natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(32-2) 280 42 83; fax (32-2) 280 42 85; e-mail: euromontana@skynet.be.
(32-2)2804285.Sähköpostiosoite: euromontana@skynet.be.
Mountain regions represent around 38% of the EU territoryand are home to around 30 million inhabitants, or 10% ofthe total EU population.
Vuoristoalueiden osuus EU:n alueesta on noin 38 prosenttia, janiillä asuu noin 30 miljoonaa asukasta eli 10 prosenttia EU:nkokonaisväestöstä.
In some countries, such as Greece,Spain, Italy, Austria and Portugal, mountain areas representmore than half of the national territory.
Joissakin maissa, kuten Kreikassa,Espanjassa, Italiassa, Itävallassa ja Portugalissa, vuoristoalueetkattavat yli puolet maan pinta-alasta.
This is also the case inmany of the candidate countries (Cyprus, the Czech Republic,Poland, Romania and Slovenia).
Sama tilanne on myösmonissa ehdokasmaissa (Kypros, Puola, Romania, Slovenia ja Tsˇekin tasavalta).
‘Cities for cohesion:lessons from the European URBAN programme’
”Kaupungit yhteenkuuluvuuden puolesta:kokemukset yhteisön Urban-ohjelmasta”
This URBAN conference, which is being organised by the Directorate-General for Regional Policy, will take place in London on 8 and 9 July 2002.
Aluepolitiikan pääosasto järjestää tämän Urban-konferenssin Lontoossa 8. ja 9. heinäkuuta 2002.
The aim of the conference is to provide an opportunity to discuss the future of cohesion policy and to advance the urban aspects of the cohesion debate.
Konferenssin tarkoituksena on tarjota tilaisuus keskustella koheesiopolitiikan tulevaisuudesta ja nostaa esille yhteenkuuluvuuttakäsittelevän keskustelun kaupunkinäkökohtia.
Over 250 mayors from across Europe will participate in the event.
Tapahtumaan osallistuu yli 250 kaupunginjohtajaa kaikkialta Euroopasta.
added value of URBAN’, which will focus on the key lessonsfrom the experience and innovations developed in the framework of URBAN, and consider future orientations in the context of an enlarged Union.
kehitys: Urban-ohjelman lisäarvo”, jossa keskitytään kokemusten kautta saatuihin tärkeimpiin opetuksiin ja Urbanin puitteissa kehitettyihin innovaatioihin sekä pohditaan tulevia suuntauksia laajentuneessa unionissa.
The first day of the conference will include the presentation ofa new Commission communication on the results of URBAN IIprogramming.
Konferenssin ensimmäisenä päivänä esitellään mm. komissionuusi tiedonanto Urban II -ohjelman tuloksista.
This will be followed by an open debate on‘URBAN and the future of European cohesion policies’.
Sen jälkeen järjestetään avoin keskustelu aiheesta ”Urban ja Euroopan koheesiopolitiikkojen tulevaisuus”.
The second day will commence with an overview of some ofthe highlights of URBAN, including the presentation of somekey projects.
Toinen päivä alkaa Urban-ohjelman tärkeimpien kohtien ja joidenkin keskeisten hankkeiden esittelyllä.
Following this, there will be an open discussionon ‘Social integration, governance and development: the
Sen jälkeen pidetäänavoin keskustelu aiheesta ”Sosiaalinen integraatio, hallinto ja
‘Promoting innovation in Europe’s regions’:the biannual conference of the Innovating Regions in Europe (IRE) network.
Innovaatioiden edistäminen Euroopanalueilla:Euroopan innovaatioalueiden(IRE) verkoston puolivuotiskokous
The third plenary meeting of the Innovating Regions in Europe network, which is being organised jointly with the Directorate-General for Enterprise, will take place in Stratford-upon-Avon on 17 and 18 June 2002.
Euroopan innovaatioalueiden (IRE) verkoston kolmas täysistunto järjestetään yhdessä yritystoiminnan pääosastonkanssa Stratford-Upon-Avonissa 17. ja 18. kesäkuuta 2002.
The conferencewill be hosted by the West Midlands (UK) region.
Konferenssin isäntänä toimii West Midlandsin alue(Yhdistynyt kuningaskunta).
pilot projects or from the regional innovative action programmes financed by the ERDF.
alueellisten innovaatiostrategioiden pilottihankkeita tai EAKR:nrahoittamia alueellisia innovatiivisia toimenpideohjelmia.
Over 400 delegates from more than 100 different Europeanregions will participate in the event, which will provide a valuable opportunity to debate the role of innovation in the futureof European regional policy.
Tapahtumaan osallistuu yli 400 edustajaa ainakin 100:lta Euroopan eri alueelta. Kokous tarjoaa erinomaisen tilaisuudenkeskustella innovaatioiden roolista Euroopan aluepolitiikan tulevaisuudessa.
Most of the participating regionshave already benefited from the regional innovation strategies’
Lisätietoja saa osoitteesta http://www.ire-event-stratford.co.uk/index.asp
Newsletter July 2002 en
Tiedotuslehti Heinäkuu 2002 fi
No 100 inforegio news
Nro 100 inforegio news
100 editions of inforegio news,eight years of European regionalpolicy
Inforegio-tiedotetta jo satapainosta – kahdeksan vuotta Euroopan aluepolitiikkaa
New on Coneccs, the‘Consultation, the European Commission andcivil society’ database
Uutta CONECCS-tietokannassa, Euroopankomissionkansalaisyhteiskunnankuulemista koskevantietopankin kokoelmissa
It is now more than eight years since the first edition of inforegio newswas published. Since February 1994, this monthly bulletin has been to the fore in communicating in 11 languages theactivities and developments in European regional policy.
Ensimmäisen Inforegio-tiedotteen julkaisemisesta on nyt kulunut jo yli kahdeksan vuotta.Helmikuusta 1994 lähtien kuukausittain ilmestyvät tiedotteet ovat tehneet 11kielellä tunnetuksi Euroopan aluepolitiikan kehitystä ja tapahtumia.
And so, to mark the occasion of this100th edition, I would like to take the opportunity to reflect on some of the key developments ofthis period and to share with you some of my thoughts on the future of European regional policy.
Näin 100.painoksen kunniaksi haluankertoa joistakin ajanjakson tärkeimmistä tapahtumista ja ajatuksistani Euroopan aluepolitiikasta tulevaisuudessa.
Michel Barnier Member of the Commission in charge of regional policy and the reform of the institutions
Michel Barnier,aluepolitiikasta ja toimielinten uudistuksesta vastaava komission jäsen tasolla mitattuna, kun keskimääräinen BKT henkeä kohden nousi vuoden 1988 67,6 prosentista78,8 prosenttiin vuonna 1998.
A new section on consultativebodies has recently been addedto the Coneccs web site.
CONECCS-sivustoon on lisättyuusi sivu neuvoa-antavista elimistä.
Theupdated site facilitates access toinformation about the Commission’s formal or structured consultative bodies, inwhich civil society organisationsparticipate. It also provides information on these civil societyorganisations.
Päivitetystä sivustosta löytyytietoa komission virallisista taijärjestäytyneistä neuvoa-antavis-ta elimistä, joiden toimintaankansalaisyhteiskunnan järjestötosallistuvat.
There are threesearch options: from an A-Zmenu, by policy area or via adefined search. The site addressis: http://europa.eu.int/comm/ civil_society/coneccs/index_en.htm
Sivustosta löytyy tietoa myös näistä kansalaisyhteiskunnan järjestöistä.Hakuvaihtoehtoja on kolme:aakkosellinen, politiikkalohkonmukainen ja täsmähaku.Sivuston Internet-osoite on http://europa.eu.int/comm/ civil_society/coneccs/index_en.htm
However, despite these undeniable successes of European economic and social cohesion policy,the gap between the richest and the poorestregions are still considerable.
Näistä Euroopan taloudellisen ja sosiaalisenyhteenkuuluvuuden kiistämättömistä edistysaskelista huolimatta kuilu rikkaimpien ja köyhimpienalueiden välillä on yhä huomattava.
Unemployment alsoremains a pressing concern and, although substantial progress has been made in basic infrastructure, other imbalances still remain: researchand technological development, access to skillsand the information society, opportunities foreducation and on-going training and the qualityof the environment.
Työttömyyson myöskin edelleen suuri huolenaihe; vaikkaperusinfrastruktuurissa onkin edistytty melkoisesti, alueiden välillä on edelleen muita eroavaisuuksia tutkimuksessa ja teknisessä kehityksessä,osaamisessa ja tietoyhteiskunnan levinneisyydessä, koulutus- ja jatkokoulutusmahdollisuuksissasekä ympäristön laadussa.
Looking back on the past eight years, it hasclearly been a time of important change and ofconsiderable progress.
Kuluneet kahdeksan vuotta ovat selvästi olleettärkeän muutoksen ja merkittävän edistyksenaikaa.
I will give some examples:the establishment of the Committee of the Regions (1994), the publication of the first reporton cohesion (1996), the reform of EU regionalpolicy, formalised in Agenda 2000, the creationof the new Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG) in 1994, and the Treaty of Amsterdam (1997), which confirmed the importance of economic and social cohesion.
Annan tästä muutamia esimerkkejä: alueiden komitean perustaminen vuonna 1994,ensimmäinen koheesioraportti vuonna 1996,EU:n aluepolitiikan uudistus, joka kirjattiin Agenda 2000:een, uusi kalatalouden ohjauksenrahoitusväline vuonna 1994 sekä vuonna 1997tehty Amsterdamin sopimus, jossa vahvistettiintaloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuudenmerkitys.
In 1999,the Berlin Council approved the reform of the Structural Funds and the adjustment in the operation of the Cohesion Fund, which allowed forthe allocation of over EUR213 billion for regionaldevelopment for the period 2000–06. During thiseight-year period the preparations for enlargement have also benefited from structural assistance, by way of the Instrument for Structural Policies for Pre-accession (ISPA).
Vuonna 1999 Berliinin Eurooppa-neu-vosto hyväksyi rakennerahastojen uudistuksen jakoheesiorahaston toiminnan muuttamisen, niinettä rahoituskaudeksi 2000–2006 aluekehitykseen myönnettiin yli 213miljardia euroa.Kuluneiden kahdeksan vuoden aikana rakenteellista apua on hyödynnetty myös laajentumisenvalmisteluissa liittymistä valmistelevan rakennepolitiikan välineen (Ispa) avulla.
This instrumentfacilitates the financing of transport and environmental infrastructure in the candidate countries.
Välineen avullarahoitetaan liikenteen ja ympäristön infrastruktuurin luomista ehdokasmaissa.
But the success of regional policy must not onlybe measured in statistical terms.
Aluepolitiikan onnistumista ei tule kuitenkaanmitata vain tilastollisesti.
The Communitywide scale of certain measures (Community initiatives), partnership among the various partiesinvolved, the focus on the environment andequal opportunities, cooperation, networking,exchange of experiences and experimentationwith new approaches to development (for example, in the framework of the innovative actions)are all new assets which help the regions tomove forward and fully realise their potential.
Yhteisönlaajuiset toimenpiteet (yhteisöaloitteet), eri osapuolten välinen kumppanuus, ympäristökysymysten ja yhtäläisten mahdollisuuksien painottaminen, yhteistyö, verkostoituminen, kokemusten vaihto jauudenlaisten lähestymistapojen soveltaminen(esimerkiksi innovatiivisten toimien piirissä) ovatkaikki uusia hyviä keinoja, joilla alueet voivatedetä kehityksessään ja hyödyntää kaikki voimavaransa.
Today, the results of these activities are evident.Recent reports clearly show that the Structural Funds and the Cohesion Fund are successfullycontributing to reducing regional disparities.Progress made in the period 1987-97 was particularly encouraging, with per capita GDP in the EU’s poorest regions rising from 54.2% of the Community average in 1987 to 61.1% in 1997.At national level, convergence was even moremarked for the least prosperous countries of the
Tässä piileekin todellinen ”lisäarvo” yhteisönaluepolitiikassa, joka saa vielä entistä suuremmanmerkityksen unionin laajetessa itään. Ero alueidenvälillä on tulevaisuudessa vähintään kaksinkertainen nykyiseen verrattuna, ja siksi laajentuneen
an enlarged Union must be an absolute priority for thefuture.
unionin vähiten kehittyneiden alueiden tukemisen täytyy ollaensisijainen tavoite tulevaisuudessa.
response.
unionilta.
As I said at a seminar in Brussels on 27 and 28May 2002, I propose that the future policy offers to theseregions a ‘menu’ of thematic priorities corresponding to theirspecific needs.
Kuten sanoin Brysselissä 27. ja 28. toukokuutapidetyssä seminaarissa, ehdotan, että tulevaisuuden politiikkatarjoaa näille alueille toiminta-alueittain kootun tavoitelistan,joka vastaa niiden erityistarpeita.
At the same time, the problems of regions in the current Union still persist.
Nykyisen unionin alueiden ongelmat eivät kuitenkaan samallakatoa.
This is the significant task for the future ofregional policy — to find solutions that are equitable and assimple as possible for all the underprivileged regions.
Tulevaisuuden aluepolitiikan tärkeä tehtävä onkin löytää ratkaisuja, jotka ovat sekä oikeudenmukaisia että mahdollisimman yksinkertaisia kaikkien epäsuotuisten alueidenkannalta.
Specific problems of run-down urban districts, declining ruralareas, areas with natural handicaps, industrial areas undergoing restructuring and border regions deserve a European
Rapistuneet kaupunginosat, taantuvat maaseutualueet, luonnonhaitoista kärsivät alueet, rakenteellisesti uudistettavatteollisuusalueet ja rajaseutualueet ansaitsevat vastauksen
I welcome the fact that these proposals were well received bythe participants at that seminar and I look forward to continued constructive debate and consultation in the comingmonths.
Olen iloinen siitä, että ehdotukset saivat hyvän vastaanotonseminaarin osanottajien keskuudessa, ja odotan innokkaastirakentavan keskustelun ja kuulemisten jatkumista lähikuukausina.
This process will contribute to the proposal of the Commission, to be presented at the end of 2003, on thefuture of regional policy beyond 2006.
Ne vaikuttavat aluepolitiikan tulevaisuutta vuoden2006 jälkeen koskevaan ehdotukseen, jonka komissio esittäävuoden 2003 lopussa.
In a communication published on 27May 2002, the Commission clarifies the so called ‘n+2’ rule of the EU’s Structural Funds.
Toukokuun 27. päivänä julkaistussa tiedotteessa komissio selventää EU:n rakennerahastojen niin sanottua ”n+2” -sääntöä.
This rule stipulates that the annual financial instalment to aprogramme co-financed by the Funds must be spent beforethe end of the second year following the commitment (‘n’being the year of commitment).
Säännön mukaan rahastoista osittain rahoitettujen ohjelmienvuosittaiset rahoituserät täytyy käyttää toisen maksusitoumustaseuraavan vuoden loppuun mennessä (”n” on maksusitoumusvuosi).
Appropriations not used within this period are, unless in exceptional circumstances, lost to the Member States.
Jos määrärahoja ei käytetä tämän ajanjaksonkuluessa, ne menetetään poikkeustapauksia lukuun ottamatta jäsenvaltioille.
For multi-fund programmes, for whichcommitments were made in different years, the Commissionhas decided to apply the de-commitment rule to the year ofthe latest commitment.
Kun kyseessä on useiden rahastojen rahoittamaohjelma, jonka osalta maksusitoumuksia tehdään useanavuonna, komissio on päättänyt soveltaa sääntöä viimeisenmaksusitoumuksen vuoteen.
This rule will apply from 31December2002 for the first time.
Sääntöä aletaan soveltaa 1. joulukuuta 2002 alkaen.
eEurope 2005:increasing participation inthe global information society
eEurope 2005:maailmanlaajuiseentietoyhteiskuntaan osallistumisenedistäminen
At their weekly meeting on 29May 2002, EU Commissioners adopted a new action plan entitled ‘eEurope 2005: Aninformation society for all’.
Viikoittaisessa tapaamisessaan 29. toukokuuta komission jäsenet hyväksyivät uuden toimintasuunnitelman nimeltä ”eEurope 2005: Tietoyhteiskunta kaikille”.
e-business environment; widespread availability of broadbandaccess at competitive prices and a secure information infrastructure.
sähköinen terveydenhuolto; muita tavoitteita ovat dynaaminensähköisen liiketoiminnan ympäristö, laajakaistayhteyksien laajasaatavuus kilpailukykyiseen hintaan sekä turvallinen tietoverkkoinfrastruktuuri.
The action plan sets out how a wide range of EUprogrammes, such as the Structural Funds, the forthcoming elearning programme and eTEN, could be used to reach theseobjectives.
Toimintasuunnitelman mukaan tavoitteet voidaan saavuttaa useiden erilaisten EU-ohjelmien avulla, kutenrakennerahastojen sekä tulevien eLearning- ja eTEN-ohjelmien avulla.
Further information on eEurope can be found at: http://europa.eu.int/information_society/eeurope/news_library/ eeurope2005/index_en.htm
Lisätietoja eEuropesta on saatavilla osoitteesta http://europa.eu.int/information_society/eeurope/news_library/ eeurope2005/index_en.htm
Whereas the earlier eEurope 2002 action plan focused onextending Internet connectivity across Europe, the new actionplan aims to provide a favourable environment for privateinvestment and the creation of new jobs, to boost productivity,to modernise public services and most importantly, to enhanceparticipation in the global information society.
Kun aikaisempi eEurope 2002 -toimintasuunnitelma keskittyilaajentamaan Internet-yhteyksiä Euroopassa, uusi toimintasuunnitelma pyrkii tarjoamaan suotuisat edellytykset yksityisilleinvestoinneille ja luomaan uusia työpaikkoja, tehostamaantuottavuutta, uudistamaan julkisia palveluja ja ennen kaikkealisäämään kansalaisten osallistumista maailmanlaajuiseen tietoyhteiskuntaan.
By 2005, the Commission aspires to having modern online public services,particularly e-government, elearning and e-health; a dynamic
Komission tavoitteena on vuoteen 2005 mennessä se, että modernit julkiset palvelut ovat verkossa, erityisesti sähköinen hallinto, tietotekniikkaa hyödyntävä opiskelu ja
Newsletter August 2002 en
Tiedotuslehti elokuu 2002 fi
No 101 inforegio news
Nro 101 inforegio news
The URBAN II Communityinitiative:the Commission makesan initial assessment
Yhteisöaloite Urban II:komissionalustava arviointi
Inforegio homepageproves a big ‘hit’!
Inforegion kotisivuosoittautuimenestykseksi!
On 14 June 2002, the Commission published a communication which provides an initial assessment of the URBAN II Community initiative.
Komissio julkaisi 14. kesäkuuta 2002 tiedonannon Urban II -yhteisöaloitteen alustavasta arvioinnista.
A total of 70 programmes have now beenapproved, covering a population of some 2.2 million inhabitants and with an ERDF contribution of EUR 730 million (total investment EUR 1600 million).
Yhteensä 70 ohjelmaa on nyt hyväksytty mukaan, ja niiden kattamilla alueilla on noin2,2 miljoonaa asukasta. EAKR:n rahoitusosuus aloitteelle on 730 miljoonaa euroa (kokonaisinvestoinnit 1600 miljoonaa euroa).
beyond at the ‘Cities for cohesion’ conference in London on 8–9 July.
tiedonannosta ”Cities for Cohesion” -kokouksessa Lontoossa 8. ja 9. heinäkuuta.
Delegates welcomed thecommunication’s key conclusions, agreeing thatthe URBAN method provides potential lessons forthe future of cohesion policy.
Valtuuskunnat olivattyytyväisiä tiedonannon keskeisiin päätelmiin jasamaa mieltä siitä, että Urban-menettelystä voidaan saada kokemuksia tulevaisuuden koheesiopolitiikkaa varten.
Interesting featuresinclude: administrative simplifications; the networkfor exchange of experience; and the strongemphasis on local partnership (most URBAN II programmes are run by town councils, with inputfrom local community groups). Moreover, 75 mayors and city leaders, representing 56 million peopleacross the EU, signed a declaration asking for anincrease in the scale of EU urban actions.
Mielenkiintoista lähestymistavassa oli muun muassa hallinnon pelkistäminen, ohjelma verkottumista ja kokemustenvaihtoa varten,lujat paikalliset kumppanuussuhteet (useimpien Urban II -ohjelmien toteutuksesta vastaavat kaupunginvaltuustot paikallisten yhteisöjen tuella).Yhteensä 75 pormestaria ja kaupunginjohtajaa on56 miljoonan EU-kansalaisen edustajana allekirjoittanut julistuksen, jossa pyydetään lisäämään EU:ntoimia kaupungeissa.
A recent statistical review of visits to the Europa website indicates that the Inforegio homepage is by far the most visited ofall the homepages on the Commission’s server.
Valituilla alueilla on vakavia yhteiskunnallisia jataloudellisia ongelmia.
The areas selected face severe social and economicchallenges.
Työttömyys- ja rikollisuusluvut ovat kaksi kertaa EU:n keskitasoa korkeampia,ja siirtolaisten osuus on neljä kertaa suurempi kuin EU:ssa keskimäärin.
Unemployment and crime rates arearound twice the EU average and the proportionof immigrants more than twice the EU figure.
Lisäksi viheralueiden osuus,jolla voidaan mitata ympäristön viihtyisyyttä, onvain puolet EU:n kaupunkialueiden keskimääräisestä tasosta.
Inaddition, the proportion of green spaces, an indicator of environment and amenity, is only half the EU average for urban areas.
Näillä ongelmilla on tapana kasaantua,ja siksi tiettyjen kaupunginosien kurjistuminen onhaaste.
It is the tendency ofthese challenges to combine which makes urbandeprivation such an issue.
Äskettäinen tilastotutkimus Europa-sivuston kävijämääristäosoitti, että Inforegion kotisivullaon selvästi eniten kävijöitä kaikista komission palvelimen kotisivuista.
The URBAN programmes, therefore, have a holistic approach,combining measures to promote physical and environmental regeneration, social inclusion, entrepreneurship and employment, the information societyand environmentally friendly urban transport.
Huhtikuussa 2002 julkaistu tutkimus paljasti, että kaikkein suosituimpien kotisivujenkymmenen kärjessä -listaan kuuluivat seuraavat:Aluepolitiikan pääosaston kotisivu 237149 kävijää, EUR-kotisivu102119, Vuoropuhelu Euroopantulevaisuudesta -keskustelufoo-rumi 88167, Tietoyhteiskuntaportaali 77733, Eurostat-kotisivu76959, Laajentumisasiat-kotisivu55388, Ulkosuhteet-kotisivu53825, Koulutus-kotisivu 37 396, EuropeAid-kotisivu 36276 ja Kilpailu-kotisivu 34187 kävijää.
The communication was discussed by 620 delegates from over 170 cities across the EU and
Yli 170 kaupungin valtuuskunnan 620 jäsentä Euroopan unionin maista ja kauempaa keskusteli
New publication on‘Regional innovationstrategies’ (RIS) under the ERDF innovative actions2000–02
Uusi julkaisu alueellisistainnovaatiostrategioista(RIS) EAKR:ninnovatiivisten toimien2000–2002 yhteydessä
Objective 1 assistance indirectlybenefits non-Objective 1 areas
Tavoite 1 -tuki hyödyttäävälillisesti muitakin alueita
For the period 2000-06, 24% of the Objective 1 funds allocated to the six least developedregions will also benefit other more developed regions of the EU.
Ohjelmakaudella 2000–2006 kuudelle vähiten kehittyneelle alueelle myönnetystä tavoite 1 -tuesta 24 prosenttia hyödyttää myös EU:n muita, kehittyneempiä alueita.
Between 2000 and 2002, nearlyone in five European regions (30in total) have received financingunder the ERDF innovativeactions for the development ofan RIS/RIS+.
Vuosina 2000–2002 Euroopanalueista (yhteensä 30) joka viideson saanut rahoitusta EAKR:ninnovatiivisten toimien kauttaalueellisten innovaatiostrategioiden (RIS ja RIS+) kehittämiseen.Julkaisu on yhteenveto niistäkokemuksista, joita saatiinensimmäisestä aloitteesta, jokajatkuu nyt uusilla EAKR:n innovatiivisilla toimilla vuoteen 2006saakka.
This is one of the conclusions of a recent study onthe economic impact of Objective 1 assistance,which was prepared for the European Commissionby Dr Jörg Beutel of the University of Konstanz in Germany. According to Dr Beutel’s report, becauseof the close integration of EU markets, the richer Member States will indirectly recuperate a consid- erable proportion of their original contributions tothe EU budget (EUR 135 billion for the period2000-06).
Muun muassa tähän tulokseen päätyi äskettäintavoite 1 -tuen taloudellisista vaikutuksista tehtytutkimus, jonka laati Euroopan komissiolle tohtori Jörg Beutel Konstanzin yliopistosta Saksasta.Tohtori Beutelin raportin mukaan EU-markkinoidentiiviin yhdentymisen ansiosta rikkaammat jäsenvaltiot saavat välillisesti takaisin huomattavan osanalkuperäisistä maksuistaan EU:n talousarvioon (135 miljardia euroa rahoituskaudella 2000–2006).Arviolta 42,6 prosenttia tavoite 1 -tuesta Kreikalle,35,2 prosenttia tuesta Portugalille, 26,7 prosenttiatuesta Italialle (josta 17% Etelä-Italialle), 18,9 prosenttia tuesta Itä-Saksalle ja 14,7 prosenttia tuesta Espanjalle hyödyttää myös muita jäsenvaltioita.Lisäksi 9 prosenttia tuesta koituu myös yhteisönulkopuolisten maiden hyödyksi.
Up to 700000 jobs will depend on EUassistance throughout the period.
Jopa 700000 työpaikkaa riippuu EU:n tuesta ajanjaksonaikana.