natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Most countries, however, including the cohesion countries, which have a relatively low ownership of PCs and/or limited Internet access, have high levels of telephone use, which opens up the possibility of using mobile phones to access the Internet in the future.
Kreikassa, Portugalissa ja Irlannissa myös kotitie­tokoneiden käyttö on harvinaista.
Though improvements in the standard of information and telecommunication infrastructure is a key determinant of the capacity to participate in the Information Society, other factors play an equally, and increasingly, important role, such as public awareness, the level of educational attainment, the role played by the public sector in promoting the Information Society and the organisational and investment capacity of firms.
Hakijamaissa tietokoneiden määrä asukasta kohti on kasvanut jatkuvasti. Maat on jaettavissa kol­meen ryhmään tässä suhteessa: Slovenia, joka on EU: keskitasoa, Puola ja Tsekin tasavalta, jotka ovat samalla talolla koheesiomaiden kanssa sekä Romania ja Bulgania, joissa taso on 10 ja 25 % EU­keskiarvosta.
The telecommunication infrastructure gap is closing
Vaikka jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja, erot ei­vät ole suorassa yhteydessä varallisuuteen.
It is evident that the high use of mobile phones in the Nordic countries is partly a consequence of their geographical features and the dispersion of population over large areas.
Pohjois­maissa matkapuhelinten osuus on korkea, mutta myös Kreikassa, Portugalissa ja Italiassa osuus n EU:n keskitasoa korkeampi.
In the southern Member States, by contrast, the rapid growth in use reflects the low quality, or lack, of fixed lines (see Graph A.25).
Niissä maissa, mukaan­lukien koheesiomaat, joissa on vähän kotitietokoneita tai vähemmän Internet­yhtyksiä, mutta runsas puhe­lintiheys, muodostaa matkapuhelinten käyttö mah­dollisuuden käyttää internettiä tulevaisuudessa.
Perhaps unexpectedly, the use of mobile phones is somewhat lower in rural areas (39% of households) than in urban areas (45%).
On Ilmeistä, että matkapuhelinten suuri käyttö Pohjoismaissa on osittain yhteydessä maiden maan­tieteelliseen luonteeseen ja asutuksen hajautunei­suuteen.
The rate of penetration of mobile phones in the candidate countries at the end of the 1990s was only around a quarter of the EU average, though increasing rapidly (at 108% a year between 1996 and 1999).
EU:ssa on myös selkeä sosiaalinen ero internetin käy­tössä: varakkaat kotitaloudet käyttivät Internettiä kuu­si kertaa enemmän kuin vähävaraiset.
Over the past 20 years, differences between Member States in access to a fixed-line telephone have narrowed significantly (Graph 14).
Lisäksi kau­punkialueilla on tiheämpi internetyhteys (13­15 % ta­lo· ¡ksista) kuin maaseudulle (8 %).
Telephone lines and mobile phone penetration, 1998/99
Puhelinverkko ja matkapuhelinverkon kattavuus, 1998/99 käytön kasvu liittyy sen sijaan enem­mänkin kiinteiden linjojen puuttumi­seen tai huonoon laatuun (kaavio A.25).
The same phenomenon is also evident, though to a lesser extent, in Portugal (12%) and Ireland (where only 84% of households have a fixed-line phone), but a fifth of Portuguese households and a tenth of Irish households do not have access to telephone services at home at all as against an EU average of just 4%.
On kenties yllätyksellistä, että matka­puhelinten käyttö on pienempää maa­seutualueilla (39 % kotitalouksista) kuin kaupungeissa (45 %).
* < & & * ° -^ * < ^ * & 4 In the candidate countries, the total number of telephone lines per 100 inhabitants is less than half the EU
% #■ ^ < , < - « # a- *- f^ ν " « #- « & «· & $ c* ¿ # < S· < f < ¡° r Hakijamaissa matkapuhelinten suh­teellinen osuus oli vain nel­jäsosa EU­malden keskimääräisestä 1990­luvun lopussa, vaikkakin määrä on lisääntynyt nopeasti (108 % vuosi­en 1996 ja 1999 välillä).
Technology in this area is developing fast, offering new means of access to the Internet - through third generation mobile services with greater band-width -as well as ISDN, xDSL, cable and digital TV connections. Since in the future, the level of broadband access is likely to become much more important for business and household Internet use, the availability of this will be a key issue.
15 Tietokoneen ja internetin käyttömahdollisuus, 1999 tannukslsta (45% kotitalouksista, joilla el ollut inter­net­yhteyttä ilmoitti, ettei ole kiinnostunut, 9% ei tunte­nut lainkaan internettiä ja 11% katsoi kustannusten olevan este yhteyden hankkimiselle.
... but access to the Information Society remains uneven
■ Tietokone, mutta ei internetiä I Internet
Business use of the Internet is relatively high in a number of Member States, especially in the Nordic countries, though marked variations remain across the EU.
Yritysten Internetin käyttö on jäsenvaltioissa hyvin yleistä, erityisesti Pohjoismaissa, vaikkakin alueiden väliset erot ovat suuret.
For example, 76% of SMEs in Sweden are connected to the Internet but only 16% in Portugal.32 While SMEs surveyed recently, reported that they were moderately well informed about the potential of the Internet, a third did not have access.
Esimerkiksi Ruotsissa 76 %:sta yrityksistä on internetyhteys, kun Portugalis­sa se on vain 16 %:lla32.
The focus of structural policy in this area should, therefore, be on strengthening the demand side, and in particular, the capacity of firms, institutions and individuals to use ICT effectively.
Äskettäin tehdyssä PKT­yri­tystutklmuksessa kävi ilmi, että vaikka yritykset olivat varsin hyvin tietoisia internetistä, kolmasosalla niistä ei ollut internetyhteyksiä.
France apart, there seems to be a clear North-South divide in the rate of internet connection. In Greece, Spain, Portugal and Italy as well as Ireland, the rate is half the EU average of 12%, while in the Nordic countries, it is well over 20% (in Sweden, 51 %).
Koheesiomaissa lukemat ovat alhaisemmat kuin muualla EU:ssa, mikä on lin­jassa Komission analyysiin tietotekniikan mahdolli­suuksien heikosta tunnettavuudesta, taitojen puut­teesta sekä heikosta ohjelmistojen tasosta.
In Greece, Portugal and Ireland, PC ownership is also low.
Nämä ovat suurimmat esteet informaatioyhteiskuntaan so­peutumiselle.
15 Access to PC equipment and the internet, 1999
käyttää tehokkaasti informaatio­ ja kommunlkaa­tioteknologlaa.
Three groups of countries can be distinguished: Slovenia, with a rate similar to the EU average; Poland and the Czech Republic among others, with rates similar to the cohesion countries; and Romania and Bulgaria, with rates of between 10% and 25% of the EU average.
Rakennepolitiikan tulisi siten vahvistaa kysyntäpuolta sekä yritysten valmiuksia, organisaatioita ja yksilöltä
Eurostat, Labour Market Survey 1998.
Eurostat, Työmarkkinatutkimus 1998. OECD: Education at glance 2000, p.195ff, OECD: Education policy analysis 1999, p.49ff.
The study only provides 1997/98 data for the following 10 EU Member States: Belgium (Flemish Community), Denmark, Finland, France, Ireland, Italy, Netherlands, Portugal, Sweden, UK.
Tutkimus sisältää aineistoa vuosilta 1997/98 ainoastaan 10 EU­maasta: Belgia (Flanderi), Tanska, Suomi, Ranska, Irlanti, Italia, Alankomaat, Portugali, Ruotsi ja Yhdistyneet kuningaskunnat.
European Survey of Information Society (ESIS) in Central and Eastern European countries, CEC 1999.
Perustuu International Data Corporationin tietoihin , Internet Commerce Market Model 1999. Goldman Sachs US (1999). 'B2B: 2B or not 2B, e-commerce/internet'.
Part II - Contribution of Community policies to cohesion
Il osa - Yhteisön politiikkojen vaikutus taloudelliseen ja sosiaaliseen koheesioon
Economic and Monetary Union (EMU)
Talous- ja rahaunioni (EMU)
The Common Agricultural Policy: price and market policies
Yhteinen maatalouspolitiikka: hinta-ja markkinapolitiikkaa
Employment, human resource development and cohesion
Työllisyys, inhimillisten voimavarojen kehittäminen ja koheesio ... 89
Research and Development policy
Tutkimus- ja kehittämispolitiikka
11.1 Economic and Monetary Union (EMU)
11.1 Talous- ja rahaunioni (EMU)
Based on the rationale that macroeconomic stability is conducive to higher real growth and that Member States' economic policies should be consistent within a currency area, the EC Treaty defines several criteria of economic convergence which need to be met in order to participate in the Euro.
Yhteiseen rahaliittoon osallistuminen perustuu siihen perusperiaatteeseen, että makroekonominen tasa­paino johtaa parempaan taloudelliseen kasvuun. Jäsenvaltioiden talouspollikan tulee lisäksi olla so­pusoinnussa rahaliiton kanssa, EUssa on määritelty ne taloudellisen yhdentymisen periaatteet, joita EUROon osallistuminen edellyttää.
Having reached a high degree of sustainable convergence regarding price stability, the government financial position (deficit and debt), exchange rates and long-term inter-est-rates, the Council decided in May 1998 that 11 Member States could adopt the Euro as from 1 January 1999.
Euroopan Neu­vosto päätti toukokuussa 1998, että 11 jäsenmaata pystyisivät liittymään EUROon 1 tammikuuta 1999. Tämän edellytyksenä oli, että valtiot olivat saavutta­neet maksutaseen, valuuttakurssien ja pitkän aikavä­lin korkotaseen tasapainon.
Among those 11 Member States three are cohesion countries (Spain, Ireland and Portugal) and the fourth cohesion country, Greece, has joined the Euro area at the beginning of the year 2001.
Näiden 11 maan joukos­sa on kolme koheesiomaaata (Espanja, Irlanti ja Portugali) ja neljäs koheesiomaa Kreikka liittyi EURO­alueeseen vuoden 2001 alussa.
This framework is based on coordination and surveillance of economic policies pursued by Member States, which have the main responsibility for these.
ja Portugalissa, jossa se oli 13 %.
The historically unique degree of stability in the cohesion countries provides improved conditions for private investment, which have already contributed to above EU average growth rates in recent years.
Historiallisesti ainut­laatuinen kehitys tarjoaa paremmat mahdollisuudet yksityiselle investoinneille, joiden osuus on jo ylittänyt koheesiomaissa EU­keskitason viime vuosina.
Cohesion countries' performance in terms of nominal convergence, expressed by low inflation rates, and real convergence, expressed in above EU average real GDP growth, have occurred in parallel during the second half of the 1990s (Graphs 16 and 17).
Koheesiomaiden suorituskyky on tapahtunut yhtäai­kaa nimellisessä lähentymisessä, kun sitä mitataan alhaisina inflaatloasteina, ja reaalisessa lähentymi­sessä, mitattuna reaalisen BKT:n kasvuna EU­keskl­tasoa nopeammin (Kaaviot 16 ja 17).
This trend has been particularly strong in the case of Ireland which is a good example of how real and nominal convergence go hand in hand since the mid-1980s, when a long-term strategy of a consistent, stability-oriented macroeconomic policy-mix was started (see Box).
Tämä suuntaus on erityisen voimakasta Irlannissa, joka on hyvä esi­merkki siitä, miten nimellinen ja reaalinen lähentymi­nen käyvät käsikädessä. Tämä kehitys on jatkunut jo 1980­luvun puolivälistä lukien, jolloin tasapainotuk­seen tähtäävät talouspoliittiset toimet aloitettiin (Ks. laatikko).
Catching-up was somewhat slower in Spain and Portugal.
Lähentyminen on ollut jossain määrin hi­taampaa Portugalissa ja Espanjassa.
In Greece, important achievements in nominal convergence since the mid-1990s have translated into a positive growth differential w's-a-w'sthe EU which had not been the case since the 1970s.
Kreikassa ni­mellinen lähentyminen on kääntynyt EU­keskiarvoa nopeammaksi 1990­luvun puolivälin jälkeen, mitä ei ole tapahtunut 1970­luvun jälkeen.
11.1 Economic and Monetary Union (EMU)
Vuosittainen %­muutos (reaaliarvona:
11.1 Economic and Monetary Union (EMU)
1.1 Talous-ja rahaunioni (EMU)
Because of the improvement in competitiveness, growth was export-led from the beginning.
Nämä alkuperäiset tai staattiset vaikutukset EUROn aloituksessa voivat laukaista dynaamisia vaikutuksia tuotannon rakenteessa, kun kilpailu lisääntyy, tuotannon skaala-edut lisääntyneet, tuotteet tulevat yhä moninaisimmiksi ja Innovaatioiden kehitys nopeutuu.
Moreover, investment progressively became a more important source of growth as capacity utilisation increased, profitability rose and monetary conditions eased.
Siten todennäköisesti nämä muutoksen aikaansaavat muutoksia alueellisissa tuotteiden, pääoman ja työ voiman markkinoissa.
Between 1994 and 2000, investment increased by over 13% a year, rising from around 16% of GDP to 25%.
Jotkut näistä pääomaan ja työ voimaan kohdistuvista vaikutuksista on syytä mainita.
The basis of the recent performance of the Irish economy was established during the 1980s, though the most striking results did not appear until the mid-1990s.
miä, jotka sisältävät monenlaisia talouspolitiikan alueita, kuten budjettipolitiikkaa, työllisyyspolitiikkaa, rakenneuudistuksia ja makroekonomista dialogia sosiaalisten partnereiden välillä.
In essence, it was the fear of an unsustainable growth in public debt and in debt interest - particularly because a large part of debt was in foreign hands (over 40% in 1987) -which sparked a rethink of policy and a move towards budgetary consolidation.
Makroekonomisen tasapainon saavutusten jälkeen enemmän huomiota on asetettu tuotteidenpääoman ja työmarkkinoiden joustavalle toiminnalle, joka mahdollistaa EMU:n hyötyjen täysiarvoisten käyttämisen.
Budgetary consolidation was achieved mainly by controlling public expenditure which was reduced from 50% of GDP to around 30% - in part through a reduction in debt interest - and which served to transform a budget deficit of over 10% of GDP in 1985 into a surplus.
Markkinoiden vapautuminen ja julkisten yritysten privatisointi eivät vain ole lisänneet julklsentalouden vahvistumista pienentämällä yritysten määrää van myös tärkeämmin varmistamaan yleistä talouden tehokkuuden ja kilpalluky.
Foreign direct investment (FDI), which remained a key objective of development strategy, was important not only in expanding the capital stock but also in transferring technology.
Porugallssa tehokkaiden tuotteiden ja pääoma markkinoiden perustaminen on johtanut 1990luvulla nopeaan makrotalouden tasapainon löytymiseen, on luonut suuria ¡Imanbalansseja.
The macroeconomic policies pursued were coupled with an active structural policy, including training of the work force to avoid high rates of growth being constrained by shortages of skilled labour.
Alhaisemmat transaktiokustannukset vaikuttavat pääoman hintaan ja saatavuuteen, koska jäsenvaltioiden erot korkotasossa laskevat vaihtotaseen riskituottojen hävitessä ja aiemmin jakautuneiden rahoitusmarkkinoiden tehokkuuden kasvaessa.
Growth of the labour force was stimulated by reform of the tax and social protection systems as well as by the return of emigrants.
Tämä on ollut käynnissä tammikuusta 1999 kaupan rahoitus markkinoilla, joka on näkyvin osa rahaunionia, kaikkialla EURO-alueella.
The employment rate, therefore, increased from around 521/2% of working-age population in 1985 to 621/2% in 1999.
Pääomaa voidaan helpommin siirtää investointeihin alueille, jossa se tuottaa suurimmat tuotot.
At the same time, tax reductions and fiscal reform played an important role in the tripartite agreements reached between Government, trade unions and employers (on four occasions since 1988), which enabled a growth of labour costs to be achieved which was compatible with low inflation and a substantial improvement in competitiveness.
Laajalle levinnyt huoli EUROn vaikutuksista työmarkkinoihin on, että se vaikuttaa palkkojen vertailuun ja siten suurempi läpinäkyvyys tasa-arvoistaa palkkatasoa Kuitenkin maiden välisiin palkkaeroihin vaikuttaa erot tuottavuudessa.
Moreover, because the growth in real terms was well below the growth of productivity, it also led to a marked increase in the profitability of investment. Despite pay restraint, real wages were able to grow significantly, especially in the second half of the 1990s, fuelling a strong increase in private consumption and domestic demand.
Alueen kilpailukyky ei pelkästään perustu palkkakustannuksiin sellaisenaan, vaan kustannuksiin suhteessa työvoiman tuottavuuteen (työntekijäyksikköä kohti) monien muiden vaikuttavien asioiden lisäksi.
Budgetary consolidation and wage moderation enabled the Maastricht criteria to be fulfilled and monetary conditions to be eased.
EUROon liittyminen myös hyödyttää tulevaisuuden markkinoiden integraatiota alhaisina transaktikustannuksina. Ne saavutetaan eliminoimalla valuutanvanvalhtotarve ja vertailukustannusten hinnat.
This, together with convergence of interest rates towards the level required by EMU, the strengthening of competitiveness and increased profitability created particularly favourable conditions for rapid growth of output and employment during the latter part of the 1990s, without endangering price stability.
Eräs arvio rahaunionin alueellisista vaikutuksista saadaan käyttämällä kauppaan liittyviä valuuttakustannuksla arviotuna vuodelta 1994.1 Nämä luvut perustuvat laskelmiin, jotka on saatu kertomalla jokaisen alueen kaupan arvo muiden jäsenmaiden vastaavien tarjontahintojen kanssa EURO-valuuttakurssien mukaan.
Ireland demonstrates what can be achieved if Structural Funds assistance is integrated into a coherent policy which, in particular, maintains healthy macroeconomic conditions and which is supported by social consensus. It is an example of 'good practice' of the first order.
- valuuttakurssien epävakaus suhteessa vakaaseen Saksan markkaan on ollut korkea, joka on tarkoittanut lähinnä alueita Espanjassa, Irlannissa, Italiassa, Portugalissa ja Suomessa;
Hallet, Martin 1999, The Regional impact of the single currency, in Manfred M. Fischer and Peter Nijkamp (eds.), 'Spatial dynamics of European integration - Regional and policy issues at the turn of the century', Springer-Verlag: Berlin, pp. 94-109.
Kansainvälisen kaupan osuus on korkea suhteessa EURO-aluelden maihin; mikä koskee lähinnä kuutta EY:n perustajamaata
11.2 Internal market
Irlannin kokemukset
Integration and structural policies
Vuosien 1994 ja 2000 välillä lisääntyivät investoinnit yli 13 prosentilla vuodella nousten noin 16 prosentista 25 prosenttiin BKT:stä
Price differences, trade and investment flows
Perusta Irlannin talouden suorituskyvylle luotiin 1998-lu-vulla, vaikka parhaimmat tulokset ilmestyivät vasta 1990-luvun puolivälin jälkeen.
This section examines, first, the extent of economic integration in the wider Europe - in both the existing EU Member States and the candidate countries - in terms of the convergence of price levels, the expansion of trade and the growth of direct investment.
Suorat ulkomaiset investoinnit, jotka säilyivät avaintavoitteena maan kehittämisstrategiassa, eivät olleet tärkeitä pääomakannan lisäämisessä, mutta myös teknologian siirrossa.
Secondly, it considers whether the structure of economic activity, in terms of its distribution between sectors, is becoming more or less similar between countries and regions, which reflects the extent to which these are becoming more or less specialised in the production of particular goods and services. Thirdly, it examines the possible social effects of closer integration.
Tämä on johtanut erittäin kilpailu kykyisten ja dynaamisten ulkomaalaisomistuksessa olevien teollisuusklustereiden syntymiseen, erityisesti elektroniikka ja farmasia-alalle ja viime vuosina kansainvälisesti markkinoituihin palveluihin kuten rahoitukseen ja puhelinkeskuksiin.
As economic integration proceeds, costs of transactions between markets tend to decline so narrowing price differences.
Harjoitettu makrotalouspolitiikka on ollut yhteydessä aktiiviseen rakennepolitiikkaan.
In the Union, the evidence suggests that prices across the Union are indeed becoming more similar (as shown by a recent study based on a Eurostat price survey of 270 product groups1).
Siihen on kuulunut työvoiman koulutus, jolla on pyritty estämään mahdollisen työvoimapulaan aiheuttamia ongelmia kasvuasteelle.
This is particularly so for manufactured goods, which are generally subject to trade, though in some cases - motor vehicles, for example - prices still differ markedly between Member States.
Työvoiman kasvua on edistetty vero- ja sosiaaliturvauudistuksilla sekä paluumuuttoa rohkaisemalla.
Price differences continue to exist, however, for most services, including housing, and non-traded goods, reflecting the variation in local market conditions (see Table A.22 in Annex).
Työllisyysaste on siten lisääntynyt 52,5 %:sta vuonna 1985 62,5 %:in vuonna 1999.
Competing economic theories suggest that, on balance, closer integration should lead to a narrowing of disparities between the economies involved.
Samanaikaisesti toteutetut verotusuudistus ja rahapolitiikan uudistus olivat merkittäviä hallituksen, ammattiliittojen ja työnantaja-osapuolen kolmikantasopimuksissa, (kolme eri kertaa vuoden 1998 jälkeen).
However, such convergence is by no means assured and where it occurs, it could take a longer time than is socially or politically acceptable.
Ne mahdollisti vat työvoimakulujen kasvun, joka oli sopusoinnussa alhaisen inflaation ja kilpailukyvyn huomattava parantumisen kanssa.
The analysis of the previous chapter confirms that differences in income (GDP) per head both between Member States and regions appear, in fact, to have been reduced over time.
Lisäksi koska reaalinen kasvu oli alhaisempi kuin tuottavuuden kasvu, se myös johti merkittäviin tuottavien investointien kasvuun.
Evidence also suggests that prices of industrial goods, especially machinery and equipment, in some of the more advanced Central European countries have already become similar to those in the EU, which is perhaps to be expected given that a large part of the market is supplied by imports from the Union.
Maltillisen maksupolitiikan vuoksi reaaliset palkkatulot kasvoivat merkittävästi erityisesti 1990-luvun toisella puoliskolla, lisäten yksityistä kulutusta ja kotitalouksien kysyntää.
Conditions in financial markets in the EU, which were already becoming integrated during the 1990s, have become increasingly similar since the introduction of the Euro.
Budjetin vakauttaminen ja maltillinen palkkapolitiikka mahdollistivat Maastrichtin kriteerien täyttymisen ja ra hapolitiikan helpottumisen.
This is particularly evident as regards nominal long-term interest rates, which reflect both expectations of future inflation rates and conditions on capital markets, which have converged to much the same level (see Graph A.26).
Tämä yhdessä EMU:n kor kokriteerin lähentymisen myötä, sekä kilpailukyvyn parantuminen ja tuottavuuden nousu ovat luoneet suo tuisat olosuhteet tuotannon ja työllisyyden nopealle kas vulle erityisesi 1990-luvun jälkipuoliskolla, ilman että ne ovat vaarantaneet hintastabiliteettia.
Within the global trend, there have been significant differences of experience, and while catching up has been rapid for some parts of the Union, for others, the gaps have failed to close. Attributing cause and effect to these developments is difficult.
Toinen seikka, joka ansaitsee huomiota on rakennerahastot, jotka eivät ole vain lisänneet talouden nettopääomavirtoja, vaan vielä tärkeämmin olleet osaraholttamassa aluekehitykseen tarvittavia rakennetoimia, infrastruktuurin kehittämistä ja työvoiman koulutusta.
In effect, they have coincided with, on the one hand, moves towards economic and monetary union, and, on the other hand, the introduction of cohesion policies to increase investment in the weaker parts of the Union under the Structural Funds.
Irlanti on esimerkillään osoittanut mitä rakennepolitiikalla voi saada aikaan, kun se integroidaan sen kanssa so pusoinnussa olevaan politiikkaan, jolla erityisesti pyri tään saavuttamaan terveet makrotaloudelliset olosuhteet ja jota tuetaan sosiaalisella konseksuksella.
In Part III of this Report, the impact of the latter policies is examined in more detail.
Irlanti on esimerkki parhaista toimintatavoista käsitteen varsinaisessa merkityksessä.
11.2 Internal market
11.1 Talous-ja rahaunioni (EMU)
11.2 Internal market second half of the 1990s.
11.2 Sisämarkkinat