natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Among the current benefi -ciaries, Greece and Portugal appear likely to be eligible, but Spain is at the limits of eligibility, and might be caught by the statistical effect without special provisions; Ireland would certainly be excluded.
Alueet vaativat vastaavaa kohtelua kuin se, mihin tukikelpoiset tavoite 1 -alueet on oikeutettu.
Many of the new Member States would like to see a higher proportion of EU funding continue to be provided under the Cohesion Fund, as in the 2004–06 period.
Lisäksi jotkin jäsenvaltiot toivovat tukensa menettäville alueille siirtymätukea, jota maksettaisiin jopa viiden vuoden ajan.
Surface area: 64 589 km²Population: 2 332 000 inhabitants Per capita GDP index (2002): 35 (EU-15 = 100)
Pinta-ala: 64 589 km²Väkiluku: 2 332 000 asukasta BKT-indeksi/asukas (2002): 35 (EU-15 = 100)
Surface area: 65 200 km²Population: 3 463 000 inhabitants Per capita GDP index (2002): 39 (EU-15 = 100)
Pinta-ala: 65 200 km²Väkiluku: 3 463 000 asukasta BKT-indeksi/asukas (2002): 39 (EU-15 = 100)
Structural Funds strategy (2004–06): The Lithuanian programme (EUR 895 million) is to concentrate on improving infrastructure, developing human resources, business competitiveness, rural development, agriculture and fisheries. fisheries.
Rakennerahastoja koskeva strategia (2004–2006):Liettuan ohjelmassa (895 miljoonaa euroa) keskitytään infrastruktuurien parantamiseen, inhimillisten voimavarojen kehittämiseen, yritysten kilpailukykyyn, maaseudun kehittämiseen, maatalouteen ja kalastukseen.
Structural Funds strategy (2004–06): Latvia will implement a programme (EUR 626 million) based on four priorities: territorial cohesion, innovative enterprises, employment and training, rural development and fisheries. fisheries.
Rakennerahastoja koskeva strategia (2004–2006):Latvia toteuttaa seuraaviin neljään ensisijaiseen alaan kohdistuvan ohjelman (määräraha 626 miljoonaa euroa): alueellinen koheesio, innovatiiviset yritykset, työllisyys ja koulutus sekä maaseudun kehittäminen ja kalastus.
12 _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ No 13 _BAR_
8 _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ Nro 13 _BAR_
Spotlight on enlargement
Valokeilassa laajentuminen koheesion välinen suhde.
Whether and how EU cohesion policy continues outside the less-developed countries and regions is much less certain.
EU:hun kohdistuu yhtäältä selvästi paineita lopettaa rahoituksen myöntäminen muille kuin tavoite 1 -alueille ja keskittyä Euroopan kasvun ja kilpailukyvyn edistämiseen Lissabonin toimintaohjelman mukaisesti investoimalla tutkimus- ja kehitystyöhön, innovaatioon, korkeakoulutukseen, osaamiseen ja verkottumiseen.
A key issue is the relationship between the twin EU objectives of competitiveness and cohesion.
Toisaalta huolta aiheuttaa teollisuus- ja maaseutualueilla käynnissä olevaan rakennemuutokseen osoitetun EU:n tuen mahdollinen alasajo.
This concern is exacerbated by the fact that national regional policies in many richer countries are moving away from their traditional focus on ‘problem areas’ to provide support for all regions within a country.
Tätä ongelmaa pahentaa se tosiasia, että monien muita rikkaampien maiden kansallisessa aluepolitiikassa ei enää keskitytä perinteiseen tapaan ”ongelma-alueisiin”, vaan tuetaan kaikkia valtion alueita.
It is notable that disparities within the Member States have been widening in recent years; new regional policies may well increase national and (in part) regional growth and competitiveness but at the expense of regional inequality within countries.
On havaittavissa, että erot jäsenvaltioiden sisällä ovat kasvaneet viime vuosina. Uusi aluepolitiikka saattaa hyvinkin lisätä kansallista sekä (osittain) alueellista kasvua ja kilpailukykyä, mutta sen hintana on alueiden epätasa-arvo maan sisällä.
Many regions also want to retain the perceived added value associated with the Structural Funds — partnership, strategic thinking, multiannual programming, exchange of experience — although these features are increasingly becoming part of national regional development policies also.
Lisäksi monet alueet haluavat säilyttää rakennerahastojen tuoman selvän lisäarvon – kumppanuus, strateginen ajattelu, monivuotinen ohjelmatyö, kokemustenvaihto –, vaikka nämä ominaisuudet kuuluvat yhä enemmän myös kansalliseen aluekehityspolitiikkaan.
The most contentious issue as noted above is whether and how EU funding is provided outside Objective 1. Under European Commission proposals, future Objective 2 funding would be focused on growth and competitiveness, with all non-Objective 1 areas eligible for support, and with Member States being responsible for determining geographical concentration and the implementation of assistance.
suudessa kasvuun ja kilpailukykyyn. Kaikki muut kuin tavoite 1 -alueet olisivat oikeutettuja siihen, ja jäsenvaltioiden vastuulla olisi määritellä tuen maantieteellinen jakautuminen ja täytäntöönpano.
Other models have also been put forward, notably by the United Kingdom.
Muunlaisten mallien käyttöönottoa on ehdottanut esimerkiksi Yhdistynyt kuningaskunta.
Finally, the implications of reforming EU cohesion policy cannot be seen in isolation.
EU:n koheesiopolitiikan vaikutuksia ei voida tarkastella erillään muusta yhteydestä.
For many rural areas, receipts under the CAP are more important than Structural Funds, and it is the future funding of rural development policy under the ‘second pillar’ that is the critical issue.
Monet maaseutualueet saavat enemmän tukea YMP:n puitteissa kuin rakennerahastoista, ja ratkaiseva kysymys onkin ”toisen pilarin” mukaisen maaseudun kehittämistä koskevan politiikan tuleva rahoitus.
More generally, State aid control is a major contributor to cohesion.
Yleisellä tasolla mainittakoon valtiontuen valvonta, joka edistää koheesiota merkittävästi.
There are valid concerns among Member States about the need for more subsidiarity and flexibility in using regional aid, especially in regions that would otherwise lose eligibility for both Structural Funds and regional aid.
Jäsenvaltiot ovat oikeutetusti korostaneet toissijaisuuden ja joustavuuden tarvetta aluetuen käytössä erityisesti niillä alueilla, jotka muuten menettävät oikeutensa sekä rakennerahastoista saatavaan tukeen että aluetukeen.
At the same time, it is important that the progress made over the past two decades in reducing subsidy competition and ‘levelling the playing field’ for aid is not undermined.
Samanaikaisesti on tärkeää, ettei kahden viime vuosikymmenen aikana saavutettu edistys tukien päällekkäisyyden vähentämisen ja tuen saamista koskevien tasavertaisten edellytysten varmistamisen alalla vaarannu.
Enlargement presents major challenges for the economic and social cohesion of the EU.
Laajentuminen aiheuttaa suuria haasteita EU:n taloudelliselle ja sosiaaliselle koheesiolle.
If convergence between the new and existing Member States is to be achieved, there is a general recognition that it will require a significant and sustained commitment by the EU to the accession countries over a 30 to 40-year period, while at the same time enabling the poorer EU-15 Member States to make further progress on closing the development gaps with the richer countries.
Yleisesti tunnustetaan, että jos uusien ja nykyisten jäsenvaltioiden halutaan lähentyvän, EU:n on sitouduttava merkittävällä ja kestävällä tavalla tulevien jäsenvaltioiden tukemiseen 30–40 vuoden ajaksi ja mahdollistettava samanaikaisesti 15 jäsenvaltion EU:n muita köyhempien jäsenvaltioiden edistyminen pyrkimyksissään kuroa kiinni kehityserot muita rikkaampiin maihin nähden.
In order to maximise the use of this assistance, there are important lessons to be drawn from recent evaluation research about the differential impact of EU funding, and the policy environment within which it is applied.
Se, jatkuuko EU:n koheesiopolitiikka muissa kuin vähiten kehittyneissä maissa ja alueilla ja miten, ei ole yhtä selvää. Keskeinen kysymys on EU:n kaksijakoisen tavoitteen eli kilpailukyvyn ja
Surface area: 110 910 km²Population: 7 846 000 inhabitants Per capita GDP index (2002): 26 (EU-15 = 100)
Pinta-ala: 110 910 km²Väkiluku: 7 846 000 asukasta BKT-indeksi/asukas (2002): 26 (EU-15 = 100)
Surface area: 20 273 km²Population: 1 995 000 inhabitants Per capita GDP index (2002): 69 (EU-15 = 100)
Pinta-ala: 20 273 km²Väkiluku: 1 995 000 asukasta BKT-indeksi/asukas (2002): 69 (EU-15 = 100)
Surface area: 237 500 km²Population: 21 773 000 inhabitants Per capita GDP index (2002): 27 (EU-15 = 100)
Pinta-ala: 237 500 km²Väkiluku: 21 773 000 asukasta BKT-indeksi/asukas (2002): 27 (EU-15 = 100)
Structural Funds strategy (2004–06): Slovenia (EUR 237.5 million) plans to concentrate on three priorities: promoting a more competitive productive sector, developing human resources and employment, restructuring agriculture, forestry and fisheries. fisheries.
Rakennerahastoja koskeva strategia (2004–2006):Slovenia (määräraha 237,5 miljoonaa euroa) aikoo keskittyä kolmeen ensisijaiseen tehtävään: tuotantosektorin kilpailukyvyn edistämiseen, inhimillisten voimavarojen ja työllisyyden kehittämiseen sekä maatalouden, metsätalouden ja kalastuksen rakenneuudistukseen.
_BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ No 13 _BAR_ p. 13 _BAR_
_BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ Nro 13 _BAR_ s. 9 _BAR_
ROMANIAWaste water treatment in Craiova
ROMANIAJäteveden käsittely Craiovassa
LATVIAManaging household waste in Ventspils
LATVIAKotitalousjätteiden käsittely Ventspilsissä
Total cost: EUR 6 190 000EU contribution: EUR 3 033 100
Kokonaiskustannukset: 6 190 000 euroa EU:n rahoitusosuus: 3 033 100 euroa
Total cost: EUR 70 378 000EU contribution: EUR 52 783 500
Kokonaiskustannukset: 70 378 000 euroa EU:n rahoitusosuus: 52 783 500 euroa
‘Craiova (population 320 000), one of the biggest towns in Romania, has no water purification station and the sewage network is incomplete.
”Craiovassa (320 000 asukasta), joka on yksi Romanian suurimmista kaupungeista, ei ole enää toimivaa jätevedenpuhdistuslaitosta.
Untreated waste water is evacuated either into a streamway which runs through the town or into a lake located in a leisure area, from where it enters the Jiu, a tributary of the Danube.
Jätevesi päästetään sellaisenaan joko Craiovan läpi kulkevaan kanavaan tai vapaa-ajanviettoalueella sijaitsevaan lampeen, josta se kulkeutuu Tonavan sivujokeen Jiuhun.
The waste water treatment project is divided into three parts: restoration and modernisation of the purification plant, extension of the sewage network, technical assistance and administrative reinforcement.’ ’
Hankkeessa on kolme osaa: jätevedenpuhdistuslaitoksen kunnostaminen ja nykyaikaistaminen, viemäriverkoston laajentaminen sekä tekninen apu ja hallinnon vahvistaminen.”
‘The Ventspils region (population 60 000) on the Baltic coast does not have any landfill sites and the 13 existing dumps operate without reference to any environmental standards.
”Itämeren rannalla sijaitsevalla Ventspilsin alueella (60 000 asukasta) ei ole kaatopaikkoja, eikä 13 tämänhetkiseen jätteiden vastaanottopisteeseen sovelleta ympäristönsuojeluvaatimuksia.
This ISPA project involves the construction of a landfill and transit warehouse for dangerous waste, improving the access road, purchasing the necessary equipment (containers, vehicles, crusher, etc.), financing a public information campaign, installing a device for monitoring underground and surface water, closing and upgrading present dumps (approximately 31 ha), introducing sorted waste collection and recycling paper, cardboard, glass and metal.’ ’
Tässä ISPA-hankkeessa rakennetaan kaatopaikka ja välivarasto vaarallisille jätteille, kohennetaan kulkutien kuntoa, ostetaan tarvittavia varusteita (kontteja, ajoneuvoja, jätepuristin jne.), rahoitetaan yleisölle suunnattu tiedotuskampanja, otetaan käyttöön pohja- ja pintaveden seurantajärjestelmä, suljetaan ja kunnostetaan nykyiset jätteiden vastaanottopisteet (noin 31 hehtaaria) sekä ryhdytään lajittelemaan jätteitä ja kierrättämään paperia, pahvia, lasia ja metallia.”
Daniela Beuran, ISPA Environmental Infrastructures Unit, Romanian Ministry of Finance E-mail: bdana@cfcu.ansit.ro
Daniela Beuran, ympäristöinfrastruktuureista vastaava ISPA-yksikkö, Romanian valtiovarainministeriöbdana@cfcu.ansit.ro
Anita Bisofa, Project Leader, Ministry of the Environment of the Republic of Latvia E-mail: anita.bisofa@vidm.gov.lv
Anita Bisofa, hankepäällikkö, Latvian tasavallan ympäris-töministeriöanita.bisofa@vidm.gov.lv
Modernisation of the Ljubljana–Zidani Most–Maribor railway line
Ljubljanan, Zidani Mostin ja Mariborin välisen rautatien nykyaikaistaminen
Repair of the Vilnius–Kaunas–Klaipeda national highway
Vilna–Kaunas–Klaipeda-valtatien korjaaminen
Total cost: EUR 27 170 000EU contribution: EUR 20 380 000
Kokonaiskustannukset: 27 170 000 euroa EU:n rahoitusosuus: 20 380 000 euroa
‘The Vilnius–Kaunas–Klaipeda (293.3 km) highway, one of Lithuania’s principal roads, did not meet European standards and was deteriorating rapidly under the pressure of increased traffic.
”Vilna–Kaunas–Klaipeda-valtatie (293,3 kilometriä), joka on yksi Liettuan tieliikenteen pääväylistä, ei täytä eurooppalaisia vaatimuksia, ja liikenteen lisääntyminen heikentää nopeasti ajoradan kuntoa.
This first ISPA road improvement project involved strengthening the road surface and hard shoulder along a 37 km stretch, completely resurfacing 19 km, repairing 27 bridges and viaducts, and improving safety (ramps, signposting, road markings, etc.).
Tässä ensimmäisessä ISPA-tiehankkeessa on vahvistettu tien päällystettä ja pientareita yhteensä 37 kilometrin mittaisilla tieosuuksilla, korjattu päällyste kokonaan 119 kilometrin matkalta, korjattu 27 siltaa ja maasiltaa sekä parannettu turvallisuutta (ajorampit, liikennemerkit, tiemerkinnät jne.).
The works were completed in December 2002.’ ’
Työt saatiin valmiiksi joulukuussa 2002.”
Breda Križnar, Slovenian Ministry of Transport E-mail: breda.kriznar@gov.si
Breda Križnar, Slovenian liikenneministeriöbreda.kriznar@gov.si
Gintautas Predkelis, Lithuanian Ministry of Transport and Communications E-mail: gintas.tid@transp.t
Gintautas Predkelis, Liettuan liikenne- ja viestintäministeriögintas.tid@transp.lt
14 _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ No 13 _BAR_
10 _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ Nro 13 _BAR_
European funding at the service of Podlaskie (Poland)
Eurooppalaiset rahastot Podlaskien (Puola) kehityksen tukena
For a number of years now, northern Podlaskie has benefited from Community support. Community programmes are helping to improve infrastructure, the environment, business competitiveness and the quality of life of the inhabitants of this region, which lies on the Union’s new eastern border.
Euroopan unionin tulevan uuden itärajan tuntumassa sijaitseva Pohjois-Podlaskien alue on saanut useiden vuosien ajan rahoitusta yhteisön ohjelmista, joiden avulla kohennetaan sen infrastruktuureita, ympäristöä, yritysten kilpailukykyä ja asukkaiden elämänlaatua.
Through their participation in these programmes, the actors and decision-makers in the region are also getting better acquainted with Community practices and procedures.
Samalla toimijat ja päättäjät perehdytetään yhteisön pelisääntöihin.
A land of lakes and rivers says Grzegorz Chelminski, of the ARIMR regional office. ce.
kehuu ARIMR:n paikallisen toimiston edustaja Grzegorz Chelminski.
We are in the north of the voivodie (region) of Podlaskie, and more precisely in the poviats (districts) of Augustow, Suwalki, Grajewo and Sejny, in the far north-eastern corner of Poland, on the Polish- Belorussian-Lithuanian border and close to the Russian enclave of Kalingrad.
”No, ettekö jo usko, että he ovat valmiita liittymään Euroopan unioniin?” kysyy huumorimielellä ja provosoivasti Andrzej, joka työskentelee maatalouden rakenneuudistuksesta ja nykyaikaistamisesta vastaavan viraston (ARIMR) palveluksessa.
Dairy farming is the principal agricultural activity in this area.
Virasto hallinnoi Sapard-ohjelmaa (5) Puolassa, ja Chrobak toimii ohjelman rajatylittävästä yhteistyöstä vastaavana pääneuvonantajana.
Sapard therefore mainly finances investments to improve the production and environmental management of dairy farms, permitting the purchase of feeding equipment, milking machines, processing units for animal waste, slurry spreaders, etc.
Hän esittelee ranskalaiselle keskustelukumppanilleen useita ohjelmasta tukea saavia maatiloja, joista yksi on Jadwiga ja Zdzislaw Sidorekin Jeleniewossa sijaitseva maitotila.
The Sidoreks have just one fear, ‘of being the only dairy producers in the district who comply with European standards, with the risk of seeing the milk plant stop coming here because it is no longer profitable. It is the wait-and-see approach
Sidorekien toiminta on tyypillistä nuorehkoille puolalaisille maanviljelijöille, jotka ovat vakaasti päättäneet säilyttää tilansa ja kehittää sitä, senkin jälkeen kun maa on liittynyt unioniin. ”He ovat aitoja ja aktiivisia yrittäjiä, joilla on rohkeutta ja kiinnostusta innovaatioihin”,
‘So, do you not think they are ready to join the European Union?’, teases Andrzej Chrobak, Chief Advisor for Transnational Cooperation with the Agency for the Reconstruction and Modernisation of Agriculture (ARIMR), which is in charge of managing the Sapard (1) programme in Poland.
Kiertelemme Podlaskien voivodien (alueen) pohjoisosassa, tarkemmin sanottuna Augustowin, Suwalkin, Grajewon ja Sejnyn poviateissa (piirikunnissa) Puolan koilliskulmassa Puolan, Valko-Venäjän ja Liettuan rajojen tuntumassa.
Mr Chrobak is taking his French guest on a tour of several farms which are benefiting from the programme, including Jadwiga and Zdzislaw Sidorek’s dairy farm in Jeleniewo.
Myös Kaliningradin venäläinen erillisalue sijaitsee aivan lähellä. Tämän alueen yleisin maatalouden ala on maidontuotanto.
Thanks to Sapard aid of EUR 12 400, the Sidorek’s have been able to equip to European standards their new farm building, in which their 35 cows are free to move around.
Sapard-ohjelmasta rahoitetaan siis pääosin investointeja, joilla pyritään parantamaan maitotilojen tuotantoa ja ympäristönhoitoa.
‘We have submitted a new application,’ says Zdzislaw. ‘This is for EUR 10 000 to purchase a new kind of bedding for better animal welfare.’
Rahoitusta myönnetään esimerkiksi rehunvalmistusmateriaaleja, lypsykoneita, eläinjätteiden käsittely-yksiköitä ja lietelannan levittimiä varten.
Their initiative is typical of these young Polish farmers who are determined to ensure that their farms survive and thrive after Poland joins the Union.
Sidorekien ainoana pelkona on ”olla piirikunnan ainoat eurooppalaisten vaatimusten mukaiset maidontuottajat, jolloin vaarana on se, että meijeri ei enää kierrä hakemassa maitoa täältä huonon kannattavuuden vuoksi.
‘They are genuine entrepreneurs, determined and open to innovation,’ ’
Täällä on vallalla odottava asenne: monet maanviljelijät päättävät vasta liittymisen jälkeen, jatkavatko he toimintaansa.”
) Sapard (Special accession programme for agriculture and rural development) programme launched in 2000 to facilitate the adaptation of farming structures and rural areas in the central and east European candidate countries.
Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasvaltioiden maatalousrakenteiden ja maaseutualueiden sopeutumista jäsenyyteen.
_BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ No 13 _BAR_ p. 15 _BAR_
_BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ Nro 13 _BAR_ s. 11 _BAR_
Page 16
Laivanrakennuksesta, maatalouskoneiden kokoamisesta, kylpylähoidoista ja savuketehtaasta huolimatta Augustowin työttömyysaste ei ole koskaan laskenut alle 16 prosentin, ei edes kesällä.
In Grajewo, the milk plant (with a workforce of 450) is one of six plants of the Mlekpol cooperative, which has 13 000 members and is supplied by 15 000 farmers.
Grajewon meijeri (450 työpaikkaa) on yksi ”Mlekpol”-osuuskun-nan kuudesta tuotantopaikasta. Osuuskunnassa on 13 000 jäsentä ja 15 000 tuottaja-maanviljelijää.
Active in Mazuria and northern Podlaskie, but marketing its range of products throughout the country, this leading Polish producer of UHT milk recently invested EUR 4 million in a butter production unit.
Tämä Puolan suurin UHT-maidon tuottaja, jolla on toimipaikat Mazuriessa ja Podlaskien pohjoisosassa mutta jonka tuotteita myydään koko maassa, on investoinut 4 miljoonaa euroa alueelle perustamaansa voin tuotantoyksikköön.
Some 40 % of the cost of this ultra-sophis-ticated equipment, ‘the very best in Europe,’ according to its production manager, Groszyk Zbigniew, was met by Sapard.
Huippumodernin tehtaan – joka tuotantojohtaja Groszyk Zbigniewin mukaan on ”Euroopan ehdotonta huippua” – kustannuksista 40 prosenttia on rahoitettu Sapard-ohjelmasta.
Viewed by the European Commission Delegation in Warsaw as ‘one of the most complex European projects in Poland’, the Phare project ‘Upgrading and marketing the Augustow Canal’ involved restoring 2 800 metres of canal banks.
”Augustowin kanavan kohentaminen ja markkinointi” on Pha-re-hanke, jota Euroopan komission Varsovan-edustusto pitää ”yhtenä Puolan monipuolisimmista Euroopan unionin rahoittamista hankkeista.”
It also consisted in repairing five of the town’s principal roads leading to the canal — including a section of the Via Baltica and providing everything from drainage pipes to lighting, paving and urban furniture — and building an information centre on the central square (futuristic architecture in the form of a boat), complete with a tourist kiosk, cafeteria, conference room, etc.
Sen yhteydessä kanavan rannat kunnostettiin ja muutettiin hitaan liikenteen väyläksi 2 800 metrin pituudelta, viisi tärkeintä kanavalle johtavaa kaupungin katua – joista yksi on pätkä Via Balticaa – pantiin kuntoon kanavoinnin, valaistuksen, katukiveyksen sekä kaupunkikalusteiden osalta ja keskusaukiolle rakennettiin tiedotuskeskus (futuristinen, laivan muotoinen rakennus), jossa on matkailijoiden infopiste, kahvila, kokoussali ym.
A number of areas in the town centre have also been set aside for businesses.
Monet keskikaupungin tilat on myös varattu yritystoimintaan.
Completed between the spring and winter of 2003, the result is an integrated and structured development, which combines economic activities with improvements to the quality of life of the inhabitants.
Keväästä talveen 2003 toteutetussa yhtenäisessä ja jäsennellyssä hankkeessa yhdistyvät taloudellinen kehitys ja asukkaiden elämänlaadun parantaminen.
With a per capita GDP in 2001 of just 31 % of the EU-15 average (compared with 41 % for Poland as a whole and 64 % for the Warsaw region), Podlaskie is a poor region, but rich in potential.
Podlaskien BKT asukasta kohden oli vuonna 2001 vain 31 prosenttia viidentoista jäsenvaltion unionin keskiarvosta (kun se koko Puolassa oli 41 prosenttia ja Varsovan alueella 64 prosenttia).
In the north, it has many assets for tourism development.
Podlaskie on siis köyhä mutta monenlaisten mahdollisuuksien alue.
The ‘Via Baltica’ (E67), the most direct road linking Finland to central Europe via the Baltic States, runs through this region of a thousand lakes.
Etenkin sen pohjoisosassa on useita matkailuvaltteja: sen halki kulkee ”Via Baltica” (E67), lyhin reitti Suomesta Keski-Eurooppaan Baltian maiden kautta.
Some 50 % of northern Podlaskie’s surface area is also covered with dense woodland, one of Europe’s last remaining primeval forests.
Alueella on tuhansia järviä, ja puolet siitä on valtavien metsäalueiden peitossa.
It is a natural paradise, ideal for hiking, cycling, horseriding, and canoeing.
Siellä on yksi Euroopan viimeisistä koskemattomista metsistä.
The vast network of lakes and the Augustow Canal, modelled on the Canal de Midi in France, permits trips of several days by canoe, kayak and other water craft.
Alue on luontoharrastajien paratiisi, joka tarjoaa loistavat mahdollisuudet retkeilylle jalan, polkupyörällä, ratsain, laivalla ja varsinkin meloen.
This resource is already being exploited in Augustow (population: 30 000), where three boat- and yacht-building yards provide jobs for over 1 000 local people.
Tätä ominaisuutta hyödynnetäänkin jo suoraan: Augustowissa (30 000 asukasta) toimii kolme laivoja ja huviveneitä rakentavaa yritystä, jotka tarjoavat yhteensä peräti tuhat työpaikkaa.