natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Photos provided by the Austrian National Network Unit
Kuvat: Itävallan kansallinen verkostoyksikkö
(1) Lifeworld is a concept used in philosophy and in some social sciences, meaning the world “as lived” prior to reflective representation.
Elämismaailma on ë l o s o ë a s sa ja joissakin yhteiskuntatieteissä käytetty käsite, joka tarkoittaa maailmaa ”elettynä”, ennen r e è e k si i v i sfitä representaatiota.
New member states
Uudet jäsenvaltiot
Perspectives on rural development in Bulgaria and Romania
Maaseudun kehittämisnäkymät Bulgariassa ja Romaniassa
By Roland Hamel, Resident Twinning Adviser, Twinning for Rural Development and Fisheries Ministry of Agriculture, Forestry and Rural Development Office, Bucharest, Romania
Roland Hamel, paikalla oleskeleva kummitoiminnan neuvonantaja, maaseudun kehittämisen ja kalastuksen kummitoiminta, maa- ja metsätaloudesta sekä maaseudun kehittämisestä vastaava ministeriö, Bukarest, Romania
Bulgaria and Romania, as with the other Member States of the European Union, are preparing talks with the European Commission, in order to launch their ambitious rural development programmes for the period 2007–13 as soon as possible.
Bulgaria ja Romania, kutenmuutkin Euroopan unionin jäsenvaltiot, valmistautuvat Euroopan komission kanssa käytäviin keskusteluihin käynnistääkseen kauden 2007–2013 kunnianhimoiset maaseudun kehittämisohjelmat mahdollisimman pian.
The strategies developed by these two countries are closely linked to those issues which confront their particular rural regions.
Bulgarian ja Romanian kehittämät strategiat liittyvät läheisesti haasteisiin, joihin niiden maaseutualueet joutuvat vastaamaan.
They will allow rural policies to be implemented whose impact will encourage the socioeconomic transformations necessary to achieve convergence of these economies in transition.
Näiden strategioiden turvin voidaan harjoittaa maaseutupolitiikkaa, joka kannustaa tekemään siirtymätalouden maiden lähentämisen kannalta tarpeellisia sosioekonomisia muutoksia.
As prescribed by Council regulations(1), these negotiations are based on an analysis of national strategic plans and rural development programmes which specify the conditions governing the intervention of policies derived from clearly defined European policy goals. These programmes will replace Sapard, which in the pre-accession stage helped normalise farming and agri-food structures and train personnel
Yksi Bulgarian ja Romanian talouksien keskeisistä ominaisuuksista on itse asiassa näiden maiden maaseutualueiden sosioekonominen merkitys, joka on paljon suurempi kuin EU25-maissa ja jopa unioniin vuonna 2004 liittyneissä kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa (UJV10), kuten jäljempänä olevasta taulukosta käy ilmi.
One of the chief characteristics of these economies is in fact the socioeconomic weight of their rural areas, which is much greater than for the EU-25 and even in the case of the 10 New Member States that joined in 2004, as summarised in the table below.
Näillä ohjelmilla korvataan Sapard eli väline, joka ennen liittymistä auttoi normalisoimaan maatalouden ja elintarvikealan rakenteita ja kouluttamaan henkilöstöä ottamaan vastuu yhteisön ohjelmien hallinnoinnista, seurannasta ja maksatuksesta.
Rural areas(
Maaseutualueet (
% of territory
% pinta-alasta
% of population
% väestöstä
% of employment
% työpaikoista
% GDP generated by the primary sector
% BKT:stä – peräisin alkutuotannosta
(1) Council Regulation (EC) 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD).
Neuvoston asetus (EY) N:o 1698/2005, annettu 20 päivänä syyskuuta 2005, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen.
(2) OECD criterion: Area with a population density of less than 150 /km2.
OECD:n kriteereiden mukaan alue, jonka väestötiheys on alle 150 henkilöä neliökilometriä kohti.
primary sector marked by the fragmentation of agricultural land and minimal mechanisation.
Bulgaria ja Romania haluavat kannustaa taloudellisesti kannattavista keskikokoisista tiloista (jotka olisivat samankaltaisia kuin useimmissa Euroopanmaissa enemmistönä olevat tilat) muodostuvan verkoston luomista.
…with an ageing and relatively uneducated population…
… väestön vanhetessa ja ollessa suhteellisen kouluttamatonta…
In these two countries, rural areas are not only where much of the population lives and works, but also where a signi -cant share of these nations’ wealth is created.
Bulgariassa ja Romaniassa suurin osa väestöstä asuumaaseutualueilla, minkä lisäksi huomattava osa vauraudesta syntyy maaseutualueilla.
The gap between these economies and those of the countries of the EU-25 is striking, particularly with regard to rural employment, which in Bulgaria and Romania accounts for nearly 57 % of total jobs compared with 16 % in the rest of Europe.
Ero näiden talouksien ja EU25-maiden välillä on silmiinpistävä erityisesti, kun otetaan huomioonmaaseudun työllisyys, jonka osuus Bulgariassa ja Romaniassa on vastaavasti lähes 57 prosenttia ja 58 prosenttia kaikista työpaikoista verrattuna muun Euroopan 16 prosenttiin.
With regard to the rural contribution to GDP, 48.4 % of added value in Bulgaria is being generated in rural areas, compared with 13.1 % in the EU-25.
Kun tarkastellaan maaseutualueiden osuutta BKT:stä, Bulgariassa 48,4 prosenttia lisäarvosta syntyymaaseutualueilla verrattuna 13,1 prosenttiin EU25:ssä.
There is also a notable gap in comparison with the countries that joined the EU in 2004, where the restructuring of the primary sector is generally well under way: on average, the primary sector accounts for only 4.1 % of GDP in those 10 countries, compared with 12 % in the two newest Member States.
Ero onmyös huomattava verrattuna EU:hun vuonna 2004 liittyneisiinmaihin, joissa alkutuotannon rakenneuudistus yleensä edistyy hyvää vauhtia: alkutuotannon osuus on keskimäärin ainoastaan 4,1 prosenttia BKT:stä kyseisissä kymmenessämaassa verrattuna 12 prosenttiin kahdessa uusimmassa jäsenvaltiossa.
In Romania, farmers constitute a large proportion of the active population in rural areas, representing nearly 69 % of the rural population.
Romaniassa viljelijöiden osuusmaaseutualueiden aktiivisesta väestöstä on huomattava, lähes 69 prosenttia maaseutuväestöstä.
Virtually the whole of this agricultural population currently lives in semi-subsistence conditions: nearly 93 % in Bulgaria and 98 % in Romania.
Nykyisin käytännöllisesti katsoen kokomaatalousväestö elää puoliomavaraistaloudessa: lähes 93 prosenttia Bulgariassa ja 98 prosenttia Romaniassa.
This situation masks a high level of underemployment that is not reflected in the unemployment rates, which are comparable to those in other European Union countries (8 % in Romania, 12 % in Bulgaria).
Tilanteen taakse kätkeytyy huomattava vajaatyöllisyysaste, joka ei kuitenkaan näy muihin EU-maihin verrattavissa olevissa työttömyysluvuissa (8% Romaniassa, 12% Bulgariassa).
This population is, typically: ageing (nearly 65 % of Romanian and Bulgarian farmers are more than 55 years old); and little educated (4.4 % of Bulgarian farmers and only 1.8 % of the rural population of Romania have a university education).
Väestö tyypillisesti vanhenee, sillä lähes 65 prosenttia viljelijöistä Bulgariassa ja Romaniassa on yli 55-vuotiaita, ja nämä ovat vähän koulutettuja, sillä 4,4 prosentilla viljelijöistä Bulgariassa ja vain 1,8 prosentilla maaseutuväestöstä Romaniassa on korkeakoulutus.
With a view to creating a network of family farms, older farmers will be encouraged to retire in order to facilitate the consolidation of fragmented landholdings and the setting-up of younger farmers, while the implementation of training and advisory actions will also be promoted.
Perheviljelmien verkoston luomiseksi vanhempia viljelijöitä kannustetaan jäämään eläkkeelle, jotta voitaisiin helpottaa pirstoutuneiden tilojen yhdistämistä ja nuorten viljelijöiden tilanpidon aloittamista. Samalla edistetään koulutus- ja neuvontatoimien toteuttamista.
The restructuring of the primary sector in these two economies is the chief concern of rural development policy for the period 2007–13.
Bulgariassa ja Romaniassa alkutuotannon rakenneuudistus on keskeinen kysymys maaseudun kehittämispolitiikassa kaudella 2007–2013.
It is, therefore, the second pillar of the common agricultural policy (CAP) that constitutes the principal tool for the restructuring of their rural regions.
Näin ollen YMP:n toinen pilari on keskeisin väline näiden maiden maaseutualueiden rakenneuudistuksessa.
In both Bulgaria and Romania it is this second pillar which represents the primary support tool of the CAP, and outweighing the first pillar, with its focus on the competitiveness of farm prices.
Sekä Bulgariassa että Romaniassa nimenomaan toinen pilari muodostaa YMP:n ensisijaisen tukivälineen, ja se on tärkeämpi kuin ensimmäinen pilari, joka keskittyy tilahintojen kilpailukykyyn.
Liberally supplied with European credits (nearly EUR 3 billion in Bulgaria and a little over EUR 8 billion in Romania, which is the fourth largest EA-FRD allocation in the EU-27, before France, with EUR 6.4 billion), the national rural development programmes of these two countries will have a significant impact at the macro-economic level.
Unionin runsaidenmäärärahojen turvin (Bulgarian osalta lähes 3 miljardia ja Romanian osalta hieman yli 8 miljardia euroa, mikä onmaaseuturahaston neljänneksi suurinmäärärahaosuus EU27:ssä ennen Ranskan 6,4:äämiljardia euroa) Bulgarian ja Romanian kansallisilla maaseudun kehittämisohjelmilla on huomattava vaikutus makrotaloudellisella tasolla.
A farm and agri-food sector ripe for restructuring…
Maatalous ja elintarvikeala valmiina rakenneuudistukseen…
… and an uncompetitive agri-food sector acting as a brake on restructuring the primary sector
Vaikka sekä Bulgariassa että Romaniassa elintarvikealan osuus on lähes 14 prosenttia kaikesta teollisuustuotannosta, alan rakenteellinen kilpailukyky on heikko.
Bulgaria and Romania account for nearly 35 % of all farms in the European Union. In these countries the sector is characterised by a duality, in which a minority of large farms account for the greater part of the useful agricultural land (UAL), and exist side by side with a majority of tiny holdings (less than 5 hectares) and working a relatively small fraction of the UAL.
Elintarvikeala on kovin hajallaan molemmissa maissa: Romaniassa alle kymmenen työntekijää työllistävien pienten tilojen osuus on 60 prosenttia alasta, ja samanlainen tilanne vallitsee Bulgariassa, jossa yhteensä 6 500 yksiköstä (vuoden 2003 laskennan mukaan) 20 prosenttia oli pienyrityksiä ja 73 prosenttia mikroyrityksiä.
In Romania, 45 % of the UAL is owned by a minority of large farms (5 % of the total), while the remaining 55 % supports the 4.5 million smallholdings that constitute the vast majority of farm properties (95 %).
Maataloustuotteet on luontaista myydä jalostusyksiköille, sillä tuotteet saavat näin lisäarvoa, mutta osaelantotilojen olemassaolo ei suosi laatutuotteiden säännöllistä tarjontaa.
The result of a privatisation process that led to a broad redistribution of farmland after the collapse of the previous regimes, these small semi-subsistence farms are the underlying cause of the lack of competitiveness of a
Sen vuoksi on toisaalta tarpeen saattaa päätökseen jalostusyksiköiden normalisointi ja toisaalta edistää näiden yksiköiden vertikaalista integraatiota kasvattajiin/tuottajiin kehittämällä jakeluketjuja.
Although in both Bulgaria and Romania the agri-food sector accounts for nearly 14 % of all industrial production, it is structurally uncompetitive.
Vaihteleva, luonnoltaan rikasmaaseutu, jota voidaan hyödyntää matkailun kehittämisessä
Processing units are a natural outlet for agricultural products, which can thus gain added value, but the existence of semi-subsistence farms is unfavourable to a regular supply of quality produce.
Sekä Bulgariassa että Romaniassa on hyvin luonnonkauniita alueita, joiden suhteellinen vaikeapääsyisyys on säästänyt ne maataloudelta.
It is, therefore, necessary on the one hand to finalise the normalisation of processing units and on the other to stimulate their vertical integration with growers/producers by improving the supply chains.
Näihin kuuluvatmuunmuassa vuoristoalueet, joiden osuus on yli 30 prosenttiamaiden pinta-alasta, ja tietyt
Leader+ Magazine
EU:ssa lähes 35 prosenttia kaikista maatiloista sijaitsee Bulgariassa ja Romaniassa.
In the health sector, professionals are few and far between (Romania has 1 doctor for every 1 600 inhabitants in the rural regions compared with 1 to 292 in the cities), which is hard on a population that is relatively elderly and has little mobility.
on yksi lääkäri jokaista 1 600:aa asukasta kohden verrattuna yhteen lääkäriin 292:ta asukasta kohden kaupungeissa); tämä on erityisen hankalaa väestölle, joka on suhteellisen vanhaa ja liikkuvuudeltaan huonoa.
Bringing this infrastructure up to standard is therefore a major prerequisite for the development of these zones.
vesitaloudeltaan rikkaat alueet näiden kahden maan välillä virtaavan Tonavan alajuoksun rannoilla.
These zones, some of which are recognised by Unesco (17 in Bulgaria and 4 in Romania), are heavily forested.
Osa näistä alueista on Unescon tunnistamia (17 Bulgariassa ja neljä Romaniassa), ja ne ovat hyvin metsäisiä.
Another typical feature of these rural areas is their truly remarkable biodiversity.
Toinen luonteenomainen piirre näillämaaseutualueilla on niiden ainutlaatuinen luonnonmonimuotoisuus.
For example, Romania alone has nearly 40 % of Europe’s wolf and lynx populations, and more than 60 % of its brown bears.
Romaniassa asustaa esimerkiksi lähes 40 prosenttia Euroopan susista ja ilveksistä sekä yli 60 prosenttia sen ruskeakarhuista.
The commonest economic activities are centred around the local neighbourhood shop and the various activities associated with the primary sector.
Kyseisten infrastruktuurien saaminen vastaamaan vaatimuksia on näin ollen tärkeä ennakkoedellytys näiden alueiden kehittämiseksi.
In Bulgaria the situation generates a long-term unemployment that is endemic in rural regions, aecting 11 % of the population compared with 3 % in urban areas.
Lisäkiinnostusta tuo historiallinen perintö, joka on lähinnä kulttuuriperintöä.
This situation is explained by the lack of infrastructure, the absence of a solvent local market and the low educational level of the population.
Tavoitteena on säilyttää ympäristön laatu, lähinnä Natura 2000 -verkoston avulla, ja kehittää luontoa säästäviä viljelykäytäntöjä.
Improving education and creating economic activities in other than the agricultural sector are key issues for rural regions.
Matkailualalla kaivataan lisää ammattitaitoa ja palvelujenmonipuolistamista, merkittävien kohteiden parempaa myynninedistämistä sekä vireämpää alueellista markkinointipolitiikkaa.
A strategy structured around three priorities
Maaseutualueet eivät edelleenkään vedä puoleensa
This environment is therefore favourable to the development of ‘green’ tourism, a fact which is further encouraged by the quality of the historic heritage, which is largely cultural.
Taloudellinen toiminta keskittyy tavallisesti paikallisen kyläkaupan ympärille ja alkutuotantoon liittyviin erilaisiin toimintoihin.
The strategies thus aim at maintaining the environmental quality of its sites, primarily through the agency of Natura 2000 and the development of farm practices that respect the environment.
Yrityksiä on maaseudulla harvassa: Romaniassa maaseudulla on yhdeksän pk-yritystä tuhatta asukasta kohden, kun kaupungeissa on puolestaan 20 yritystä tuhatta asukasta kohden; EU15:ssä suhteellinen osuus on 52 yritystä tuhatta asukasta kohden.
In the tourism sector, there needs to be greater professionalism and increased diversication of services, improved promotion of remarkable sites, and a more energetic territorial marketing policy.
Bulgariassa tilanne on johtanut maaseutualueita vaivaavaan pitkäaikaistyöttömyyteen, joka koskee 11:tä prosenttia väestöstä verrattuna kolmeen prosenttiin kaupunkialueilla.
The (similar) strategic orientations proposed by these two countries for addressing these issues, unlike those adopted by other European countries, are as follows:
Tilannetta selittävät infrastruktuurien ja maksukykyisten paikallismarkkinoiden puute sekä väestön alhainen koulutustaso.
Rural areas remain unattractive
Kolmeen painopisteeseen keskittyvä strategia
In rural areas, where infrastructure is often lacking, roads are essential for transportation.
Maaseutualueilla, joilta usein puutuu infrastruktuuria, tiet ovat olennaisia kuljetusten kannalta.
In Romania, 80 % of the road network is made up of ‘B class’ roads and/or local roads, of which only 10 % have been modernised.
Romaniassa 80 prosenttia tieverkostosta on niin sanottuja B-luokan teitä ja/tai paikallisteitä, joista ainoastaan kymmenen prosenttia on peruskorjattu.
While the situation appears to be somewhat better in Bulgaria, there too the road networks suer from a lack of maintenance.
Vaikka tilanne vaikuttaa hieman paremmalta Bulgariassa, myös siellä tieverkosto kärsii puutteellisesta kunnossapidosta.
In both these countries the essential problem lies in the lack of adequate drainage systems (30 % of Bulgarian villages and only 10 % of Romanian), with highly negative consequences for the environment.
Molemmissamaissa keskeinen ongelma on riittävän viemäriverkoston puute (viemäriverkosto on 30 %:ssa kylistä Bulgariassa ja vain 10 %:ssa Romaniassa), josta aiheutuu hyvin kielteisiä ympäristövaikutuksia.
Health and education infrastructure suers from the same problems.
Näiden ongelmien ratkaisemiseksi Bulgaria ja Romania ovat ehdottaneet (samankaltaisia) strategisia linjauksia, jotka eroavat muiden EU-maiden linjauksista:
School buildings are falling into disuse for want of maintenance, and teaching materials need to be modernised.
Koulurakennuksista on tulossa käyttökelvottomia kunnossapidon puutteen vuoksi, ja opetusmateriaali kaipaa nykyaikaistamista.
The consequence of all this is that the best teachers tend to leave, which further widens the gap in relation
Tämän vuoksi parhaat opettajat yleensä lähtevät pois, mikä entisestään kasvattaa kuilua kaupunkialueisiin nähden.
®give priority to the restructuring and modernisation of the tools of production in their farming and forestry sectors, which constitutes the first axis of the rural development regulation (RDR – cf note 1); thus, 41.7 % and 45 % of EAFRD credits are allocated to this axis in Bulgaria and Romania respectively;®mobilise the credits available under the second axis of the RDR, for the preservation and utilisation of the natural environment, to the bare minimum required by EC regulations; this axis absorbs 27.1 % of EAFRD credits in Bulgaria and 25 % in Romania;®attach considerable importance to the opening-up of their rural regions by the development of infrastructure and diversication activities in order to make these areas more attractive, in line with axis 3 of the RDR; in Bulgaria and Romania this axis accounts for 31.2 % and 30 % of EAFRD credits respectively.
® Asetetaan etusijalle maa- ja metsätalouden tuotantovälineiden rakenneuudistus ja nykyaikaistaminen, joka on maaseudun kehittämisasetuksen (katso alaviite 1) ensimmäinen toimintalinja. Näin ollen maaseuturahaston määrärahoista 41,7 prosenttia Bulgariassa ja 45 prosenttia Romaniassa on osoitettu tähän toimintalinjaan.
A Leader programme that should accelerate the restructuring of rural areas the local and national levels.
Tämän lisäksi kussakin hajautetussa yksikössä (NUTS 3 -tasolla (3)) on työntekijä, joka vastaa tämän valmisteluvaiheen seurannasta ja joka työpanoksellaan kehittää paikallisen ja kansallisen tason välisiä yhteyksiä.
The various Romanian regions will be able to develop their local strategies based on all axis 3 measures and on three measures from axis 1, focusing particularly on training, advice and product processing.
Romanian eri alueet pystyvät kehittämään paikallisia strategioitaan kaikkien toimintalinjan 3 toimenpiteiden ja kolmen toimintalinjan 1 toimenpiteen perusteella keskittyen erityisesti koulutukseen, neuvontaan ja tuotejalostukseen.
Both Bulgaria and Romania have plunged enthusiastically into their preparation work for the Leader axis.
® Otetaanmaaseudun kehittämisasetuksen toiseen toimintalinjaan sisältyvätmäärärahat (ympäristön säilyttäminen ja hyödyntäminen) käyttöön ainoastaan EY:n asetuksissa vaaditussa vähimmäismäärässä.
Nearly 2.5 % of EAFRD credits are earmarked for financing local development strategies implemented by LAGs, the first of which will be selected before 2010, the RDR’s proposed deadline for selection.
Bulgariassa tämän toimintalinjan osuus on 31,2 prosenttia ja Romaniassa 30 prosenttiamaaseuturahaston määrärahoista.
Leader is an invaluable asset for these two countries, which are both faced with the need to restructure their rural areas.
Vuosina 2007–2009 Bulgaria ja Romania asettavat etusijalle kumppanuuksien luomisen ja kehittämisstrategioidensa viimeistelyn.
Its innovative methods of implementation will accelerate the social and economic restructuring of rural regions for, when directed towards specific issues, the Leader initiative will:
Tämä tapahtuu rahoittamalla Leader-toimintalinjan mukaisia toimia, joille onmyönnetty poikkeus liittymissopimuksessa.
Bulgaria is one step ahead of Romania in this preparatory phase.
Sekä Bulgaria että Romania ovat ryhtyneet innokkaasti valmistelemaan Leader-toimintalinjaa.
A project financed by the United Nations over the period 2003–06 made possible the creation of LAGs through which a number of private-public partnerships were created.
Lähes 2,5 prosenttiamaaseuturahaston määrärahoista on korvamerkitty paikallisten toimintaryhmien toteuttamien paikallisten kehitysstrategioiden rahoitukseen.
Local development strategies were developed and projects set up in 11 areas.
Leader on arvokas voimavara näille kahdelle maalle, joiden maaseutualueet kaipaavat rakenneuudistusta.
The experience thus accumulated has enabled Bulgaria to work out an ambitious Leader strategy, opening all aspects of its rural development programme throughout its territory.
Sen innovatiiviset täytäntöönpanomenetelmät vauhdittavat maaseutualueiden sosiaalista ja taloudellista rakenneuudistusta, sillä erityisiin teemoihin keskittyen Leader-aloitteella
Romania has also thrown itself into this preparatory phase with considerable energy.
Bulgaria on askeleen edellä Romaniaa tässä valmistelutyössä.
The Minister for Agriculture has pre-selected 120 areas with some experience in carrying out local projects, in order to foster the development of partnerships that will be created in order to work out local development strategies.
Yhdistyneiden Kansakuntien vuosina 2003–2006 rahoittaman hankkeen turvin on pystytty perustamaan paikallisia toimintaryhmiä, joiden välityksellä on luotu yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksia.
These entities will remain in place after 2007 in order to choose the first LAGs as quickly as possible.
Yhdellätoista alueella on luotu paikalliset kehitysstrategiat ja käynnistetty hankkeita.
In addition, each decentralised service (at the NUTS 3 level(3)) has an official in charge of the follow-up to this preparatory phase, whose presence will strengthen exchanges between
Saadun kokemuksen ansiosta Bulgaria on pystynyt luomaan kunnianhimoisen Leader-strategian, jolla pystytään tarjoamaan senmaaseudun kehittämisohjelman sisältämiä kaikkia mahdollisuuksia maan koko alueella.