> Total of Structural and Cohesion Funds available: €347 billion representing 35.7 % of the EU budget and 0.38 % of the total GDP of the EU: > of which for Objective 1 regions: 81.5 %; > population in Objective 1 regions: 170 million (35 % of the total, including phasing-out regions). > Main beneciary countries: Poland (€67.3 billion), Spain (€35.2 billion), Italy (€28.8 billion), Czech Republic (€26.7 billion), Germany (€26.3 billion), Hungary (€25.3 billion), Portugal (€21.5 billion), and Greece (€20.4 billion). GDP for Lithuania, the Czech Republic and Slovakia; 5.5-6 % for Bulgaria, Poland and Romania; 3.5 % for Greece and around 1-1.5 % for Spain, the new German Länder and the Mezzogiorno. > By 2015, Structural and Cohesion Funds could have created up to 2 million additional jobs. > Based on ex ante assessments by a number of Member States, the strong focus on research and innovation will create an additional 40 000 jobs. > In the field of transport, 25 000 km of newly built or reconstructed roads and 7 700 km of rail are going to be supported by EU Cohesion Policy investments. > Many Member States and regions address climate change and the development of low carbon economies as a priority in their programmes. For example, Luxembourg is aiming for a reduction of CO emissions by 10 %, while Slovakia plans to reduce the energy
> Rakenne- ja koheesiorahastojen kokonaissumma: 347 miljardia euroa eli 35,7 prosenttia EU:n budjetista ja 0,38 prosenttia EU:n yhteenlasketusta BKT:stä > josta tavoitteen 1 alueille: 81,5 prosenttia > tavoitteen 1 alueiden väestö: 170 miljoonaa (35 prosenttia kokonaisväestöstä, sisältää vähittäisen poistamisen alueet) > Suurimmat tuensaajamaat: Puola (67,3 miljardia euroa), Espanja (35,2 miljardia euroa), Italia (28,8 miljardia euroa), Tšekin tasavalta (26,7 miljardia euroa), Saksa (26,3 miljardia euroa), Unkari (25,3 miljardia euroa), Portugali (21,5 miljardia euroa) ja Kreikka (20,4 miljardia euroa). Odotetut tulokset nustetaan BKT:n kasvuksi yhdeksän prosenttia Liettuassa, Tšekin tasavallassa ja Slovakiassa, 5,5–6 prosenttia Bulgariassa, Puolassa ja Romaniassa, 3,5 prosenttia Kreikassa sekä noin 1–1,5 prosenttia Espanjassa, Saksan itäisissä osavaltioissa ja Mezzogiornossa. > Vuoteen 2015 mennessä rakenne- ja koheesiorahastot ovat voineet luoda jopa kaksi miljoonaa uutta työpaikkaa. > Useiden jäsenmaiden etukäteisarvioinnin perusteella voimakas panostus tutkimukseen ja innovointiin luo 40 000 työpaikkaa lisää. > Liikenteessä EU:n koheesiopolitiikan sijoitukset tukevat 25 000 tiekilometrin ja 7 700 rautatiekilometrin uudelleenrakennusta tai perusparannusta. > Monet jäsenmaat ja alueet pitävät ilmastonmuutoksen torjumista ja vähähiilisen talouden kehitystä tärkeällä sijalla ohjelmissaan. Esimerkiksi Luxemburg aikoo alentaa hiilidioksidipäästöjään 10 prosentilla, kun taas Slovakia suunnittelee alentavansa tuotantonsa energiankulutusta yli 20 prosentilla. Italian, Ranskan,Tšekin tasavallan, Maltan, Englannin ja Walesin ohjelmat sisältävät lausekkeen erityisten hiiliarviointijärjestelmien kehittämisestä. > Makrotaloudellisissa malleissa arvioidaan, että koheesiopolitiikan investoinnit lisäävät uusien jäsenmaiden BKT:tä noin kuusi prosenttia perusskenaarion lisäksi. Esimerkiksi Herminin mallissa en- Jos haluat lisätietoja, katso kohta ”evaluation”osoitteessa: http://ec.europa.eu/regional_policy