natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Given the expected growth of road traffic in the coming years, and the greater congestion which is likely to result, encouraging more use of short sea shipping and inland waterways seems an attractive option,
Viime vuosikymmenen aikana Euroopan satamien rahtiliikenteen kokonaismäärä, mukaanlukien kolmansiin maihin suuntautuva, on kasvanut yli 20% ja konttiliikenne on yli kaksinkertaistunut.
Cohesion, competitiveness, employment and growth
Osa 1 — Yhteenkuuluvuus, kilpailukyky,työllisyysja kasvu – Tilanneja suuntaukset samaan aikaan eri kuljetusmuotojen välisten yhteyksien vahvistaminen.
Container ports in the Mediterranean have experienced higher growth than northern ports and in 2000, 3 of the 8 largest container ports in the EU were located there (Gioia Tauro, Algeciras, Genova).
rimmasta konttisatamasta sijaitsivat siellä (Gioia Tauro, Algeciras, Genova).
• to develop short sea shipping, which is particularly important in peripheral regions aswell as for islands, and at the same time to strengthen links between different forms of transport;
‚ EU sijoitustoiminnan ohjaaminen siten, että sekä rahti- että matkustajaliikenne siirtyy maanteiltä rautateille ja vesireiteille, ja liikenteen ohjaaminen pois ruuhkautuneilta reiteiltä.
The development of short sea shipping in the accession countries, seven of which have coastlines, could help revitalise ports in peripheral regions and assist their economic development aswell as easing transport problems, though for this to occur, there is also a need to improve access to these ports.
Hakijamaiden lyhyiden merikuljetusten kehitys, seitsemällä maalla on rantaviivaa, voisi auttaa syrjäseutujen satamien toiminnan elvyttämisessä ja tukea niiden talouskehitystä ja helpottaa kuljetusongelmia, vaikka se edellyttääkin näihin satamiin pääsyn helpottamista.
to direct EU investment towards shifting both freight and passengers from road to rail and waterways aswell as shifting traffic away from congested routes.
‚ strategiankehittäminen kaukaisimmille alueille pääsyn helpottamiseksi ja niiden Euroopan mantereelle suuntautuvien yhteyksien parantamiseksi, mikä ei ole ensisijaista Euroopan laajuisten verkkojen rakentamisessa.
Inland waterways carry some 4% of freight transported in the EU15.
Sisävesireiteillä kulkee noin 4% EU:n nykyisten jäsenvaltioiden rahdista.
Despite an increase in their use, their share of the total has fallen over the past 10 years.
Huolimatta niiden käytön lisääntymisestä, niiden osuus kokonaisuudesta on laskenut viimeisten 10 vuoden aikana.
Their importance, however, varies considerably across the Union.
Niiden merkitys vaihtelee kuitenkin huomattavasti unionin sisällä.
While they carry substantial amounts of freight in the Netherlands (43% of the total), Germany and Belgium, they are not used at all in the Cohesion countries.
Vaikka Alankomaissa,Saksassa ja Belgiassa niillä kulkee huomattavia määriä rahtia (43% kokonaismäärästä), niitä ei käytetä lainkaan koheesiomaissa.
In the accession countries, the use of this method of transportation is largely confined to the Danube which crosses a number of the countries.
Hakijamaissa tämän kuljetusmenetelmän käyttö keskittyy liikenteeseen useiden maiden läpi virtaavalla Tonava-joella.
There are significant problems, however, in expanding its use, not least that it is too shallow in many places to enable heavy freight to be transported and cargo ports are more widely dispersed than in Austria or Germany and often fail tomeet loading capacity standards.
Sen käytön lisäämisen tiellä on kuitenkin huomattavia ongelmia, ei vähiten siksi, että se on monin paikoin liian matala raskaan rahdin kuljettamiseen ja rahtisatamat sijaitsevat kauempana toisistaan kuin Itävallassa ja Saksassa eivätkä usein lastauskapasiteetiltaan täytä normeja.
In sum, the main challenges to be addressed in the coming years are:
Yhteenvetona tulevaisuuden tärkeimmät haasteet ovat:
75 to integrate and modernise road and rail networks in the accession countries in order to establish effective links with existing networks in the present Member States;
‚ hakijamaiden maantie- ja rautatieverkoston integroiminen ja nykyaikaistaminen toimivien yhteyksien luomiseksi nykyisten jäsenvaltioiden olemassaoleviin verkostoihin;
Access to clean, reliable and competitively priced energy sources is an important factor in regional competitiveness.
Puhtaan, luotettavan ja kilpailukelpoisesti hinnoitellun energian saatavuus on alueelliselle kilpailukyvylle tärkeä tekijä.
Primary energy production, however, falls well short of consumption inmostMem-ber States.
Energiantuotanto jää kuitenkin jälkeen sen kulutuksesta useimmissa jäsenvaltioissa.
This is particularly the case in the Cohesion countries, which meet only a small part of their energy needs from domestic sources, importing 80% or more of what they consume (Graph 1.10).
Näin on erityisesti koheesiomaiden laita, jotka kattavat omalla tuotannollaan vain pienen osan energian tarpeestaan, tuoden vähintään 80% kuluttamastaan energiasta (Kaavio 1.10).
The UK and Denmark are the only countries in the EU which are net exporters of energy.
Yhdistynyt Kuningaskunta ja Tanska ovat EU:n ainoat energian nettoviejämaat.
The accession countries, for the most part, are more selfsufficient in energy, though all are net importers.
Hakijamaat ovat enimmäkseen omavaraisempia energian suhteen, vaikka kaikki ovat energian nettotuojia.
Poland and Romania, in particular, import less than 12% of their energy needs.
Puola ja Romania erityisesti tuovat maahan alle 12% energiantarpeestaan.
At the same time, solid fuels, which tend to be most harmful environmentally, account for almost 60% of primary energy produced in the accession countries as compared with
Samanaikaisesti ympäristöä eniten vahingoittavien kiinteiden polttoaineiden osuus on miltei 60% hakijamaiden energiantuotannosta,kun taas EU:n nykyisten jäsenvaltioiden osuus on vain 13%.
Gross inland consumption of energy, 1995 and 2001
Energian sisäinen kulutus 1995 ja 2001 lähellä Kreikan tai Portugalin lukuja ja selvästi EU:n keskiarvon alapuolella.
Tons of oil equivalent (TOE) per person
Tonnia öljyekvivalenttia (TOE) henkeä kohden
By contrast, nuclear energy is responsible for 30% of primary production in the EU (over 80% in Belgium and France) as against 16% in the accession countries (though over 70% in Lithuania and Slovakia).
Lähde: Eurostat, Energiatilastot ja kansalliset luvut
EU15, DE, ES, IT, NL: provisional data for 2001Source: Eurostat, Energy statistics and National accounts many cases markedly, whereas in the EU the decline was relatively small and in Portugal and Austria, therewas a marginal increase (Graph 1.11).
Huolimatta suhteellisen matalasta henkeä kohden lasketusta kulutuksesta, koheesiomaat kuluttivat kuitenkin 17% - 35% EU:n nykyisten jäsenmaiden keskivertoa enemmän energiaa bruttokansantuotteeseen lä, mikä johtuu eri energiamuotojen käytön helppoudesta, osaksi myös alan politiikasta.
Energy consumption varies almost as widely as production, as a result, in particular, of differences in the structure of economic activity, climatic conditions, the nature of regulations, social behaviour and political decisions on taxation.
nähden, kun taas hakijamaat yhteensä kuluttivat miltei neljä kertaa enemmän (tässä bruttokansantuote on laskettu euroina pikemminkin kuin ostovoimana!).
Overall energy consumption per head in the accession countries is similar to the level in Greece or Portugal and much lower than theEUaverage .
Vuosina 1995 - 2001 energiankulutus laski kaikissa hakijamaissa suhteessa bruttokansantuotteeseen, monissa tapauksissa merkittävästi, kun taas EU:ssa lasku oli suhteellisen pientä ja Portugalissa ja Itävallassa oli hienoista kasvua (Kaaviokuva 1.11).
Expansion of renewable sources of energy (such as biomass, wind and solar energy aswell as hydro-electricity) is a common objective of EU
Latviassa ja Ruotsissa se oli noin 30% tai enemmän, Itävallassa ja Suomessa yli 20% ja Virossa, Romaniassa ja Sloveniassa noin 11% hieman vä-
Consumption per head generally increased in the EU between 1995 and 2001, most especially in the Cohesion countries, as it did in most of the accession countries, the exceptions being Poland, Malta, Bulgaria and Romania.
EU:ssa kulutetaan eri energiamuotoja kuin tuotetaan. Erityisesti on mainittava enimmäkseen maahan tuotava öljy, jonka osuus kulutuksesta on tuotantoa
Change in gross inland consumption of energy per unit of GDP, 1995-2001
BKT-yksikköä kohden lasketut energian sisäisen kulutuksen muutokset vuosina 1995-2001
% change
% muutos
Despite the comparatively low consumption per head, however, the Cohesion countries consumed between 17% and 35% more energy relative to GDP than the EU15 average while in the accession countries taken together, consumption was almost four times higher (this, it should be emphasised, measures GDP in terms of Euros rather than PPS).
Uusiutuvien energiamuotojen (joita ovat biomassa, tuulivoima, aurinkoenergia ja vesivoima) merkityksen kasvu on EU-politiikan yhteinen tavoite ja komission tavoitteena on uusiutuvien energiamuotojen osuuden kaksinkertaistaminen EU:n kokonaisenergiantuotannosta 12%:iin vuonna 2010.
Between 1995 and 2001, energy consumption fell relative to GDP in all the accession countries, in
Niiden käyttö tällä hetkellä vaihtelee huomattavasti eri maiden välil-
Source: Eurostat, Energy statistics
Lähde: Eurostat, energiatilastot
In Latvia aswell as Sweden, it was around 30% or more, in Austria and Finland, over 20%, and in Estonia, Romania and Slovenia, around 11%, just below the figure in Portugal (14%).
Muut alueen kiinnostavuutta parantavat yhdyskunnan rakenteet hemmän kuin Portugalissa (14%).
In all the accession countries, the relative use of renewable sources increased between 1995 and 2001, in Latvia, Lithuania and Romania, substantially.
Kaikissa hakijamaissa uusiutuvien energiamuotojen suhteellinen käyttö lisääntyi vuosina 1995 - 2001, Latviassa, Liettuassa ja Romaniassa merkittävästi.
It also increased in Finland and Sweden, but in Austria and Portugal, it fell over these six years.
Se lisääntyi myös Suomessa ja Ruotsissa, mutta Itävallassa ja Portugalissa se laski näinä kuutena vuonna.
The importance of social infrastructure, including, in particular, schools, colleges and hospitals, should not be underestimated as a factor affecting regional competitiveness.
Yhteiskunnallisten yhdyskuntarakenteiden kuten koulujen, korkeakoulujen ja sairaaloiden merkitystä ei pitäisi aliarvioida alueelliseen kilpailukykyyn vaikuttavana tekijänä.
The availability of high quality social infrastructure can influence decisions of where to locate investment and set up business, particularly in cases where those concerned have wide discretion over where they live and work and so can take account of personal preferences and family interests.
Korkealuokkaisten yhteiskunnallisten yhdyskuntarakenteiden saatavuus voi vaikuttaa päätöksiin siitä, minne sijoitukset sijoitetaan ja yritykset perustetaan, erityisesti tapauksissa, joissa asianomaiset voivat hyvin vapaasti päättää siitä, missä he elävät ja työskentelevät ja voivat ottaa huomioon henkilökohtaiset mieltymyksensä ja perheen kiinnostuksen kohteet.
Such infrastructure is, therefore, becoming an important part of the development policy of regions seeking to attract high value-added, knowledgebased activities.
Tällaisesta yhdyskuntarakenteesta tulee siten tärkeä osa aluekehityspolitiikkaa alueiden yrittäessä houkutella korkea lisäarvon tietopohjaisia toimintoja.
All four major planks of EU energy policy — security of supply, completion of the internal market and integration of environmental considerations aswell as promotionof renewable energies — can have a positive effect on cohesion.
Kaikki neljä EU:n energiapolitiikan tärkeintä tukipylvästä — toimitusvarmuus, sisämarkkinoiden loppuunvienti ja ympäristönäkökohtien huomioiminen sekä uusiutuvien energiamuotojen suosiminen — voivat vaikuttaa myönteisesti yhteenkuuluvuuteen.
Social infrastructure is also important in maintaining
Yhteiskunnallinen yhdyskuntarakenne on tärkeä myös väestön säilyttämisen kannalta.
Composition of gross inland consumption of energy from fuels, 2001
Polttoaineesta saadun energian sisäinen kulutus 2001
Renewables Nuclear Natural gas Oil Solid fuels
% kokonaismäärästä
Cohesion, competitiveness, employment and growth
Osa 1 — Yhteenkuuluvuus, kilpailukyky,työllisyysja kasvu – Tilanneja suuntaukset kaa 1000 asukasta kohden) sairaalapaikkojen lukumäärä on myös suhteellisen korkea.
In the CzechRepublic, therefore, there are some 11 beds per 100 0 people, more than in virtually all parts of the EU15, and in Lithuania and Latvia, around 9, more than in Germany or France, while the countries with the lowest figures, Poland and Estonia, still have around 7 beds per 100 0 which is above theEUaverage .
Tsekin tasavallassa on noin 11 vuodepaikkaa 1000 ihmistä kohden, enemmän kuin missään muualla nykyisen EU:n alueella, ja Liettuassa ja Latviassa noin 9, enemmän kuin Saksassa tai Ranskassa, vaikka alimpien lukujen maissa, Puolassa ja Virossa, on yhä noin 7 vuodepaikkaa 1000 henkeä kohden, mikä on yli EU:n keskiarvon.
For the elderly, it is of vital importance to have access to good health care facilities as they grow older.
Vanhusten on elintärkeää saada hyviä terveydenhoitopalveluja vanhetessaan.
For some, the availability of care may determine whether they spend their retirement years in the place they have been living ormove elsewhere.
Joidenkin osalta hoidon saatavuus voi olla ratkaisevan tärkeää heidän valitessa asuinpaikkansa joko sillä paikkakunnalla, jolla he asuivat jo valmiiksi tai muualla.
At the same time, good health care facilities are equally important in tourist regions, especiallythose in the southofEuropewithwarmclimates, seeking to attract the growingnumber of people in retirementwhotakeextended,or morefrequent,holidays and whose choice of where to stay is influenced by the care available.
Samanaikaisesti hyvät terveydenhoitopalvelut ovat aivan yhtä tärkeät matkailualueilla, erityisesti lämpimän ilmaston Etelä-Euroopassa, jonne houkutellaan kasvavaa määrää ihmisiä eläkkeelle nauttimaan pitkistä tai useammista lomista ja joiden oleskelupaikkakunnan valintaan vaikuttaa siellä saatava hoito.
Social infrastructure, togetherwith environmental conditions, is a key determinant of the quality of life in any region and is as important as systems of transport and other more traditional forms of infrastructure for regional competitiveness.
Yhteiskunnallinen yhdyskuntarakenne, yhdessä ympäristöolosuhteiden kanssa, on avain asemassa määriteltäessä elämänlaatua alueella ja on alueelliselle kilpailukyvylle yhtä tärkeä kuin kuljetusjärjestelmät ja muut perinteiset yhdyskuntarakenteen muodot
It is, therefore, of some relevance in this respect that, while there are similar numbers of doctors, nurses and other medical practitioners per head of population in the south of theEUas in the north, there tend to be fewer hospital beds in relation to population.
On siten tässä suhteessa olennaisen tärkeää, että vaikka Pohjois-Euroopassa on yhtä paljon lääkäreitä, sairaanhoitajia ja muuta lääkintähenkilöstöä henkeä kohden kuin etelässä, etelän sairaaloissa on vähemmän sairaspaikkoja suhteessa väestöön.
The European Employment Strategy launched in 1997 seems to have contributed to increasing the resiliance of employment in a period of economic slowdown.
Vuonna 1997 käynnistetty Euroopan työllisyysstrategia näyttää lisänneen työllisyyden joustavuutta taantuman aikaan.
Between 1999 and 2002, the number employed increased by 6 million and longterm unemployment fell from 4% of the labour force to 3%.
Vuosina 1999 - 2002 työssäkäyvien lukumäärä lisääntyi 6 miljoonaa ja pitkäaikainen työttömyys työvoimasta laskettuna laski 4%:sta 3%:iin.
However, while notable improvements have occurred in the operation of EU labourmarkets, important structural weaknesses remain in both present and future Member States.
Kuitenkin, vaikka merkittäviä parannuksia toimintoihin on tehty EU:n työmarkkinoilla, merkittävät rakenteelliset heikkoudet säilyvät sekä nykyisissä että tulevissa jäsenvaltioissa.
Whereas in Germany and France, therefore, there are 8–9 beds per 100 0 people, in Greece, the average is 5 and less than this in tourist areas, falling below 3 in Kentriki Ellada and Peloponnisos and below 2 in Sterea Ellada.
Siinä, missä Saksassa ja Ranskassa on 8–9 sairaspaikkaa 1000 henkeä kohden, Kreikassa keskiarvo maltkailualueilla on korkeintaan 5, alle 3 Kentriki Elladassa ja Peloponnisosissa ja alle 2 Sterea Elladassa.
Similarly in Portugal, the average is 4 beds per 1000, but only 2½ in Alentejo and 2 in the Algarve.
Samoin Portugalissa keskiarvo on 4 sairaspaikkaa 1000 henkeä kohden, mutta vain 2½ Alentejossa ja 2 Algarvessa.
In Spain,where theaveragenumber is also4per 1000,itis only around 3 in Valencia and Andalucía, and in Italy, there are fewer hospital beds in Campania, Basilicata and Sicilia (around 4 per 1000) than in northern regions (over 5 per 100 0 in most cases).
Espanjassa, jossa keskiarvo on myös 4 sairaspaikkaa 1000 henkeä kohden, se on vain noin 3 Valenciassa ja Andalucíassa, ja Italiassa on harvempia sairaspaikkoja Campaniassa, Basilicatassa ja Siciliassa (noin 4 sairaspaikkaa 1000 henkeä kohden) kuin pohjoisilla alueilla (yli 5 sairaspaikkaa 1000 henkeä kohden useimmissa tapauksissa).
In Italy, in particular, this difference in part reflects the age structure of the regional population and the fact
Lääkäreitä, sairaanhoitajia ja muita terveydenhoidon ammattilaisia on väestöön nähden aivan yhtä paljon, jollei enemmän kuin EU:n nykyisissä jäsenvaltioissa, mutta Kyprosta lukuunottamatta (4 vuodepaik-
Education levels play amajor role in determining economic performance and the competitiveness of the
KOLMAS TALOUDELLISTA JA SOSIAALISTA YHTEENKUULUVUUTTA KOSKEVA KERTOMUS
20.1 the tertiary
= hallinnollisten
0 0 Association
Keskihajonta
% education
25-64 - vuotiaan
= secondary upper deviation
= ylempi
1250 a in ment at t
1250 kokonais väestöstä
59.9 5 d at population
59,9 5 tietoja
Educational 1.9 or education
% koulutus asteen toisen
= at secondary deviation
= alempi
= tan dard
= vähemmän
Low below
Matala tai
95 population
45,6 tietoja
Cohesion, competitiveness, employment and growth
Osa 1 — Yhteenkuuluvuus, kilpailukyky,työllisyysja kasvu – Tilanneja suuntaukset jäsenvaltioissa, erityisesti naisten osalta.
But it is evenmore pronounced in the accession countries for both men and women.
Mutta se on vielä selvempi hakijamaissa sekä miesten että naisten osalta.
In particular, curricula and teaching structures in these countries seem notwell adjusted to the modern economy.
koulutuksen sisältö ja opetusrakenteet eivät näytä nykyiaikaiseen talouteen soveltuvilta.
With only a few exceptions, they tend to score relatively poorly in international tests of literacy and numeracy.
Vain harvoin poikkeuksin nämä nuoret menestyvät suhteellisen huonosti kansainvälisissä luku- ja laskutaidon testauksissa.
… though less so in tertiary education
… vaikkakin vähemmän korkea-asteen koulutuksessa
Whereas, some 86% of men aged 25 to 64 with tertiary education were in work in the accession countries taken together in 2002, the figure for thosewith upper secondary education was 74% and for thosewith only compulsory schooling, 51%.
Siinä missä hakijamaiden noin 86% 25 - 64vuotiaista korkeakoulututkinnon suorittaneista miehistä kävi töissä vuonna 2002, ylemmän keskiasteen tutkinnon haltijoista kävi töissä 74% ja oppivelvollisuuskoulun pohjalta työelämässä toimivista 51% kävi työssä.
For women, 79% of thosewith tertiary education were in work, 61% of thosewith upper secondary level and only 38% of those below this level.
Naisista 79% niistä, joilla oli korkeakoulututkinto, kävi töissä, 61% niistä, joilla oli ylempi keskiasteen koulutus kävi töissä, oppivelvollisuuskoulutuksen hankkineista vain 38% kävi töissä.
The proportion of the population attaining tertiary education tends to below in the Objective 1 regions of the Union.
Korkeakoulututkinnon suorittaneen väestön osuus on yleensä pieni unionin Tavoite 1 -alueilla.
In all countries, except Germany where the new Länder have especially high education levels, the average proportion with a university degree or equivalent is lower in Objective 1 than in other regions.
Kaikissa maissa Saksaa lukuunottamatta, jonka uusissa osavaltioissa on erityisen korkea koulutustaso, korkeakoulututkinnon tai vastaavan suorittaneiden keskimääräinen osuus on alempi Tavoite 1 -alueilla kuin muilla alueilla.
In Greece and Portugal, where all regions are Objective 1, the proportion is below theEUaverage .
Kreikassa ja Portugalissa, jossa kaikki alueet ovat Tavoite 1 -alueita, osuus on alle EU:n keskiarvon.
Furthermore, although education levels appear to be improving in general, in the sense that larger numbers of youngpeople have tertiary education than those in older age groups, there is little sign of the gap between Objective 1 and other regions being closed.
Lisäksi, vaikka koulutustasot yleisesti ottaen kohoavatkin, siinä mielessä, että yhä useammilla nuorilla on korkeakoulututkinto kuin vanhemmissa ikäryhmissä, on vain vähän merkkejä kuilusta Tavoite 1 -alueiden välillä.
Similar differences are evident at the regional level, but in a more pronounced form.
Samanlaiset erot ovat ilmeisiä alueellisella tasolla, mutta selvemmin.
The gap in employment rates between thosewith high and thosewith low education tends to bewider in regions where the overall employment rate is relatively low than in those where it is higher.
Työllisyysasteiden kuilu niiden välillä, joilla on korkea-asteen ja niiden, joilla on alemman asteen koulutus on yleensä isompi alueilla, joilla työllisyysaste on suhteellisen alhainen.
People with low education, therefore, are muchmore likely than thosewith higher education levels to be out of work if they live in low employment regions.
Alemman koulutustason henkilöt joutuvat työttömiksi paljon todennäköisemmin kuin korkeasti koulutetut, jos he asuvat alhaisen työllisyyden alueella.
Education levels in the accession countries compare favourably with existing EUMember States…
Hakijamaiden koulutustasot pärjäävät hyvin vertailussa EU:n nykyisten jäsenvaltioiden kanssa…
The relative number of workingage population with tertiary education is also relatively small in most of the accession countries.
Työikäisen väestön suhteellinen lukumäärä on myös useimmissa hakijamaissa suhteellisen pieni.
Overall, only 14% of those aged 25 to 64 have university degrees or the equivalent, well below theEUaverage (22%).
Kaikkialla vain 14% 25 - 64vuotiaista on korkeakoulututkinto tai vastaava, selvästi alle EU:n keskiarvon (22%).
Only in Estonia and Lithuania were the figures above theEUaverage .
Vain Virossa ja Liettuassa luvut olivat yli EU:n keskiarvon.
In the Czech Republic and Slovakia aswell as in Poland and Romania, the proportion was only around 10–12%.
Tsekin tasavallassa ja Slovakiassa sekä Puolassa ja Romaniassa osuus oli vain noin 10–12%.
Nevertheless, this is still higher than in Portugal or the Objective 1 regions of Italy.
Tämä on kuitenkin enemmän kuin Portugalissa tai Italian Tavoite 1 -alueilla.
Cohesion, competitiveness, employment and growth
Osa 1 — Yhteenkuuluvuus, kilpailukyky,työllisyysja kasvu – Tilanneja suuntaukset rittaneiden 25-29-vuotiaiden osuus (17%) on yhä merkittävästi EU:n (27%) arvoja alempi.
0 0 In the accession countries, the rate of drop-out from the education system is in most cases much lower than in the EU15.
Koulutustaso vaihtelee hakijamaiden eri alueiden välillä yhtä paljon kuin EU:n nykyisissä jäsenvaltioissa.
Only in Bulgaria, Latvia and Romania is the proportion of those aged 18 to 24 with only basic schooling and no longer in education or training above theEUaverage (around 20%or just above in all three cases), though even here, it was still below the average in Objective 1 regions.
Taso on yleensä keskimäärin selvästi korkeampi pääkaupunkiseudulla kuin muissa osissa maata ja tietyssä määrin rikkaammilla alueilla kuin köyhemmillä alueilla.
InHungary, it is around 12%, in Poland, 8% and in the CzechRepub-lic, Slovakia and Slovenia, only around 5%.
Köyhemmillä alueilla on enemmän alikoulutettuja