natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Committee of the Regions would, however, stress that the fundamental aim of regional competitiveness must be to help to create jobs in the long term and to promote sustainable economic development The Committee shares the views of the experts on the Consultative Group on Competitiveness who have pointed out that "a number of more specific goals, such as increasing profitability or share of world markets, must be regarded as subordinate to the fundamental goal of creating an economy based on high added value and providing a high level of employment.
Komitea on samaa mieltä neuvoa-antavan kilpailukykyryhmän asiantuntijoiden kanssa, joiden mukaan "sellaisten erityistavoitteiden kuin kannattavuuden parantamisen tai maailmanmarkkinaosuuksien kasvattamisen tulee olla alisteisia perustavoitteelle, joka on työllisyyttä edistävien korkeaa lisäarvoa tuottavien markkinoiden luominen.
One cannot therefore talk of a choice between competitiveness and social cohesion.
Näin ollen kysymys ei ole valinnasta kilpailukyvyn ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden välillä.
The tensions which occur are bound up with deciding how to carry out the necessary adjustments and the timetable for making these adjustments"3.
Ilmenevät jännitteet liittyvät tapaan tehdä tarvittavat mukautukset ja niiden toteuttamisaikatauluun"3.
2.7 Consequently it is essential to remember that achievement of these goals of competitiveness depends on establishment, development and consolidation at the various geographical levels of production systems which are (a) sustainable and (b) able to generate wealth and channel a considerable part of such wealth to good effect.
2.7 Näiden huomioiden valossa tulee pitää mielessä, että tällaisia kilpailukykytavoitteita voidaan asettaa ainoastaan, jos samalla huolehditaan kestävien sekä vaurautta luovien ja sitä suurelta osin säilyttävien tuotantojärjestelmien muodostamisesta, kehittämisestä ja vahvistamisesta asianomaisilla maantieteellisillä tasoilla.
2.8 In accordance with the principles underlying the construction of Europe, these goals should be pursued in a manner compatible with the strengthening of economic and social cohesion in the EU.
2.8 Toisaalta Euroopan rakentamisen perustana olevat periaatteet edellyttävät, että näihin tavoitteisiin pyritään samanaikaisesti lujittaen Euroopan taloudellista ja sosiaalista yhteen kuuluvuutta.
To put it another way, the success of the "winner regions" must not be achieved at the expense of the "loser regions"4.
Toisin sanoen "voittaja-alueiden"4ei tule menestyä "häviäjäalueiden" kustannuksella.
Attention should also be drawn to the fact that internal disparities in the EU do not simply reflect different standards of living and lifestyles; they also risk creating an undesirable level of intra-EU competition, i.e. economic and social dumping.
On vielä muistutettava, etteivät Euroopan unionin sisäiset erot heijasta ainoastaan elintason ja elintapojen moninaisuutta vaan aiheuttavat myös vaaran toivottua tiukemmasta Euroopan sisäisestä kilpailusta eli taloudellisesta ja sosiaalisesta polkumyynnistä.
2.9 On a broader level, the "European model", and in particular the social dimension of this model, must not be regarded as a handicap, as a constraint which has to be'tolerated.
2.9 Laajemmin katsoen eurooppalaista mallia ei tule pitää etenkään sosiaaliselta kannalta esteenä tai velvoitteena, jonka kanssa olisi osattava taitavasti taktikoida.
The European model reflects the values of European society and, for this reason, it should be defended; there should be no conflict between economy and society.
Kyseinen malli on osa eurooppalaisen yhteiskunnan arvoja ja sitä on näin ollen puolustettava (eikä asetettava taloutta ja muuta yhteiskuntaa vastakkain).
The Commission communication rightly considers that the European model is a source of competitiveness in the long term: being able to call upon skilled, motivated, fit workers will increasingly provide the key to long-term competitiveness based on innovation and quality.
Toisaalta tiedonannossa ollaan täysin oikeassa, kun eurooppalaista mallia pidetään pitkäjännitteisen kilpailukyvyn lähteenä: pätevien, motivoituneiden ja hyvinvoivien työntekijöiden mobilisoiminen on yhä suuremmassa määrin innovaatioon ja laatuun perustuvan pitkän aikavälin kilpailukyvyn avain.
2.10 Against the background of an unstoppable move towards globalisation, it is vital for the EU to be competitive in order to maintain, perpetuate and strengthen the European model. It is
2.10 Nyt kun maailmanlaajuistuminen on väistämätön tosiasia, on oltava kilpailukykyisiä, jotta eurooppalainen malli voidaan säilyttää ja vakinaistaa ja sitä voidaan vahvistaa.
Internationalisation, free trade, growth and sustainable development
Kansainvälistyminen, vapaakauppa, kasvu ja kestävä kehitys
3.1 Should the expansion of international trade be regarded as a vital source for growth and prosperity in Europe?
3.1 Tuleeko kansainvälistä kauppaa pitää Euroopan kasvun ja vaurauden tärkeimpänä lähteenä?
It is difficult to go along with such an equation.
Tätä näkemystä on vaikea hyväksyä.
Although there is an undeniable correlation between the two factors, growth is generated by a whole series of factors: macro-economic policies and monetary stability; the single market; scientific and technical progress; education and cultural development; protection of the environment; improvements in economic, social and industrial infrastructure and organisations, etc.
Vaikka vastaavuussuhde on kiistämätön, kasvun lähteinä ovat monet tekijät: makrotalouspolitiikat ja valuutan vakaus, sisämarkkinoiden rakentaminen, tieteen ja tekniikan kehitys, koulutus ja kulttuurikehitys, ympäristönsuojelu, perusrakenteiden sekä taloudellisten, sosiaalisten ja tuotanto-organisaatioiden kehittyminen jne.
This being the case, globalisation should be regarded not as a source of growth but as a specific type of growth based on the expansion of markets.
Tästä näkökulmasta maailmanlaajuistuminen tulee nähdä lähteen sijasta kasvumallina, sillä se mahdollistaa markkinoiden laajenemisen.
Three key points should be made in this context.
Tässä yhteydessä tulee esittää kolme perushuomiota.
3.2 Firstly, it is clear that there has been a stronger increase in intra-branch trade than in inter-branch trade.
3.2 Ensinnäkin voidaan todeta, että kauppa kasvaa voimakkaammin alojen sisällä kuin alojen välillä.
This means that international specialisation based on comparative advantage has not been intensified; it is the geographical area involved which has increased.
Tämä tilastollinen tosiasia merkitsee, ettei verrannollisten etujen logiikkaan perustuva kansainvälinen erikoistuminen ole syventynyt, vaan sen sijaan alueet ovat laajentuneet.
Industry is now organised in such a way that industrial "regions" develop at international level as a result of the effects of competition and complementarity between firms of different nationalities.
Teollisuus rakentaa tuotannollisen kiertokulkunsa nykyään kansainväliselle tasolle kilpailuvaikutusten ja eri maista kotoisin olevien yritysten täydentävyyden varaan.
The extent and form of this transnational organisation of industry vary very considerably from sector to sector.
Teollisuuden kansainvälisen järjestäytymisen aste ja tavat vaihtelevat merkittävästi sektoreittain ja toimialoittain.
The international division of labour is therefore primarily brought about by advantages deriving from the combined effect of enterprises' operating and development strategies and from the establishment of resources at different geographical levels (local/regional, national and European).
Työn jakautuminen kansainvälisesti on tällöin ennen kaikkea tulosta yritysten laajenemis- ja kehittämisstrategioiden yhdistämisen tuottamista eduista ja resurssien rakentamisen alueellisesta dynamiikasta eri tasoilla (alueellis-paikallinen, kansallinen, eurooppalainen).
3.3 Secondly, a sizeable proportion of international trade is intra-company.
3.3 Toiseksi, merkittävä osa kansainvälisestä kaupasta muodostuu yritysten sisäisestä kaupasta.
This fact underscores the role played by multinational companies in the establishment of a global economic system, even though political decisions are also of decisive importance in the fields of deregulation, privatisation, reduction of customs tariffs and international competition rules.
Tämä korostaa monikansallisten yritysten roolia maailmantalousjärjestelmän rakentamisessa, vaikka sääntelyn purkamista, yksityistämistä, tullimaksujen laskemista ja kilpailun kansainvälistä sääntelyä koskevilla poliittisilla päätöksillä on niin ikään ollut ratkaiseva painoarvo.
This once again raises the question of die link between the competitiveness of enterprises and of geographical areas and the definition of the "European enterprise".
Kysymykseen liittyy vääjäämättä yritysten kilpailukyvyn ja maantieteellisten yksiköiden kilpailukyvyn vuorovaikutussuhde sekä niin sanotun eurooppayrityksen määrittely.
3.4 Although a number of products and standards are undoubtedly becoming global in nature, the global economic system is still being established in piecemeal fashion, with distinctions being made in the light of consumer tastes and standards and innovation systems geared to differing specific territorial potentials.
3.4 Vaikka tietyt tuotteet tai standardit saavat kiistatta maailmanlaajuisen luonteen, maailman talousjärjestelmän rakentumiseen vaikutetaan edelleenkin erilaisin lähestymistavoin, jotka heijastavat yhtäältä tuotteiden eriyttämistä maku- ja kulutustottumusten mukaan sekä toisaalta alueellisten mahdollisuuksien mukaan eriytettyjä innovaatiojärjestelmiä.
Globalisation does not mean moving towards a homogenous world; the EU, too, should bring its own specific characteristics to the global economy and maintain its differences.
Maailmanlaajuistuminen ei tarkoita maailman yhdenmukaistumista. Euroopan tehtävänä on tuoda siihen omat erityispiirteensä ja varjella erilaisuuttaan.
3.5 The Committee of the Regions points out that although globalisation is generally recognised as having an overall beneficial effect, the way in which mese benefits are allocated is
3.5 Esitettyään edellä mainitut huomiot alueiden komitea muistuttaa, että vaikka maailmanlaajuistumista pidetään yleensä "pelinä, jossa voitot ovat panoksia suuremmat", pelin tuotto jakautuu yleensä epätasaisesti ja vaihdellen.
- 6 - frequently inequitable and may well vary. "Recent economic theories point to the fact that both sustainable long-term economic growth and a deepening of the income disparities between countries derive from the accumulation of capital - both physical and human.
- 6 - kilpailukyky perustuu edullisten ja siis epätasaisten kaupan vaihtosuhteiden olemassaoloon ja kehitykseen, se synnyttää luonnostaan epätasapainoa.
It is significant that whilst the EU's terms of trade with the USA and Japan are, taken overall, unfavourable, they are globally favourable in respect of third countries. This means that a major proportion of favourable terms of trade enjoyed by the EU are with lessdeveloped countries.
Onkin kuvaavaa, että vaikka ulkomaankaupan vaihtosuhde Yhdysvaltojen ja Japanin kanssa on Euroopalle epäedullinen, se on sille vastaavasti edullinen kauppasuhteissa muihin EU:n ulkopuolisiin maihin eli maihin, jotka ovat suurelta osin kehityksestä jäljessä.
3.6 According to the 1998 report on the competitiveness of European industry, the standard of living in Europe, measured in terms of GDP per capita and expressed in purchasing power standard (PPS), is 33% below that of the US and 13% below that of Japan.
3.6 Aiheesta "Euroopan teollisuuden kilpailukyky" vuonna 1998 laaditun kertomuksen mukaan Euroopan elintaso on 33 % alhaisempi kuin Yhdysvaltojen ja 13 % alhaisempi kuin Japanin mitattuna asukaskohtaisen bkt:n ostovoimastandardina.
Furthermore, there is a wide range in the distribution of purchasing power within the EU; the level of purchasing power in the various Member States varies by a factor of up to 2.6.
Lisäksi ostovoima vaihtelee huomattavasti Euroopan unionissa: jäsenvaltioiden välinen suhdeluku on 2,6 ja Euroopan köyhimmän ja rikkaimman alueen välinen suhdeluku 4,5.
The regional contrast is undoubtedly more marked in countries where the level is above that of the EU average than in countries where the level is below that of the average for the EU6.
Alueelliset erot ovat kiistattajyrkempiä maissa, jotka ovat eurooppalaisen keskiarvon yläpuolella, kuin maissa, jotka ovat sen alapuolella6.
3.7 The overall growth indicators at EU level mask considerable imbalances.
3.7 Myös Euroopan kokonaiskasvun indikaattoreihin sisältyy merkittävää epäsymmetrisyyttä.
The establishment of the single market promoted a growth in intra-branch trade; trade in products of different price and quality has increased more sharply, whereas trade in similar products has remained stable.
Yhtenäismarkkinoiden kehittäminen on kasvattanut alojen sisäistä kauppaa, jossa hinnaltaan ja laadultaan eriytyneiden tuotteiden määrä on yhä suurempi, kun taas eriytymättömien tuotteiden määrä on jäänyt entiselleen.
Clearly one and the same country can pursue the two strategies in different sectors.
Tämä kehitys ilmentää erikoistumismuotojen eriytymistä.
If we take the case of the four leading industrialised countries in the EU, however, there is a clear tendency to specialise in top-of-the-range products in the case of Germany, in middle and top-of-the-range products in the case of France, and in middle-of-the-range products in the case of the UK, whereas Italy specialises more than the other three countries in bottom-of-the-range products and less in top-of-the-range products.
Se suosii toisaalta huippulaadukkaita tuotteita, joihin on panostettu suunnittelun, tutkimuksen ja kehittämisen sekä mainonnan muodossa, ja toisaalta huonolaatuisimpia tuotteita, jotka pyritään valmistamaan mahdollisimman vähäisin kustannuksin.
A similar variation may also be observed in respect of foreign investment, which varies by a factor of 4.5 - in Italy it represents 0.4% of GDP, whereas in the UK it represents 1.8% of GDP and includes substantial non-EU investment.
Jokin valtio voi tosin koettaa soveltaa molempia strategioita eri aloilla, mutta jos tarkastellaan Euroopan neljää teollistuneinta maata, voidaan todeta, että Saksa on selkeästi erikoistunut huipputason tuotteisiin, Ranska keski- ja huipputasoisiin ja Yhdistynyt kuningaskunta keskitasoisiin, kun taas Italia on näistä neljästä erikoistunut eniten heikkolaatuisiin ja vähiten korkealaatuisiin tuotteisiin.
There is also a considerable variation at both national and sectoral level in the concentration of foreign investment.
Samanlaisia eroja voidaan huomata ulkomaisissa investoinneissa, joita on Italiassa 4,5 kertaa enemmän (0,4% bkt:stä) kuin Yhdistyneessä-kuningaskunnassa (l,8%bkt:stä ja voimakas suuntaus yhteisön ulkopuolelle), sekä keskittämisessä, joka vaihtelee huomattavasti maittain mutta myös aloittain.
The level of divergence was higher for the period 1985 to 1995 and was also more marked in respect of those countries benefiting from average levels of foreign investment.
Vuosien 1985-1995 kehityksessä voidaan havaita vielä suurempi hajonta ja suurempaa vaihtelua keskiarvosta.
This also implies that "European
Tämä osoittaa myös, että "Euroopan integraatio näyttää toteutuvan tilanteessa, jossa vaikuttaa samanaikaisesti useita erilaisia malleja".7
A. Jacquemin and L.R. Pench, op. cit. p. 8.
Aluepolitiikan ja rakennerahastojen erityistehtävänä on osaltaan supistaa näitä epäsymmetrioita.
3.8 The issue of the convergence of industrial structures has been at the heart of the process of monetary unification. On a more general note, social cohesion and regional imbalances continue to be central to European integration.
-7- indikaattorit osoittavat, että lähentymistä tapahtuu jatkuvasti, mutta eräs tuore tutkimus8 on lisäksi paljastanut muita, vaikeammin nähtäviä epäsymmetrioita, joilla voi olla raskaat seuraukset pitkällä aikavälillä ja jotka siksi ovat huolestuttavia.
One of the roles of regional policy and the Structural Funds is to help break down imbalances in mese areas.
Selvitys jäsenvaltioiden sijoittumisesta huipputeknologiatuotteiden kaupassa osoittaa suurta vaihtelua.
An analysis of Member State trade in high technology products reveals sharp differences which, whilst they have little macro-economic impact in the short term, need to be taken very seriously in the light of the long-term prospects for the integration of the Member States into the global economy.
Sillä ei tosin ole paljonkaan vaikutusta lyhyen aikavälin makrotaloudellisella tasolla, mutta se on otettava vakavasti huomioon Euroopan dynaamisessa ja pitkäjännitteisessä sopeuttamisessa maailmantalouteen.
3.9 Spain, for example, which has provided a model example of the pursuit of convergence, is in a vulnerable position in respect of hightechnology products; it is one of the countries with the highest trade deficit in hi-tech products, a group which also includes Greece and Portugal.
3.9 Espanjan edistyminen lähentymisessä on ollut esimerkillistä, mutta teknologiatuotteiden alalla sen asema on haavoittuva, sillä sen kauppatase on kansainvälisesti ja eurooppalaisittainkin kaikkein alijäämäisimpiä. Maa on samassa tilanteessa kuin Kreikkaja Portugali.
This example serves to explain why, with its share of 10% of international trade in hightechnology products, the EU enjoys an overall advantageous position (a trade surplus of 1.7 %o) which conceals a trade deficit in bottom-of-the-range products (-2.7 %o), offset by trade surpluses in medium-range products (1.2%o) and top-of-the-range products (+3.1%o).
Espanjan esimerkki auttaa ymmärtämään, miksi teknologiatuotteet, joiden osuus kansainvälisestä kaupasta on 10%, antavat EU:lle kokonaisedun (+1,7 %o), joka tosiasiassa peittää keskilaatuisien (+1,2 %o) ja korkealaatuisten tuotteiden (+3,1 %o) ylijäämän tasoittaman heikompilaatuisten tuotteiden alijäämän (—2,7 %o).
3.10 The Committee of the Regions draws the Commission's attention to the danger of promoting the competitiveness of European enterprises without taking account of this type of imbalance which, whilst being evident at national level, would undoubtedly be shown to be even more sharp at regional level if a similar study could be carried out.
3.10 Alueiden komitea kiinnittää komission huomiota Euroopan yritysten kilpailukyvyn edistämisen sisältämään vaaraan, jos huomioon ei oteta näitä epäsymmetrioita, jotka erottuvat valtakunnallisella tasolla ja olisivat vieläkin ilmeisempiä, jos samanlainen tutkimus tehtäisiin aluetasolla.
Competition policy may have the contrary effect of helping to enhance these disparities.
Kilpailupolitiikka saattaa suorastaan vahvistaa näitä eroja.
Although hightechnology products strictly represent only a small part of international trade, the cumulative and localised nature of hi-tech industry - a typical feature of a knowledge-based economy - means that it has much more profound effects on long-term growth.
Vaikka teknologiatuotteiden osuus kansainvälisestä kaupasta on staattisesti suhteellisen pieni, niiden kumulatiivisuus ja suppeaalaisuus, jotka ovat tietämykseen perustuvan talouden ominaispiirteitä, aiheuttavat sen, että niiden vaikutus pitkän aikavälin kasvuun on erityisen syvällinen.
These statistics should be taken into account in a more effective way than the Structural Funds have so far managed to do if we are to avoid a progressive intra-EU split and excessive polarisation based on specialisation in hightechnology products.
Tuntuu siis tärkeältä ottaa ne huomioon tehokkaammin kuin rakennerahastoissa on tähän mennessä pystytty tekemään, jotta voidaan välttää teknisestä erikoistumisesta johtuva asteittain etenevä Euroopan sisäinen murros ja liiallinen keskittyminen.
P.A. Buigues and A. Sapir "L'impact du marché unique sur les grands pays européens - The impact of the Single Market on Large European Countries", Revue d'Economie Politique 109 (2), March-April 1999.
Monikansalliset yritykset ovat ymmärtäneet tämän mainiosti levittäytyessään maailmanlaajuisesti siten, että ne hyötyvät eriytymisestä sekä kulutekijöiden että erityisresurssien muodossa.
This study is based on the economic assessment of the impact of the implementation of the single market legislative programme carried out by the European Commission from 1993 and published in 1996 in a special edition of European Economy, under the title "Economic Evaluation of the Internal Market".
4.2 Maailmanlaajuistuminen liittyy maailman avoimuuden ja monipuolistumisen dynamiikkaan, josta käytetään joskus nimitystä globalisaatio ja joka kattaa sekä alueiden että alojen vastavuoroisen avautumisen ja sisäkkäisyyden ilmiöt.
Multinational companies have fully understood this; they have organised their operations at world level in such a way as to benefit from differences in factor costs and specific resources.
- yritysten teknologisen risteyttämisen tehostuminen: uusien toimintojen omaksuminen, markkinaaukkojen valtaaminen yritysostoin, teollisuusliittoutumat ja -yhteistyöjne. jne.
4.2 Globalisation is a term for the increasing complexity and opening-up of the world for the interpénétration of geographical areas and sectors.
4.4 Alueet (ja niitä pienemmät alueelliset yksiköt) ovat tässä dynamiikassa osoittautuneet teollisen kasvun todellisiksi tukijoiksi kahdella vaihtoehtoisella tavalla:
It is the combination of these factors which makes globalisation and the acceleration of international trade such major forces for growth.
- puhtaasti kustannusten muodossa (tuottaminen kyseisessä paikassa halvemmalla kuin muualla)
4.3 This twofold dimension of globalisation is spectacularly illustrated by the following strategies adopted by enterprises:
- erityisresurssien käytön muodossa (sellaisten asioiden tuottaminen nykyisessä paikassa, joita ei voi tehdä muualla).
- a speeding-up of the process of operating at international level; this process has not been triggered simply by the interpénétration of markets; it has also been prompted by a desire to gain access to specific local resources, such as skills, proximity to other companies and the "cluster" effect;
4.5 Nämä kaksi näkökohtaa kattavat yritystasolla sekä kustannuskilpailukyvyn ja kustannusten ulkopuolisen kilpailukyvyn nykyisin laajalti hyväksytyn jaon mukaisesti.
- a speeding-up of the process of "technological hybridisation": movement into new activities, purchase of enterprises in new niche markets, industrial alliances and cooperation, etc.
Tämä jako vastaa myös kahta yritysstrategian näkökohtaa, jotka ovat standardihyödykkeiden tuotantoon perustuva lyhyen aikavälin tavoitteellisuus sekä eriyttämiseen ja innovaatioon perustuva pitkän aikavälin tavoitteellisuus.
Geographical areas (regions and sub-regional areas) promote industrial growth in one
4.6 Aluetasolla tähän erotteluun liittyy kaksi lähestymistapaa, kaksi vaihtoehtoista huolenaiheitta.
- cost (offering the opportunity to produce goods more cheaply than they can be produced elsewhere);
Ensimmäinen koskee ennen kaikkea tuotannontekijöiden hintaa tietyssä sijoituspaikassa.
- access to specific resources (offering an opportunity to engage in economic activities which could not be carried out elsewhere).
Tässä mielessä julkisen vallan harjoittama sijoittumistukipolitiikka auttaa tasaamaan kustannushuipun, joka aiheutuu yritykselle siihen verrattuna, että se sijoittuisi vaihtoehtoiseen, houkuttelevampaan paikkaan.
4.5 These two above aspects involve two dimensions of the competitiveness of enterprises, linked to the widely accepted distinction between competitiveness based on cost and competitiveness on non-cost grounds.
Ainoastaan tuotannontekijöistä johtuviin kustannuksiin perustuvassa alueellisessa kilpailussa seurauksena on usein ylikuumeneminen yritysten ja alueiden välisissä suhteissa, jolloin julkinen tuki saattaa nousta kohtuuttomaksi.
This distinction mirrors two aspects of business strategy: a short-term perspective based on the production of standardised goods and a long-term perspective based on differentiation and innovation.
Tai, mikä vielä pahempaa, tällainen kilpajuoksu saattaa tuntua oikeuttavan verotuksellisen ja sosiaalisen polkumyynnin.
These two approaches do not conflict and may well complement each other.
Se taas merkitsisi alueille vaarallista peliä, jossa "panokset ovat voittoja suuremmat".