natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Most EU catchesare taken in watersbordering the European Union such asthe Atlantic Northeast and the Mediterranean.
Läheskaikki EU:n kalastuslaivaston pyytämä kala pyydetään unioniin rajoittuvilla merialueilla kuten koillisAtlantilla ja Välimerellä.
Pelagicspeciessuch asherring, spratand mackerelare the mainstay of EU catches.Denmarkalone accountsfor abouta quarter ofthe European Unionscatches.
Pelagisetlajitkuten silli, silakka, kilohaili ja makrilli muodostavatvaltaosan EU:n pyynnistä.Yksin Tanskan osuus EU:n kokonaispyyntimäärästä on noin neljännes.
Totalworld catchesbymajor fishing area (2001)
EU:n kokonaispyyntimäärät tärkeimmillä kalastusalueilla (2001) (määrä tonneissa)
Total EU catchesbymajor fishing area (2001)
Maailmanlaajuinen pyynti tärkeimmillä kalastusalueilla (2001)(määrä tonneissa)
Pacific, Northwest
Tyyni valtameri, luoteisalueet
Pacific, Southeast
Tyyni valtameri, kaakkoisalueet
Pacific, Western Central
Tyyni valtam., länt. keskialueet
Atlantic, Eastern Central
Atlantti, itäisetkeskialueet
Mediterranean and Black Sea 561 288
Välimeri ja Mustameri561 288
Pacific, Northeast
Tyyni valtameri, koillisalueet
Atlantic, Eastern Central492 358
Atlantti, itäisetkeskialueet492 358
Atlantic, Southwest
Atlantti, lounaisalueet
Atlantic, Northwest
Atlantti, luoteisalueet
Atlantic, Northwest41 824
Atlantti, luoteisalueet41 824
Pacific, Eastern Central
Tyyni valtam., itäis. keskialueet
Other areas163 324
Muutalueet163 324
Atlantic, Southwest118 470
Atlantti, lounaisalueet118 470
Mediterranean and Black Sea
Välimeri ja Mustameri
Totalcatchesofmain world producers, by Member State, new Member State or candidate country(2001) (volume in tonnes) a n y ia a and and w
Maailman tärkeimpien tuottajien kokonaispyyntimäärät. Jäsenmaat, uudetjäsenmaatja ehdokasmaat(2001) (määrä tonneissa) t a a a ia aa la an ti
Catches of Member Statesasa share of total EU catches(2001)
Jäsenmaiden pyyntimäärätosuutena EU:n kokonaispyynnistä (2001)
Austria*
Itävalta*
Top 5 species by Member State(2002) (volume in tonnes)
Viisi tärkeintä lajia jäsenmaittain (2002)
Freshwater fish
Makean veden lajit
Czech Republic*
Tsekin tasavalta*
Top 5 speciesbynew Member State (2002) (volume in tonnes)
Viisi tärkeintä lajia uusissa jäsenmaissa (2002)
Freshwater bream
Lahna
Grass carp
Ruohokarppi
Lithuania*
Liettua*
Poland*
Puola*
Silver carp
Hopeakarppi
Groupers
Juovahammasahven
Top 5 speciesbycandidate country(2001)
Viisi tärkeintä lajia ehdokasmaissa (2001)
Landingsin European Union (EU) portscontinue decreasing, mainlydue to the overexploitation ofsome major Europeanfish stocks.
Purkamiset Euroopan unionin satamissa vähenevätedelleen. Syytähän on ennen kaikkea muutamien keskeistenkalakantojen liikakalastus.
While the volume of European landingshasdecreased byabout3% since 2000, their value hasincreased byover 9% and consequentlythe average price offisheriesproductsin the EU hasincreased from 1.2/kg to 1.39/kgover the same period.
Purkamisten määrä on laskenutnoin 3%:lla vuodesta 2000, samaan aikaan kun niiden arvoon noussutyli 9%:lla. Tästä syystä kalataloustuotteiden keskimääräinen hinta EU:ssa on samalla ajanjaksolla noussut1,2 eurosta/kilo 1,39 euroon/kilo.
These landingsrepresentthe value and weight of fisheries products landed in ports of EU Member States by all vessels, withoutdistinction oforigin.
Purkamisluvut tarkoittavat kaikkien kalastusalusten EU:n satamissa purkamien lastienarvoa ja painoa riippumatta aluksen alkuperämaasta.
Volume and value oflandingsin Member States(2002) (volume in tonnes, value in thousands of EUR)
Purkamisten määrä ja arvo jäsenmaissa (2002) (määrä tonneissa, arvo tuhansissa euroissa)
The number ofpeople employed in the fisherysector isnotlimited to the number offishermen atsea.
Kalataloussektorilla työskentelevien henkilöiden määrä ei rajoitu ainoastaan merellä kalastaviin kalastajiin.
The aquaculture and processing sectors, as well as ancillary industries such asmarketing, distribution and shipbuildingare also important sources of employment.
Vesiviljelyja jalostusteollisuussekä elinkeinoa palvelevattoimialatkuten markkinointi, jakelu ja laivanrakennusala ovatmyösmerkittäviä työllistäjiä.
These activitiesplaya significantrole in regionswhere alternativesare scarce.
Nämä toimialatovattärkeitä alueilla, joilla muita työmahdollisuuksia on niukasti.
The participation ofwomen in the fisherysector ismostimportantin the processing sector where in some regionswomen make up more than 50% ofthe workforce.
Naisten osuuskalataloussektorin työllisistä on suurin jalostusteollisuudessa, jossa joillakin alueilla naisten osuustyövoimasta on yli puolet.
Totalemploymentin the fisherysector (1997)*
Kokonaistyöllisyys kalataloussektorilla (1997)*
Source: European Commission, Directorate-General for Fisheries, Socio-economic studies (2000).
Lähde: Euroopan komissio, Kalastuksen pääosasto, Yhteiskunnallistaloudelliset tutkimukset (2000).
Figuresinclude fulltime, part-time and seasonalworkersfrom the catching sector, processing, aquaculture and ancillaryindustriessuch asmarketing and ship repair.** Figuresfor 1996
Luvutsisältävätkokopäiväiset, osa-aikaisetja kausityöntekijät pyyntisektorilla, jalostuksessa, vesiviljelyssä ja palvelevilla toimialoilla kuten markkinoinnissa ja alusten korjauksessa.** Luvutvuodelta 1996
Employmentin the fisherysector byindustryand gender (1997)
Työllisyys kalataloussektorilla toimialan ja sukupuolen mukaan (1997)
(Figuresdo notinclude ancillaryindustriessuch asmarketing and ship repair) ark any e e and lg iu m
(Luvuteivätsisällä palvelevia toimialoja kuten markkinointia ja alusten korjausta) a a a a k ia k sa s s lg n an ti
* Figureswere notavailable for allregionsin all Member States.
* Lukuja ei ole saatu kaikilta alueilta kaikissa jäsenmaissa.
Figuresfor distribution men/women are indicative.** Figuresfor 1996*** Figuresfor 1998
Miesten ja naisten välistä jakaumaa kuvaavat luvut ovat suuntaa-antavia. ** Luvutvuodelta 1996 *** Luvutvuodelta 1998
Ne the r l
Suomi
Source: European Commission, Directorate-General for Fisheries, Socio-economic studies (2000); European Commission, Directorate-General for Fisheries, studyon “The role of women in the fisheriessector” (2001).
Lähde: Euroopan komissio, Kalastuksen pääosasto, Yhteiskunnallistaloudelliset tutkimukset (2000); Euroopan komissio, Kalastuksen pääosasto, tutkimusaiheesta "Naisten asema kalataloussektorilla" (2001).
The overcapacityofthe European Union fleethasputconsiderable pressure on fish stocks.
Euroopan unionin kalastuslaivaston ylikapasiteetti on heikentänytmerkittävästi kalakantoja.
The European Union hastherefore adopted policiesto reduce fleetcapacityand create a better balance between fishing capacityand fish resources.
Tästä syystä Euroopanunioni pyrkii politiikoillaan vähentämään kalastuslaivaston kapasiteettia ja parantamaan tasapainoa kalastuskapasiteetin ja kalavarojen välillä.
In 2002, the totalnumber ofvesselsstood atabout90 000, down from 100 000 four years earlier.
Vuonna 2002 kalastusaluksia oli yhteensä noin 90 000, mikä oli 10 000 vähemmän kuinneljä vuotta aikaisemmin.
This downward trend also appliesto other characteristicsofthe fleet, such aspower and tonnage.
Myösmuutlaivaston ominaisuudetkuten alusten koneteho ja vetoisuusovatalenemaan päin.
The fishing fleet of Member States(2002)
Jäsenmaiden kalastuslaivasto (2002)
Number ofvessels
Alusten lukumäärä
Share of EU fishing fleet by Member State (2002)
Osuus EU:n kalastuslaivastosta jäsenmaittain (2002)
The European fishing fleeton a downward trend (1995-2002)
Euroopan kalastuslaivasto vähenemään päin (1995-2002)
Aquaculture, which represents33% ofthe totalvalue of EU fisheryproduction and 17% ofitsvolume, continuesto playan importantrole in alleviating the pressure on fisheryresources.
Vesiviljelymuodostaa 33% EU:n koko kalataloustuotannon arvosta ja 17% sen määrästä, ja on yhä tärkeämmässä asemassa pyrittäessä vähentämään kalavaroihin kohdistuvaa painetta.
The importance ofaquaculture variesin the EU: in some Member Statesthe value offarmed fisheries products is greater than thatoflanded productswhile in othersaquaculture representsan importantpartoftheir totalproduction.
Vesiviljelyn merkitysvaihtelee jäsenmaittain: joissakin jäsenmaissa viljeltyjen kalataloustuotteiden arvo on suurempi kuin purettujen tuotteiden arvo kun taastoisissajäsenmaissa vesiviljelymuodostaa merkittävän osan kokonaistuotannosta.
The species most widely produced in the EU are blue mussel, rainbow troutand salmon.
Yleisimmin viljellyt lajit ovat sinisimpukka, kirjolohi ja lohi.
Totalaquaculture production by Member State (2001)
Vesiviljelyn kokonaistuotanto jäsenmaittain (2001)
(volume in tonnesand value in thousands of EUR)
(määrä tonneissa, arvo tuhansissa euroissa)
Totalaquaculture production bynew Member State and candidate country(2001)
Vesiviljelyn kokonaistuotanto uusissa jäsenmaissa ja ehdokasmaissa (2001)
Totalaquaculture production ofother important producers (2001)
Muiden merkittävien tuottajien vesiviljelyn kokonaistuotanto (2001)
Top ten speciesproduced in aquaculture in the European Union (2001) (volume in tonnes)
Kymmenen tärkeintä tuotantolajia Euroopan unionissa (2001) (määrä tonneissa)
Economicimportance ofaquaculture compared to totalfisheryproduction* (2001)
Vesiviljelyn taloudellinen merkityssuhteessa koko kalataloustuotantoon* (2001)
* Totalproduction isthe sum oflandingsin the ports of Member Statesand aquaculture production.
* Kokonaistuotanto on jäsenmaiden satamissa purettujen saaliiden ja vesiviljelytuotannon yhteismäärä.
Top 5 speciesproduced in aquaculture by Member State (2002)
Viisi tärkeintä tuotantolajiajäsenmaittain (2002)
Top 5 speciesproduced in aquaculture bynew Member State (2002) (volume in tonnes)
Viisi tärkeintä tuotantolajia uusissa jäsenmaissa (2002) (määrä tonneissa)
Sturgeon
Sampi
Top 5 speciesproducedin aquaculture bycandidate country(2001) (volume in tonnes)
Viisi tärkeintä tuotantolajia ehdokasmaissa (2001)
Danube sturgeon
Tonavansampi
Fisheriesproductsplayan importantrole in the European dietasa valuable source ofprotein and asa healthyfood.Consumption within the European Union (EU) varies, from a high 61.1 kg per head per year in Portugalto a low 11.4 kg/head/year in Austria.
Kalataloustuotteilla on merkittävä asema eurooppalaisessa ruokavaliossa tärkeänä proteiinin lähteenä ja osana terveellistä ravitsemusta. Kulutus EU:ssa vaihtelee: Portugalissa kalataloustuotteita kulutetaan 61,1 kg/henkilö vuodessa,kun taas Itävallassa vastaava luku on 11,4 kg.
The average EU consumption standsat24.5 kg/head/year, considerablyhigher than the world average of16 kg/head/year.
EU:n keskimääräinen kulutuson 24,5 kg/henkilö/vuosi, mikä on huomattavasti enemmän kuin koko maailman keskiarvo 16 kg/henkilö/vuosi.
Per capita consumption * of fishery products (1999) Supply (kg/head/year)
Kalataloustuotteiden kulutushenkeä kohden* (1999) Kulutus (kg/henkilö/vuosi)
* Available supplyper head
* Todellinen tarjonta henkeä kohden
11.4 by Member State
11,4 jäsenmaissa
bynew Member State
uusissa jäsenmaissa
16.8 bycandidate country
16,8 ehdokasmaissa
9.0 byother countries
9,0 muissa maissa
WORLD
KOKO MAAILMA
To achieve the objectivesofthe Common Fisheries Policy (CFP) the European Union provides financial support to thefishing industrythrough the Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG).
Saavuttaakseen yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) tavoitteet Euroopan unioni myöntää taloudellista tukea kalastuselinkeinolle kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR) kautta.
The European Union aid istargetedtowardsthe following areas: vesseldecommissioning, construction ofnew vesselsuntilthe end of2004, modernisation, aquaculture, fishing portfacilities, processing and marketing, and socio-economicmeasures, among others.
Euroopan unionin tukea myönnetään muun muassa seuraaviin tarkoituksiin: alusten käytöstä poistaminen, uusien alusten rakentaminen vuoden 2004 loppuun saakka, alustennykyaikaistaminen, vesiviljely, satamakalusto, jalostusja markkinointi sekä yhteiskunnallistaloudelliset toimenpiteet.
Distribution of FIFG allocationsbyarea ofassistance for the 2000-2006 programming period
KOR-rahoituksen määrä eri käyttötarkoituksiin vuosien 2000-2006 ohjelmakaudella
Share of total EU structuralaid by Member State(2000-2006 programming period)
Osuus EU:n kokorakennetuesta jäsenmaittain (vuosien 2000-2006 ohjelmakausi)
Others1 283 100
Muut1 283 100
Construction ofnew vessels572 200
Uusien alusten rakentaminen572 200
Socio-economic measures 61 000
Yhteiskunnallistaloudelliset toimenpiteet 61 000
Aquaculture 290 200
Vesiviljely290 200
Processing & marketing626 600 Fishing portfacilities238 600
Jalostusja markkinointi626 600
EU and nationalaid to the fisheries sector Distribution by Member State for the 2000-2006 programming period (in thousands of EUR)
Yhteisön tuki ja kansallinen tuki kalataloussektorille Jakauma jäsenmaittain vuosien 2000-2006 ohjelmakaudella (tuhansia euroja)
Total public aid
Uusien alusten rakentaminen
Construction ofnew vessels
Yhteisön tukiyhteensä
National
Kansallinen tuki
Fishing portfacilities
Jalostusja markkinointi
Processing & marketing Socio-economic measures
Yhteiskunnallistaloudelliset toimenpiteet
The value of fisheries products produced bythe processing industryis80 % higher than the combined value oflandingsand aquaculture production.
Jalostusteollisuuden tuottamien kalataloustuotteiden arvo on 80% korkeampi kuin purkamisten ja vesiviljelytuotannon yhteenlaskettu arvo.
Firmsin the sector tend to be small, usuallywith 20 employeesor less.
Jalostusyrityksetovatusein pieniä, alle 20 työntekijän yrityksiä.
The main categoriesofprocessed fisheries products include preparationsand canned fish, crustaceansand molluscs.
Jalostettujen kalataloustuotteiden merkittävimpiä tuoteryhmiä ovatvalmisteetsekä kala-, äyriäis- ja nilviäissäilykkeet.
Value ofthe outputofthe processing sector (2001) (in thousands of EUR)
Jalostussektorin tuotannon arvo (2001) (tuhansissa euroissa)
Number ofpersonsemployed bythe processing sector (2001)
Jalostussektorin työllistämien henkilöiden lukumäärä (2001)
Number offish processing and marketing firms(2001) number ofcompanieswith 20+ employees number ofcompanies
Kalataloussektorin jalostus- ja markkinointiyritysten lukumäärä (2001)
Source: Eurostat; European Commission, Directorate General for Fisheries, Socio-economic studies (2000); European Commission, DG for Fisheries report on principal firmsin the fisheryand aquaculture productsindustry(2001).
Lähde: Eurostat; Euroopan komissio, Kalastuksen pääosasto, Yhteiskunnallistaloudelliset tutkimukset (2000); Euroopan komissio, Kalastuksen pääosasto, raportti kalastuksen ja vesiviljelysektorin merkittävimmistä yrityksistä (2001).
While the European Union (EU) importsmore fisheriesproductsthan itproduces, the value and volume ofitsexportsare ofconsiderable size.
Vaikka Euroopan unioni (EU) tuo enemmän kalataloustuotteita kuin tuottaa, sen vienti on arvoltaan ja määrältään merkittävää.
Indeed, the European Union exported about5.7 million tonnes of fisheries products in 2001.
Euroopan unioni vei noin 5,7 miljoonaa tonnia kalataloustuotteita vuonna 2001.
Since 1993, the totalvolume of European Union exportshasincreased byabout45% while the value ofthese exportshasdoubled.
Vuodesta 1993 lähtien Euroopan unionin viennin kokonaismäärä on noussutnoin 45%:lla samaan aikaan kun kyseisen viennin arvo onkaksinkertaistunut.
EU importsand exports consist mostly of fresh, chilled or frozen fish.
EU:n tuonti ja vienti koostuu etupäässä tuoreesta, jäähdytetystä tai pakastetusta kalasta.
Totalexportsand imports of fisheries products (2001)
Kalataloustuotteiden kokonaisvienti ja -tuonti (2001)
(volume in tonnesand value in thousands of EUR)
(määrä tonneissa ja arvo tuhansissa euroissa)
Value ofexportsin thousands of EUR
Vientimäärän arvo tuhansissa euroissa
Value ofimportsin thousands of EUR
Tuontimäärän arvo tuhansissa euroissa
Exportsand imports of fisheries products (2001) Fresh, chilled or frozen
Kalataloustuotteiden vienti ja tuonti (2001)Tuore, jäähdytettytai pakastettu
Exportsand imports of fisheries products (2001) Salted, smoked or dried
Kalataloustuotteiden vienti ja tuonti (2001)Suolattu, savustettu tai kuivattu
Exportsand imports of fisheries products (2001) Preparations and preserves
Kalataloustuotteiden vienti ja tuonti (2001)Valmisteetja säilykkeet
Exportsand importsofcrustaceansand molluscs(2001)Fresh, chilled, frozen, dried, salted
Äyriäisten ja nilviäisten vienti ja tuonti (2001)(määrä tonneissa ja arvo tuhansissa euroissa)Tuore, jäähdytetty, pakastettu, kuivattu, suolattu
Exportsand importsofcrustaceansand molluscs (2001) Preparations and preserves
Äyriäisten ja nilviäisten vienti ja tuonti (2001)Valmisteetja säilykkeet
Exportsand importsofmealsand solubles (2001) Preparations and preserves
Kalajauhon ja – öljyn vienti ja tuonti (2001)Valmisteetja säilykkeet
Factsand figureson the CFPBasicdata on the Common Fisheries Policy
Tietoja ja lukuja YKP:sta Perustietoja yhteisestä kalastuspolitiikasta
Countrycodesused in thispublication
Tässä julkaisussa käytetytmaatunnukset
Acceding and candidate countries
Liittyvätmaatja ehdokasmaat
Croatia Former Yugoslav Republic of Macedonia Turkey
Kroatia Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia Turkki
Belgium Czech Republic Denmark Germany Estonia Greece Spain France Ireland Italy Cyprus Latvia Lithuania Luxembourg Hungary Malta Netherlands Austria Poland Portugal Slovenia Slovakia Finland Sweden United Kingdom
Belgia Tšekki Tanska Saksa Viro Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Kypros Latvia Liettua Luxemburg Unkari Malta Alankomaat Itävalta Puola Portugali Slovenia Slovakia Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta
Totalworld production offisheriesproductscontinuesto steadilyincrease.
Koko maailman kalataloustuotanto jatkaa tasaista kasvuaan.
With 5% ofthistotalthe enlarged European Union (EU-25) isthe second largestproducer in the world after China.
Laajentuneen Euroopan unionin (EU-25) osuusmaailmankokonaistuotannosta on noin 5%, minkä johdosta se on maailman toiseksi suurin tuottaja heti Kiinan jälkeen.
Although the 10 new Member Statesadded 10%incrementallyto EU-15 production, EU totalproduction hasslightlydecreased compared with previousyears.
Vaikka 10 uutta jäsenmaata kasvattivat EU:n tuotantoa 10%, EU:n kokonaistuotanto on hieman laskenutedellisiin vuosiin verrattuna.
Within the EU,the largestproducersbyvolume remain Denmarkand Spain.
Määrällisesti EU:n suurimpia tuottajia ovatedelleen Tanska ja Espanja.
Main world producers(2003)(catchesand aquaculture)
EU ja maailma (2003) (pyynti ja vesiviljely)
EU and the world (2003)(catchesand aquaculture)
Maailman tärkeimmättuottajat(2003) (pyynti ja vesiviljely)
Production by Member State (2003) (catchesand aquaculture) (volume in tonnes)
Tuotanto jäsenmaittain (2003) (pyynti ja vesiviljely) (määrä tonneina)
Production byacceding and candidate country(2003) (catchesand aquaculture) (volume in tonnes)
Tuotanto liittyvissä maissa ja ehdokasmaissa (2003) (pyynti ja vesiviljely) (määrä tonneina)
Most EU catchesare taken in watersbordering the European Union such asthe Eastern Atlantic and the Mediterranean.
Pyyntimäärät EU:ssa ja muualla maailmassa vähenevätyhä kaupallisesti tärkeiden kalakantojen ehtymisen takia.
Pelagicspeciessuch asherring, spratand mackerelare the mainstay of EU non-industrialcatches.
Läheskaikki EU:n kalastuslaivaston saaliitpyydetään unioniin rajoittuvilla merialueilla, kuten koillis-Atlantilla ja Välimerellä.Pelagisetlajit, kuten silli, silakka, kilohaili ja makrilli, muodostavatvaltaosan EU:n pyynnistä pienimuotoisen kalastuksenalalla.
The combined catches of Denmark and Spain accountfor aboutone third ofthe European Union'stotalcatches.
Tanskan ja Espanjan yhteenlaskettu osuus EU:n kokonaispyyntimäärästä on noin kolmannes.
Totalworld catchesbymajor fishing area (2003)
Maailmanlaajuinen pyynti tärkeimmillä kalastusalueilla (2003) (määrä tonneina)
Total EU-25 catchesbymajor fishing area (2003)
EU-25:n kokonaispyyntimäärät tärkeimmillä kalastusalueilla (2003) (määrä tonneina)
Pacific, Northwest
Tyynimeri, luoteisalueet
Pacific, Southeast
Tyynimeri, kaakkoisalueet
Pacific, Western Central
Tyynimeri, läntisetkeskialueet
Atlantic, Eastern Central575 388
Atlantti, itäisetkeskialueet575 388
Pacific, Northeast
Välimeri ja Mustameri502 905
Mediterranean and Black Sea 502 905
Tyynimeri, koillisalueet
Atlantic, Southwest
Atlantti, luoteisalueet
Pacific, Eastern Central
Tyynimeri, itäisetkeskialueet
Atlantic, Northwest95 999
Atlantti, luoteisalueet95 999
Atlantic, Southwest36 631
Atlantti, lounaisalueet36 631
Other areas112 801
Muutalueet112 801
Atlantic, Northwest
Atlantti, kaakkoisalueet
Totalcatchesofmain world producers, by Member State or acceding and candidate country(2003) (volume in tonnes)
Maailman tärkeimpien tuottajien kokonaispyyntimäärät. Jäsenmaat, liittyvätmaatja ehdokasmaat(2003) (määrä tonneina)
Catches of Member Statesasa share of total EU catches(2003)
Jäsenmaiden pyyntimäärätosuutena EU:n kokonaispyynnistä (2003)
Top 5 species by Member State (2004)
Viisi tärkeintä lajia jäsenmaittain (2004)
Round sardinella
Pyörösardiini
Former Yugoslav Republic of Macedonia*
Entinen Jugoslaviantasavalta Makedonia*
Both the totalvolume and the totalvalue of European (EU-15) landingshave stayed relativelystable since 2002 withan average price for fisheriesproductsin the EU at€ 1.37/kg.
Purkamisten kokonaismäärä ja kokonaisarvo ovat Euroopassa (EU-15) pysyneetsuhteellisen vakaasti samalla tasollavuodesta 2002 lähtien. Kalataloustuotteiden keskimääräinen hinta EU:ssa on 1,37 euroa/kilo.
These landingsrepresentthe value and weightoffisheriesproductslanded in ports of EU Member Statesbyallvessels, withoutdistinction oforigin.
Purkamisluvuttarkoittavatkaikkien kalastusalusten EU:n satamissa purkamien lastien arvoa ja painoa riippumatta aluksen alkuperämaasta.
Volume and value oflandingsin Member States(2004)(volume in tonnes, value in thousands of EUR)
Purkamisten määrä ja arvo jäsenmaissa (2004) (määrä tonneina, arvo tuhansina euroina)
Employmentin the fisheriessector playsa significantrole in regionswhere other economicalternativesare scarce.
Kalatalouson tärkeässä asemassa alueilla, joilla muita työmahdollisuuksia on niukasti.
The number ofpeople employed in the fisherysector isnotlimited to the number offishermen atsea.
Kalataloussektorilla työskentelevien määrä ei rajoitu ainoastaan merellä kalastaviin kalastajiin.
The aquacultureand processing sectors, aswellasancillaryindustriessuch asmarketing, distribution and shipbuilding are also importantsourcesofemployment.
Vesiviljelyja jalostusteollisuussekäelinkeinoa palvelevattoimialat, kuten markkinointi, jakelu ja laivanrakennusala, ovatmyösmerkittäviä työllistäjiä.
Totalemploymentin the fisherysector (2004)
Kokonaistyöllisyys kalataloussektorilla (2004)
The main objective ofthe Common Fisheries Policy is to achieve sustainable exploitation offisheriesresources.
Yhteisen kalastuspolitiikan tärkein tavoite on kalavarojen kestävän käytön saavuttaminen.
To thatend,the managementoffleetcapacityisan essentialtool.
Keskeisenä keinona onlaivaston kapasiteetin hallinta.
Under Communitylaw, the totalcapacityofthe fishing fleetcannotincrease; and ifpublicfinancing isgranted for decommissioning a fishing vessel, the corresponding capacitycannotbereplaced – the reduction in fleetcapacitymustbe permanent.
Yhteisön lainsäädännön mukaan kalastuslaivaston kokonaiskapasiteetti ei saa kasvaa, ja josaluksen käytöstäpoistoon on saatu EU:n tukea, sen kapasiteettia ei saa korvata – kalastuskapasiteetin vähentymisenon oltava pysyvää.
Over the past10 yearsthe capacityofthe EU-15 fishing fleethasdecreased ata steadyyearlyrate ofapproximately1.5% in termsoftonnage and 2% in termsofpower.
Kymmenen viime vuoden aikana EU-15:n kalastuslaivaston kapasiteetti on pienentynyttasaisesti.Vetoisuuson vähentynytnoin 1,5% ja koneteho 2% vuodessa.
Despite theenlargementofthe EU in 2004, the number ofvesselsin January2006 wasslightlylessthan 90,000 – 17,000 lessthan in 1995.
Vuonna 2004 tapahtuneesta EU:n laajentumisesta huolimatta aluksia oli tammikuussa 2006 hieman alle 90 000 – noin 17 000 vähemmän kuin 1995.
The fishing fleet of Member States(on 31 December 2005)
Jäsenmaiden kalastuslaivasto (31. joulukuuta 2005)
The European fishing fleeton a downward trend(January1995 – January2006)
Euroopan kalastuslaivasto on vähenemään päin(tammikuu 1995 – tammikuu 2006)