes in the balance of financing VET by the state and the municipalities isdueto a shift from the state to the municipalities causedby savingsin the state budget.
1990-luvulla on kuitenkin tapahtunut myös sellaista muutosta ammatillisen peruskoulutuksen rahoitusjakautumassa, joka on siirtänyt valtiontalouteen kohdistuvista säästösyistä rahoitusvastuuta valtiolta kunnille.
Gapital costs in table 10 include costs of construction and for the acquisition of buildingsand premises for vocational institutions.
Taulukossa 10 esitetyt pääomakustannukset sisältävät oppilaitosten toimitilojen rakentamisesta ja hankkimisesta aiheutuneet kustannukset.
Due to changes In statistics, investment inteaching equipment and other equipment is mainly included in recurrent costs.
Tilastollisista syistä opetusvälinehankintojen ja muiden kalustohankintojen kustannukset on tässä raportissa sisällytetty pääosin käyttökustannuksiin.
The state funding of capital investment in VET is divided into investment in state-ownedvocational institutions and in state subsidies for the capital costs for the municipal andprivate institutions.
Ammatillisen peruskoulutuksen pääomakustannusten valtionrahoitus on jaoteltu valtion omien oppilaitosten investointeihin sekä valtionapuihin kunnallisten ja yksityisten oppilaitosten investointeihin.
Capitalinvestments in state-owned institutions are totally financed bythe state budget.
Valtio rahoittaa kokonaan valtion oppilaitosten investoinnit.
State subsidies for municipal and private investment in VET institutionshavevaried from 33 to670/o in 1986 and 1991 and lrom25to7}o/o in 1996.
Valtionosuudet kunnallisten ja yksityisten oppilaitosten toimitilainvestointeihin ovat vaihdelleet 33 ja 67%:n välillä vuosina 1986 ja 1991 ja 25 ja 70%:n välillä vuonna 1996.
The level ofstate funding for a municipally owned VET institution dependson the financial solvency of the municipality.
Valtionrahoituksen taso kunnallisten oppilaitosten investointeihin riippuu kunnan taloudellisesta kantokyvystä.
The figures on the level of state subsidies for capitatcosts do not indicate the actualmonetary flow from the state to the different owners of the VET institutions because thereis a dual state financing system for capital investment.
Pääomakustannusten valtionosuuksia koskevat luvut eivät ilmaise todellisia rahavirtoja valtion ja oppilaitosten omistajien välillä, koska valtio rahoittaa pääomakustannuksia kahta menetelmää käyttäen.
For economically weakermunicipalities, the state subsidy is provided during the implementation of the capitalproject.
Heikossa taloudellisessa asemassa oleville kunnille valtionosuus maksetaan pääomakustannushankkeen toteutuksen aikana.
The share of state funding has been high and has risen over the pastten years. Thedecrease in the absolute volume of capital costs and the fall in state funding are due to theheavy capital investment in VET, which started in the 1970sand continued until the late1980s.
asemassa olevalle kunnalle valtionosuus maksetaan hankkeen valmistumista seuraavien seitsemän vuoden aikana lisättynä rahamäärällä, joka edustaa maksamatta olevan valtionosuuden korkoa.
During this time, the investment was necessary to increase the capacity ofVETinstitutions.
Valtionrahoitus pääomakustannuksiin on ollut korkealla tasolla mutta laskenut tarkastellun kymmenen vuoden aikana.
Relative to this period,the declinein investment has beendramatic.
Siihen verrattuna investoinnit ovat vähentyneet erittäin paljon.
In 1986the share of capital investment was 17o/o ol the total expenditure on recurrent costs withinvocational institutions, in 1991 the share was 10% and in 1996 only 5%.
Vuonna 1986 pääomainvestointien osuus ammatillisten oppilaitosten kokonaiskustannuksista oli 17%, vuonna 1991 osuus oli 10% ja vuonna 1996 vain 5%.
Study aid for trainees in school-based lW lW is free of chargefor students, who are ableto receive financial assistance from thestate for living costs.
Ammatillinen peruskoulutus on opiskelijoille maksutonta, ja he saavat valtiolta rahallista tukea toimeentulokustannuksiin.
The terms and level of assistance dependprimarily on the type ofstudies and on the categoryof VET.
Opintotuen ehdot ja taso vaihtelevat opintojen tyypeittäin ja oppilaitosmuodoittain.
There are differences in which costs of living areborne by the institution and which costs the studentbears.
Opintotuen ehdot vaihtelevat myös opiskelijan iän ja taloudellisen aseman mukaisesti.
The terms of assistance alsovary according to the age and economic position of the student.The number of studentsin lW receiving study aid was 130,000in 1986,154,000in 1991 and 163,000in 1996.
Ammatillisessa peruskoulutuksessa olevien opintotukea saavien opiskelijoiden lukumäärät olivat 130 000 vuonna 1986, 154 000 vuonna 1991 ja 163 000 vuonna 1996.
The costs of providing these benefits are included in the cost figures for lW where theyare provided by the institution.
Opintososiaalisten etujen kustannukset on luettu ammatillisen peruskoulutuksen lukuihin silloin, kun oppilaitokset tarjoavat nämä palvelut oppilailleen.
Table 10 includes specific figures on the level of statestudy aid.
Taulukossa 10 on erikseen esitetty valtion opintotukimenot.
There are three formsof studyaid: study grant, stateguarantee for study loansand student housing allowance.
Opiskelijat voivat saada kolmentyyppistä opintotukea, opintorahaa, valtiontakuun opintolainaan ja asumislisää.
The study grant is supplemented by a travel grant forstudents living more than a certain distance from the institution.
Opintorahaan sisältyy matkalisä niille opiskelijoille, joiden koulumatkan pituus ylittää määrätyn rajan.
The study grant andhousing allowanceare government-funded benefits.
Valtio rahoittaa kokonaan opintorahan ja asumislisän.
A special agency within theorganisation of The Sociallnsurance Institution (Kansaneläkelaitos) called the Centre for Student Financial Aid (Opintotukikeskus) administers the system.
Kansaneläkelaitoksen organisaatioon kuuluu Opintotukikeskusyksikkö, joka hallinnoi opintotukijärjestelmää.
Study aid is paidmonthly to students.
Opintotuki maksetaan opiskelijoille kuukausittain.
The banks grant the studyloans which are guaranteed by the state.
Pankit myöntävät opintolainoja, jotka valtio takaa.
The risein the number of students during the 1990s hasalso Increased expenditure on studyaid. aid.
Myös opiskelijamäärän kasvu 1990-luvulla on kasvattanut opintotukimenoja.
2.2.3.4 Gentral government funding of apprenticeship training
2.2.3.4 Valtionrahoitus oppisopimuskoulutukseen
The costs for Local Apprenticeship Offices (Oppisopimustoimisto) were separatelyfinanced by state subsidies until 1999.
Vuoteen 1999 saakka oppisopimustoimistojen kustannuksiin myönnettiin erillinen valtionapu.
See table 10 for the level of state funding between1986-96 and 2.5.6 for a description of the funding mechanism.
Taulukossa 10 on esitetty valtionrahoituksen määrät vuosina 1986-1996, ja kappaleessa 2.5.6 on kuvattu rahoitusjärjestelmä.
The Provincial State Offices are not a funding source for lVT, although they have a role indistributing some capital costs for lW from the Ministry of Education (see 2.5.4).
Lääninhallitukset eivät rahoita ammatillista peruskoulutusta, vaikkakin ne hoitavat eräitten investointien rahoitusta opetusministeriön osoittamista määrärahoista (ks. kappale 2.5.4).
Thesefigures are included in table 10 within the element of state funding.
Nämä menot on taulukossa 10 luettu valtionrahoitukseen.
2.2.5 Local government (municipal) funding
Paikallishallinnon (kuntien) rahoitus
The averagesize of the 445 municipalities is approximately 11,000 inhabitants.
Suomen 445 kunnan keskimääräinen asukasluku on noin 11 000.
Thesources of income for municipalities are municipal taxation, state subsidies and othergeneral sources of revenue.
Kuntien tulonlähteitä ovat kunnallisverotus, valtionosuudet sekä muut yleiset tulot. Kuntien keskimääräinen tuloveroprosentti on noussut 17 prosenttiin (vuonna 1996).
Municipal recurrentfunding in municipal/private VET institutions:
Kuntien rahoitus kunnallisten ja yksityisten oppilaitosten käyttökustannuksiin
Municipal recurrentfunding in stateinstitutions
Kuntien rahoitus valtion oppilaitosten käyttökustannuksiin
Volume of capital costswithin municipal W l institutions Municipal funding of
Kunnallisten ammatillisten oppilaitosten pääomakustannukset
Frr table 8 and 13, centralgovemment and municipal funding accounb br 89h of total recunsntere€nditure in 1986, 91% in1991 and 83% in 1996.
Taulukoista 8 ja 11 yhteenlaskettu valtion ja kuntien osuus ammatillisen peruskoulutuksen käyttökustannusten rahoituksessa oli 89% vuonna 1986, 91% vuonna 1991 ja 83% vuonna 1996.
Taken with the p€rcentageof 3tateorgondituß on capitalccb, ths stata and municipalati€e accountedtot 97%of funding forcapital costs in 1986,1ü)% in'1991 end 100% in 1996.
Valtion ja kuntien rahoitusosuus ammatillisen peruskoulutuksen investointikustannuksista oli 97% vuonna 1986 ja 100% vuosina 1986 ja 1991.
In 1986, 1991 and 1996, municipalities were obliged to pay for their students attendingvocational institutions owned by other municipalities or the state,etc.
Vuosina 1986, 1991 ja 1996 kunnat olivat velvollisia maksamaan opiskelijoistaan, jotka opiskelivat toisten kuntien, valtion tai yksityisen yhteisön omistamassa oppilaitoksessa.
The state subsidysystem was changed in the beginning of 1997, which ended this practice (described belowat2.5.2.1'1.
Valtionosuusjärjestelmä muuttui vuonna 1997, ja tämä käytäntö loppui (kuten jäljempänä kappaleessa 2.5.2.1 kuvataan).
Municipalities and the state account for most lW funding.
Kunnat ja valtio rahoittavat suuren osan ammatillisen peruskoulutuksen kustannuksista.
As a reverseto the reduction in centralgovemment funding, the share of municipalitiesfunding for lW has increased considerably.
Tämä on johtunut osaksi valtiontalouden säästöistä ja osaksi valtionosuusjärjestelmiin tehdyistä muutoksista.
This has been due partlyto savings made tostate expenditure and partlyto changes in state subsidy systems.
Kunnat ja valtio rahoittavat myös ammatillisen peruskoulutuksen investointikustannukset.
Capital costs for school-based lW
Opiskelijoiden rahoitusosuus
Municipalities and the state also fund most capital expenditure.
Oppilasmaksujen perusteena on varojen kokoaminen yksityisten oppilaitosten investointien rahoitukseen.
This includes financing thecapital costs of private VET institutions, as municipalities are also the owners of many ofthese institutions.
Oppilasmaksujen kokonaismäärä on kuitenkin ollut erittäin pieni.
The personal learning material for students isnot provided by the training institutions.Upper secondary and AMK level students andtrainees acquire and finance their ownmaterials.
Oppilaitokset eivät rahoita opiskelijoiden henkilökohtaista oppimateriaalia. Toisen asteen ammatillisen koulutuksen ja ammattikorkeakoulujen opiskelijat hankkivat ja rahoittavat oppimateriaalin itse.
There is no statistical information onthis, but the acquisition of this materialcreates substantial costs for students.
Näistä kustannuksista ei ole tilastoja, mutta oppimateriaalin hankinnat ovat varsin suuri menoerä opiskelijoille.
2.2.7 Own earnings of VET institutions
Ammatillisten oppilaitosten omat tulot
Since the 1990s, VET institutions have been urgedand motivatedto raise money byselling products and services within other markets.
Kuluvalla vuosikymmenellä ammatillisia oppilaitoksia on kannustettu hankkimaan rahoitusta tuotteiden ja palvelujen myynnistä.
The earnings were formerly deductedfrom their recurrent costs in determining the state subsidy for an individual institution.
Aikaisemmin nämä omat tulot vähennettiin käyttökustannuksista ennen yksittäisten oppilaitosten valtionavun määrittämistä.
Thisacted as a disincentive for the institutions to develop their earnings potential.
Menettely ei mitenkään kannustanut oppilaitoksia kehittämään omia tulonhankintamahdollisuuksiaan.
Nowadaysproducing goods and services is a fixed part of VET institutional activities and is also partof the educational process.
Nykyisin tuotteiden ja palvelujen tuottaminen on kiinteä osa ammatillisten oppilaitosten toimintaa ja kuuluu myös osana opetukseen.
Whereas in apprenticeship training, the trainees participate inenterprise production, in VET institutions products and services are made and soldas apart of the training process.
Oppisopimuskoulutuksessa opiskelijat tekevät työtä yrityksissä, kun taas ammatillisissa oppilaitoksissa tuotteita ja palveluita tuotetaan ja myydään koulutusprosessissa.
Table13: Funding by selling products and seruices of VET institutions combined withotherown income
Taulukko 13 Ammatillisten oppilaitosten tuotteiden ja palvelujen myynnistä saamat ja muut omat tulot
2.3 Sources of indirect funding
% Käyttökustannusten
A survey was recently undertaken to obtain information on the costs borneby employersfor lVT trainees undertaking enterprise training in 1997 (this excludes formalapprenticeship training, which is dealtwith in table 14, above).
Äskettäin on ilmestynyt selvitys niistä kustannuksista, jotka aiheutuivat vuonna 1997 työnantajille työharjoittelussa olevista opiskelijoista (ei koske oppisopimuskoulutusta, jota on kuvattu edellä).
The average wage pertrainee in upper secondary VET was 3,900FIM (650 ECU) per month.
Toisen asteen ammatillisen koulutuksen opiskelijan keskimääräinen harjoitteluajan kuukausipalkka oli 3 900 mk (650 ECUa).
Other trainee-related costs, on the basis of considering one trainee,amounted to 1,300 FIM (220 ECU)per month.
Muut harjoittelutoiminnasta aiheutuneet kustannukset olivat keskimäärin 1 300 mk (220 ECUa) kuukaudessa.
Statistics are not available for other VET students or from previous years.
Muista ammatillisen koulutuksen opiskelijoista ja aikaisempien vuosien vastaavista kustannuksista ei ole tietoja.
2.4 Total levels of funding for initial VET
Ammatillisen peruskoulutuksen kokonaisrahoitus
State funding- State contribution to EU
EU rahoitus - EU-ohjelmat - EU-oppisopimuskoulutus
Total fundingAs o/o of GDP
Kokonaisrahoitus % BKT:sta
Table16: Shares of differenf sources in funding IVT (MECU in 1996pices) pices)
Taulukko 16 Ammatillisen peruskoulutuksen eri rahoituslähteiden osuudet (MECUa vuoden 1996 hinnoin)
1,303 recurrent costs(state lmunicipalities) 1)
62,8 käyttökustannuksiin (valtio/kunnat)1)
Public funding: capitalcosts (state lmu nicipalities) icipalities)
Julkinen rahoitus pääomakustannuksiin (valtio/kunnat)
State funding of study aid Other sources 2)Indirect funding
Valtionrahoitus opintotukeen Muut lähteet2)
Includes school-based training and apprenticeship and for 1996 the EU and national contribution to EUprogrammes.
Sisältää oppilaitosmuotoisen koulutuksen ja oppisopimuskoulutuksen sekä vuodesta 1996 EU-rahoituksen ja kansalliset rahoitusosuudet EU-ohjelmiin.
Includes own income of institutions and student fees.
Sisältää oppilaitosten omat tulot ja opiskelijamaksut.
The total level of direct funding for lW has increased by 48% during1986-1996 (based onthe adjusted expenditure for 1986 and 1991 to 1996 levels).
Ammatillisen peruskoulutuksen rahoitus on kasvanut 48% vuosina 1986-1996 (vuosien 1986 ja 1991 luvut on muunnettu vuoden 1996 hintatasoon).
The number of IVT traineeshas increased by 40% during the same periodof time (45o/o when lW apprentices areincluded).
Samana ajanjaksona ammatillisen peruskoulutuksen opiskelijamäärä on kasvanut 40% (45%, kun oppisopimuskoulutuksen opiskelijat otetaan lukuun).
From 1991 to 1996 the level of direct funding has increased by 9% while therehas been an 18Yo increase in the number of trainees.
Vuodesta 1991 vuoteen 1996 suoran rahoituksen kokonaistaso on kohonnut 9% samalla, kun opiskelijamäärä on kasvanut 18%.
The funding per trainee between1991-96 has decreased by 1oo/o.
Opiskelijaa kohti laskettu rahoitus on vuosina 1986-1999 vähentynyt 10%.
The share of study aid (grantsprovided by the state to individual students) has increasedsharply in terms of expenditure.
Opintotuen (opiskelijoille myönnettyjen opintorahojen) osuus menoista on lisääntynyt jyrkästi.
The total increase (1991-1996) in study aid amounts to 99MECUs, i.e. an increase of 620/o.Expenditure on apprenticeship training has increasedfivefold from 1986 due to the extension of the programme.
Opintukimenot ovat kasvaneet 99 MECUa vuodesta 1991 vuoteen 1996, eli kasvu on ollut 62%. Oppisopimuskoulutuksen menot ovat kasvaneet viisinkertaisiksi laajennusohjelman seurauksena.
The incentive for institutions toraise their own income with the changes in the funding system has increased substantially.
Oppilaitosten kannustaminen omaan tulonhankintaan ja siihen tähdänneet rahoitusjärjestelmän muutokset ovat lisänneet huomattavasti oppilaitosten omia tuloja.
Funding distribution mechanisms
Rahoitusmekanismi
Following the description of sour@sof funding, the picture of the distribution mechanismsis concentrated on the state and the municipalities, and the moneyflows between themand vocational institutions.
Rahoituslähteitten mukaisesti rahoituksen jakelumekanismien kuvaus keskittyy valtion, kuntien ja oppilaitosten välisiin rahavirtoihin.
As the state funding system was renewedin 1997 (for fundingschool-based lW) and 1999(for apprenticeship training), the mechanism described belowfollows that of the new system, although the previous system is also outlined.
Koska valtionosuusjärjestelmä uudistettiin vuonna 1997 ammatillisen peruskoulutuksen osalta ja vuonna 1999
The real average of unitcosts is calculated every second year, although an indexadjustment is made every year.The Ministry of Education consults the Association of Finnish Local and RegionalAuthorities before making decisions aboutthe unit-prices.
oppisopimuskoulutuksen osalta, mekanismia kuvataan uuden järjestelmän mukaisesti, vaikka myös vanhan järjestelmän pääpiirteet tulevat esiin.
Before the decision is made bythe Ministry of Education, it must be approved by the Ministry of Finance.
Ammatillisten oppilaitosten käyttökustannusten valtionosuuden laskentamalli
ln 1996 the state financing of recurrent costs for lW was 4,237 mill FIM (709 MECU)which was 48% of the total expenditure on recurrent costs (see table 10).
Käyttökustannusten valtionosuus lasketaan kahden tekijän perusteella: oppilasmäärän ja oppilaskohtaisten yksikkökustannusten (yksikköhinnan), jotka ovat perusta määriteltäessä kunnille myönnettävän ammatillisen peruskoulutuksen (sisältäen vuodesta 1999 alkaen oppisopimuskoulutuksen) ja muiden kuin kuntien ylläpitämien oppilaitosten valtionosuuden määriä.
Distribution of state funding for recurrent costs of municipally-owned lW institutions
Taulukko 17 Valtionosuuden laskentaperusteena olevat yksikköhinnat vuonna 1996
A new system for the state funding of welfare services administered by municipalities was launched in 1993 and reformed againin 1997.
FIM/oppilas 35 100 34 800 21 700 28 400 38 900 41200 57 900 62 700 27 900 29 500 28 800 53 600 87 600 35 600
The reform in 1997 was connected with aneed to make savingsin the state budget.
ECUa/oppilas 5 900 5 800 3 600 4 700 6 500 6 900 9 700 10 500 4 700 4 900 4 800 9 000 14 600 6 000
The new state funding system for municipalities launched in 1993 had threeelements: (1)state funding for education and culture,(2) state funding for social and health services,and (3) general subsidies for municipalities.
Ammatillisen peruskoulutuksen ala Yleinen ammatillinen Hotelli- ja ravintola-ala Kaupan ala Koti- ja laitostalouden ala Käsi- ja taideteollisuuden ala Maatalous- ja puutarha-ala Merenkulkuala Metsä- ja puutalousala Sosiaaliala Teknillinen ala Terveydenhuoltoala Taide- ja viestintäala Erityisoppilaitokset (vammaisten) Keskiarvo
The sum of the three subsidies is notearmarked for specific purposes.
Lähde Opetusministeriön päätös, 1996
The basis of the calculation for the education and training element of this lump-sumsubsidy system remained after the 1997 reform.
Nämä luvut ovat paljon pienempiä kuin yksikkökustannuksina taulukossa 8 esitetyt.
The formula-based state subsidy systemfor education covers primary education, general upper secondary education, initial VET -both upper secondary and AMK levels - and musicand sports institutions.
Yllä olevat luvut eivät sisällä oppilaitosten omista tuloista kertyvää rahoitusta.
For eachmunicipality maintaining some or all of these institutions, the basis of the state subsidy iscalculated according to the number of students in each form of educationltraininginstitution and the corresponding unit prices (see table 17 lor the unit prices for lW).
Toisaalta yksikköhintoja on kohotettu 4,3% (260 ECUa/oppilas) ammatillisten oppilaitosten rahoitusta laskettaessa, mikä edustaa laskentamallissa pääomakustannuslisää.
This per inhabitant deduction ended the need for municipalities to fund their studentresidents who attendededucation/training institutions owned by anothermunicipality, thestate, etc. As a result,the administrative workload has beenreduced. reduced.
Yllä esitettyjä lukuja muutetaan eräitten lisätekijöitten perusteella esimerkiksi niitä oppilaitoksia varten, joilla on: • vähemmän kuin 200 oppilasta • erityisoppilaita • vuokrattuja toimitiloja • iltaopetusta.
The lump sum funding ofmunicipalities means, that individual municipalities make allocation decisions between thedifferent services.
Käytännössä laskentakaavat ovat huomattavasti tässä kuvattua monimutkaisempia.
The state subsidies are one income item among others in the municipalbudget.
Tässä ne kuvataan vain pääpiirteittäin.
The targetof the state subsidy system for municipalities is twofold.
Opetusministeriö päättää vuosittain yksikköhinnoista ja muista valtionosuuden laskentamallin tekijöistä.
First, statesubsidiesare aimed at guaranteeing an approximately equal level of public services in allmunicipalities.
Yksikköhintojen pitäisi siten vastata eri tyyppisten oppilaitosten todellisia keskimääräisiä kustannuksia.
Secondly, the subsidy system is aimed at equalisingthe economicsolvency and position of municipalities having different foundations for their own, mainlytax, revenue.
Yksikköhintojen todellinen taso lasketaan joka toinen vuosi, ja joka vuosi yksikköhintojen tarkistus tehdään pelkästään indeksin perusteella.
The equalisation process for the state subsidy system for municipalitiesworks in such a way that an additional subsidy is paid to those municipalities with a taxrevenue lowerthan 90% of the average.
Opetusministeriö neuvottelee Suomen Kuntaliiton kanssa ennen kuin tekee yksikköhintoja koskevan päätöksen. Päätös edellyttää valtiovarainministeriön hyväksymisen.
For those municipalities whosetax revenue perinhabitant exceedsthe average limit, the state subsidies are reduced by 40% of the sumexceeding that average.
Vuonna 1996 ammatillisen peruskoulutuksen käyttökustannusten valtionrahoitus oli 4 237 milj. mk (709 MECUa), mikä edustaa 48% kaikista käyttökustannuksista (ks. taulukko 10).
The funding of recurrent costs for initial vocational training in Finland is based, therefore,on a complex and state-regulated system.
2.5.2.1 Valtionrahoituksen jakelu kuntien omistamien ammatillista peruskoulutusta antavien oppilaitosten käyttökustannuksiin
For municipalities, it is one element of thegeneral funding system for education,culture, health and social services.
Kuntien tehtävänä olevien hyvinvointipalvelujen valtionosuusjärjestelmä uudistettiin vuonna 1993 ja uudestaan vuonna 1997.
Asmunicipalities own most training institutions, the funding of individual institutions is at theirdiscretion within their budgetary limits.
Vuoden 1997 uudistukseen liittyi myös valtiontalouden säästöjä.
Nevertheless, the municipalities usuallyuse theper student costs as the basis of their planning and budgetary process for the funding of their lW institutions.
Kuntien järjestämien palvelujen valtionosuuden määrää vähennettiin 2 500 milj. mk (420 MECUa) vuonna 1997 ja edelleen 1 300 milj. mk (220 MECUa) vuonna 1998.
The negotiation and decision-making process concerning the municipal funding oflW follows the usual procedures for municipal economic planning and budgeting.Municipalities have special educational boardsto deal with the funding for schools andother institutions including VET.
Opetusministeriö, sosiaali- ja terveysministeriö ja sisäasianministeriö maksavat erikseen kunnille valtionosuuden kolme elementtiä.