natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The communication adopted by the Commission on 27 April on compliance with the Charter of Fundamental Rights in its legislative proposals (1) suggests going further than current practice in securing fundamental rights by working towards a threefold objective: allowing its own departments to check systematically and thoroughly that all the fundamental rights concerned have been respected in all draft proposals; enabling all its Members, in particular the group of Commissioners responsible for fundamental rights, anti-discrimination and equal opportunities, to monitor the
Komissio ehdottaa 27. huhtikuuta antamassaan tiedonannossa (1) perusoikeuskirjan noudattamisesta komission lainsäädäntöehdotuksissa, että perusoikeuksien tehokkaassa noudattamisessa mentäisiin nykyistä pidemmälle kolmea tavoitetta noudattamalla: annetaan komission yksiköille mahdollisuus valvoa järjestelmällisesti ja tiukasti kaikkien asiaan liittyvien perusoikeuksien noudattamista lainsäädäntöehdotuksia laadittaessa, annetaan komission jäsenille ja erityisesti perusoikeuksia, syrjinnän torjumista ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia käsittelevälle komission jäsenten
107 results of the scrutiny and to promote a ‘fundamental rights culture’; and enhancing the visibility, for the other institutions and for the general public, of the results of this process, thereby also ensuring compliance with fundamental rights in the activities of the two branches of the legislature.
YHTEISVASTUU ryhmälle mahdollisuus seurata valvonnan tuloksia ja edistää perusoikeuksia korostavaa ajattelutapaa ja tuodaan paremmin muiden toimielinten ja suuren yleisön tietoon tuloksia komission suorittamasta perusoikeuksien valvonnasta. Komission on näytettävä hyvää esimerkkiä, jolloin se voi myös valvoa perusoikeuksien noudattamista kahden lainsäädäntövaltaa harjoittavan tahon toiminnassa.
On 30 June, following extensive public consultations that began in October 2004 (1), the Commission proposed that the remit of the European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia established in 1997 be extended and that it be converted into a fully-fledged Agency for Fundamental Rights (2).
Komissio ehdotti lokakuussa 2004 aloitetun laajan julkisen kuulemisen (1) aloittamisen yhteydessä 30. kesäkuuta, että vuonna 1997 perustetun Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen toimeksiantoa laajennetaan ja siitä muodostetaan ihmisoikeusvirasto (2). Tämän itsenäisen asiantuntijaelimen tehtävä olisi avustaa
This independent Agency would have the task of providing the Community institutions and bodies and the Member States with assistance and expertise relating to fundamental rights when implementing Community law, enabling them to fully respect fundamental rights when they take measures or formulate courses of action within their respective spheres of competence.
Euroopan unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita yhteisön oikeuden toimeenpanossa ja tarjota perusoikeuksiin liittyvää asiantuntemusta niiden toteuttaessa tai suunnitellessa toimivaltansa mukaisia toimenpiteitä.
The European Parliament is strongly committed to fundamental rights and is a staunch advocate of making this plan a reality.
Perusoikeuksiin liittyvistä kysymyksistä kiinnostunut Euroopan parlamentti vetoaa hankkeen käytännön toteuttamisen puolesta.
It shares the view of the Committee of the Regions that the Agency would be a major component of the ‘network of networks’ composed of the existing European and national institutions dealing with human rights issues.
Se on alueiden komitean kanssa samaa mieltä siitä, että tämä virasto olisi keskeinen toimija nykyisten eurooppalaisten ja kansallisten perusoikeusinstituutioiden muodostamien ”verkostojen verkostossa”.
Parliament also emphasises the need for an institutionalised link between the future Agency and the Council of Europe.
Euroopan parlamentti katsoo myös, että tulevan viraston ja Euroopan neuvoston välillä on oltava institutionaalinen yhteys.
In the context of nancial tools, on 6 April the Commission proposed establishing a specific programme on fundamental rights and citizenship for the period 2007–13 as part of the general programme on fundamental rights and justice (3).
Komissio ehdotti (3) 6. huhtikuuta perusoikeuksia ja kansalaisuutta koskevan erityisohjelman käyttöön ottamista vuosiksi 2007–2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa.
In the eld of fundamental rights and citizenship, the goal is to create a genuine fundamental rights culture among all the peoples of Europe and, to this end, the Commission calls for a significant e ort to be made to disseminate information on fundamental rights and step up action, legislative action in particular, to promote the application of certain rights.
Puiteohjelman perimmäinen tavoite perusoikeuksien ja oikeusasioiden suhteen on luoda kaikille Euroopan kansoille todellinen perusoikeuskulttuuri. Komissio kehottaakin ponnistelemaan perusoikeuksia koskevan tiedon levittämiseksi ja vahvistamaan toimia, erityisesti lainsäädännön tasolla, tiettyjen oikeuksien soveltamiseksi.
Annual report on human rights
Ihmisoikeuksia koskeva vuosikertomus
On 3 October the Council adopted the seventh annual report on human rights in the European Union, covering the period 1 July 2004 to 30 June 2005 (4).
Neuvosto hyväksyi 3. lokakuuta seitsemännen ihmisoikeuksia koskevan vuosikertomuksen (4), joka kattaa ajanjakson 1. heinäkuuta 2004–30. kesäkuuta 2005.
Reaffirming that the Union is based on the principles of liberty, democracy, and respect for human rights and fundamental freedoms, the Council stresses that the Union has a greater impact within the multilateral system when it speaks with a single voice; and, on the 10th anniversary of the massacre at Srebrenica in the Balkans, it must press on with the slow, laborious and persistent process of cooperation, persuasion, inducement
Siinä vahvistetaan, että EU perustuu demokratian, vapauden ja perusoikeuksien kunnioittamisen periaatteisiin ja korostetaan EU:n vaikutuksen monenvälisissä suhteissa kasvavan silloin, kun se esiintyy yhtenä rintamana. Vuosikertomuksessa arvioidaan, että EU:n on nyt, kun on kulunut kymmenen vuotta Srebrenican verilöylystä Balkanilla, pyrittävä enemmän kuin koskaan kärsivälliseen ja pysyvään prosessiin, joka perustuu yhteistyöhön, neuvottelemiseen, kannustimiin ja viime kädessä seuraamuksiin.
SOLIDARITY and, in the last resort, sanctions. The report devotes a chapter to the human rights situation in the Union, covering issues including the rights of children and women, racism, xenophobia and anti-Semitism, trafficking in human beings, and asylum and immigration.
Vuosikertomuksessa on EU:n ihmisoikeustilannetta koskeva luku, jossa käsitellään eri aiheita, esimerkiksi lasten ja naisten oikeuksia, rasismia, muukalaisvihaa ja antisemitismiä, ihmiskauppaa ja turvapaikka- ja maahanmuuttoasioita.
The second term of the European Group on Ethics in Science and New Technologies, which publishes opinions on topical ethical issues, expired in 2005. The Commission decided to renew the group’s mandate (1
Ajankohtaisista eettisistä kysymyksistä lausuntoja antavan luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän toinen toimikausi päättyi vuonna 2005.
) and also to expand its membership (2
Komissio päätti jatkaa työryhmän toimikautta (1) ja lisätä sen jäsenten lukumäärää (2).
This year the group produced a substantial report on the ethical aspects of information and communication technology (ICT) implants in the human body (Opinion No 20).
Tänä vuonna työryhmä laati laajan raportin tietoteknisistä istutteista ihmiskehossa (lausunto nro 20).
The new group began its work by looking into the ethical aspects of nanomedicine.
Uusi työryhmä pohtii parhaillaan nanolääketieteeseen liittyviä eettisiä kysymyksiä.
Cultural policy 345
Kulttuuripolitiikka
Twenty-five Member States (soon to be more), nearly as many languages and cultures that are not necessarily confined within national borders, mean that protecting and promoting cultural diversity in Europe is a fundamental strategic objective for the European Union.
Koska Euroopan unionissa on jo kaksikymmentäviisi jäsenvaltiota – ja pian enemmän – ja miltei yhtä monta kieltä ja kulttuuria, jotka eivät rajoitu valtioiden rajoihin, kulttuurisen monimuotoisuuden suojelu ja edistäminen ovat EU:lle ensiarvoisen tärkeitä strategisia tavoitteita.
Article 151 of the EC Treaty species the aims and supplies the legal basis.
Niiden oikeusperusta on EY:n perustamissopimuksen 151 artikla, jossa määritellään niiden tarkoitus.
The main tool for the implementation of European policy in this area is the Culture 2000 programme, which aims to develop a common cultural area through support for artistic and cultural projects with a European dimension in terms of conception, organisation and execution.
EU:n kulttuuripolitiikan pääasiallinen väline on Kulttuuri 2000 -ohjelma. Sillä pyritään edistämään Euroopan kansojen yhteistä kulttuurialuetta tukemalla taide- ja kulttuurihankkeiden, joilla on eurooppalainen ulottuvuus, luomista, hallinnointia ja toteuttamista.
Originally set up for a ve-year period (2000–04) (3) but subsequently extended to
Ohjelma perustettiin aluksi viideksi vuodeksi (3
The Community action programme to promote bodies active at European level in the eld of culture (2004–06) (5) amplifies the Culture 2000 programme by providing for operating grants
Kulttuuri 2000 -ohjelmaa toteutetaan Euroopan unionin ulkopuolellakin, ja sen tavoitteena on kulttuuri- ja taideyhteistyö Euroopassa.
1) Decision 2005/383/EC (OJ L 127, 20.5.2005).2) Decision 2005/754/EC (OJ L 284, 27.10.2005).
Ohjelman piirissä on 30 maata (EU:n 25 jäsenvaltiota, kolme Euroopan talousalueen maata – Islanti, Liechtenstein ja Norja – ja kaksi EU:n ehdokasmaata eli Bulgaria ja Romania).
5) Decision No 792/2004/EC (OJ L 138, 30.4.2004).
Päätös 2005/754/EY (EUVL L 284, 27.10.2005). )
The future Culture 2007 programme (1) now being negotiated is expected to take over a substantial proportion of the activities of the two programmes and amplify them.
Kulttuuri 2000 -ohjelmaa täydentää yhteisön toimintaohjelma vuosiksi 2004–2006 kulttuurialalla Euroopan laajuisesti toimivien organisaatioiden tukemiseksi (1).
Given the symbolic importance and impact of the European Capital of Culture event, to enable the new Member States to join on the same terms as the existing Member
Toiminta- ohjelman tavoitteena on tukea tahoja, jotka edistävät Euroopan yleistä etua kulttuurin alalla, sekä toimia, joilla pyritään säilyttämään pakkosiirtoihin liittyvät keskeiset paikat ja arkistot ja vaalimaan niiden muistoa.
States, the European Parliament and the Council adopted an amendment1(2) to the original 1999 decision (3). The Commission also presented a proposal for a decision to improve the process of designating capitals for 2007 to 2019, with a stronger focus on
Tulevaan Kulttuuri 2007 -ohjelmaan (2), josta neuvotellaan parhaillaan, sisällytetään suuri osa kyseisten kahden ohjelman toimista ja niitä täydennetään uusilla.
the European dimension (
Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumalla on symboliarvoa ja vaikutusta.
Also with a view to promoting and protecting cultural exchange and diversity in the European Union, the Commission has proposed that 2008 be designated European
Jotta uudet jäsenvaltiot voisivat osallistua siihen entisten jäsenvaltioiden lailla, Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat tehneet päätöksen (3) alkuperäisen, vuonna 1999 tehdyn päätöksen (4
Year of Intercultural Dialogue (5
5 ) päätökseksi
On 20 October Unesco adopted the Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions, negotiated by the Commission on behalf of the Community.
Unesco hyväksyi 20. lokakuuta yleissopimuksen kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä, josta komissio on ollut neuvottelemassa yhteisön puolesta.
This represents a historic consensus, laying the basis as it does for future international governance in the cultural sphere.
Yleissopimus on historiallinen saavutus, johon kulttuurin hallinnointi maailmanlaajuisesti perustuu tulevaisuudessa.
The international community, including the European Union, now has a series of guiding principles and concepts related to cultural diversity that acknowledge the legitimacy of public policies and the importance of international cooperation.
Kansainvälinen yhteisö, myös EU, sitoutuu sen kautta useisiin kulttuuriseen monimuotoisuuteen liittyviin perusperiaatteisiin ja ratkaisuihin, joiden tavoitteena on tunnustaa sen poliittinen oikeutus ja kansainvälisen yhteistyön tärkeys.
Promoting and protecting cultural diversity using an evenly balanced set of international instruments should enable cultural vulnerability to be remedied, particularly in the developing countries.
Heikommassa asemassa olevien kulttuurien uhkia erityisesti kehitysmaissa pyritään poistamaan edistämällä ja suojelemalla kulttuurista monimuotoisuutta siten, että se nivelletään asianmukaisesti kansainvälisiin oikeusvälineisiin.
On 21 December the Commission adopted a proposal for a decision on the conclusion of the convention (6).
Komissio teki 21. joulukuuta ehdotuksen (7) yleissopimuksen tekemistä koskevasta päätöksestä.
Certain aspects of cultural diversity linked to multilingualism are discussed under ‘Teaching, education, learning’ in Chapter II of this Report.
Kulttuuriseen monimuotoisuuteen liittyviä seikkoja käsitellään tämän vuosikertomuksen II luvussa ”Koulutus ja oppiminen”.
Audiovisual policy is currently governed by the ‘Television without frontiers’ directive (1), which applies to the broadcasting of television programmes to the general public with the exception of communication services providing items of information or other messages on individual demand.
Audiovisuaalialaa hallinnoidaan nyt ”televisio ilman rajoja” -direktiivillä (1). Sitä sovelletaan kaikkiin yleisölle suunnattuihin tv-ohjelmiin lukuun ottamatta palveluja, joissa tietoja tai muita viestejä välitetään tilauksesta.
The underlying principle is that Member States may not restrict the reception of television broadcasts from other Member States on grounds relating to coordinated matters such as the promotion of European or independent productions, advertising, the protection of minors, public policy, and the right of reply.
Periaatteena on, etteivät jäsenvaltiot voi rajoittaa muiden jäsenvaltioiden televisio-ohjelmien vastaanottamista syistä, jotka liittyvät koordinoituihin aloihin, esimerkiksi eurooppalaisten teosten ja riippumattomien tuottajien tukemiseen, mainontaan, alaikäisten suojeluun ja julkisen järjestyksen varmistamiseen sekä vastineoikeuteen.
In 2004 the Commission adopted a proposal for a recommendation on the protection of minors and human dignity and the right of reply in relation to the competitiveness of the European audiovisual and information services industry (2), the chief aim of which is to protect minors against the undesirable e ects of the media.
Komissio antoi vuonna 2004 ehdotuksen (2) suositukseksi alaikäisten ja ihmisarvon suojelusta ja vastineoikeudesta Euroopan audiovisuaalisia ja tietopalveluja tuottavien yritysten kilpailukyky huomioon ottaen. Ehdotuksen päätavoite on alaikäisten suojelu tiedotusvälineiden vahingolliselta vaikutukselta.
Given that the ‘Television without frontiers’ directive dates from 1989, even though it was amended in 1997, the rules on audiovisual services need to be updated, notably in order to reinforce the protection of minors and human dignity (prohibition of incitement to hatred on grounds of race, sex, religion or nationality), seen as one of the priorities of audiovisual policy.
Televisio ilman rajoja -direktiivi on vuodelta 1989, ja vaikka sitä on muutettu vuonna 1997, audiovisuaalista mediaa koskevia sääntöjä on ollut tarpeen nykyaikaistaa. Erityisesti tavoitteena on alaikäisten ja ihmisarvon tehokkaampi suojelu (kielto yllyttää vihaan rodun, sukupuolen, uskonnon tai kansallisuuden perusteella), joka on yksi alan ensisijaisista tavoitteista.
The Commission proposal to update the directive was adopted on 13 December (3).
Komissio hyväksyi ehdotuksen direktiivin nykyaikaistamiseksi 13. joulukuuta (3).
The aim of the MEDIA programme is to boost the competitiveness of the European lm and audiovisual industry through a series of incentives relating to the training of professionals, the development of production projects, the distribution of lms and television programmes, and support for lm festivals.
Media-ohjelman tavoitteena on Euroopan audiovisuaaliteollisuuden tukeminen useilla toimilla, jotka koskevat ammattilaisten koulutusta, tuotantohankkeiden kehittämistä, elokuva-alan teosten ja audiovisuaaliohjelmien jakelua sekä elokuvafestivaalien tukemista.
The European television industry is currently enjoying support from the third-generation MEDIA programmes: MEDIA Plus — Development, distribution and promotion (4), and MEDIA Training (5), which came into operation for ve years from 2001 and have been extended until 2007 (6).
Parhaillaan on meneillään Media Plus- ohjelman (”Kehittäminen, levitys ja myynninedistä- minen”) (4) ja Media-koulutuksen (5) kolmas sukupolvi. Ohjelmat tulivat voimaan viideksi vuodeksi vuonna 2001, mutta niitä on jatkettu vuoteen 2007 (6).
The Commission has proposed a single integrated programme for the period 2007 to 2013 to simplify and combine the two aspects (7).
Komissio on ehdottanut (7) näiden kahden osan yhdistämistä vuosina 2007–2013 yhdeksi ohjelmaksi niiden yksinkertaistamiseksi.
The aims are as follows: to preserve and enhance Europe’s cultural diversity and its cinematographic and audiovisual heritage, guarantee its accessibility for European citizens and promote intercultural dialogue; to increase the circulation of European audiovisual material inside and outside the European Union; and to strengthen the competitiveness of the European lm and audiovisual industry in an open and competitive
Ohjelman tavoitteena on vaalia ja lujittaa Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta ja audiovisuaalialan kulttuuriperintöä sekä taata, että se on eurooppalaisten ulottuvilla. Sen tavoitteena on myös edistää kulttuurienvälistä vuoropuhe-
1) Council Directive 89/552/EEC (OJ L 298, 17.10.1989).
) Direktiivi 89/552/ETY (EYVL L 298, 17.10.1989). ) KOM(2004) 341. ) KOM(2005) 646. )
4) Decision 2000/821/EC (OJ L 336, 30.12.2000).5) Decision No 163/2001/EC (OJ L 26, 27.1.2001).
Päätös 2000/821/EY (EYVL L 336, 30.12.2000). ) Päätös 163/2001/EY (EYVL L 26, 27.1.2001). )
6) Decision No 845/2004/EC (OJ L 157, 30.4.2004).7) COM(2004) 470.
Päätös 845/2004/EY (EUVL L 157, 30.4.2004). ) KOM(2004) 470.
111 market. Action will accordingly be taken both upstream of production, through the training part and the development of European audiovisual works, and downstream of production, through distribution and promotion.
YHTEISVASTUU lua, lisätä eurooppalaisten audiovisuaaliteosten levitystä Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella sekä parantaa Euroopan audiovisuaalialan kilpailukykyä avoimilla ja kilpailuun perustuvilla markkinoilla.
On 14 January the Commission adopted a decision setting up the Education,
Ohjelmassa keskitytään ennen audiovisuaalituotantoa koulutukseen ja eurooppalaisten audiovisuaaliteosten kehittämiseen ja tuotannon jälkeen teosten myynninedistämiseen ja levitykseen.
Audiovisual and Culture Executive Agency (1
Komissio teki 14. tammikuuta päätöksen (1) koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanoviraston perustamisesta.
) for the management of the MEDIA Plus and MEDIA Training programmes from 1 January 2006.
Päätös koskee Media Plus- ja Media-koulutus- ohjelmien hallinnointia 1. tammikuuta 2006 alkaen.
Migration policy
Maahanmuuttopolitiikka
Various aspects of the formulation and implementation of migration policy are discussed under ‘Area of freedom, security and justice’ in Chapter IV of this Report.
Maahanmuuttopolitiikan laatimisen ja toteuttamisen eri osatekijöitä käsitellään vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta koskevassa IV luvussa.
Youth, active citizenship and sport
Nuoriso, aktiivinen kansalaisuus ja urheilu
Youth policy
Nuorisopolitiikka
On this basis and in the interests of greater consistency, the European Council called on the Union and the Member States, in particular under the European employment strategy and the social inclusion strategy, to draw upon lines of action in various areas in the pact which it specified.
Eurooppaneuvosto haluaa eurooppalaisen nuorison hyötyvän Lissabonin strategiaan sovitetuista politiikoista ja toimenpiteistä, ja se hyväksyi keväällä pidetyssä kokouksessaan nuorisoa koskevan eurooppalaisen sopimuksen.
On 30 May the Commission clarified the approach to be followed in implementing the pact in the context of the Lisbon strategy follow-up instruments and mechanisms (2). It reiterated, but more emphatically, points emerging from current or planned integrated guidelines and initiatives that are relevant to the lines of action in the pact.
Sopimuksella pyritään parantamaan nuorison koulutusta, liikkuvuutta, työelämään sijoittautumista ja sosiaalista osallisuutta sekä helpottamaan samalla työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista.
The Commission also confirmed the priorities of the open method of coordination in the youth eld (improving participation, information, voluntary activities and knowledge of youth issues) and addressed the question of youth as an element of other policies, including health, e orts to tackle discrimination, research and sport.
Yhteenkuuluvuuden parantamiseksi Eurooppaneuvosto kehotti Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita toimimaan sopimuksessa määrittelemiensä toimintalinjojen mukaisesti erityisesti työllisyyttä koskevan eurooppalaisen strategian ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevan strategian puitteissa.
The Council also noted that young people’s readiness for active citizenship did not
Eurooppaneuvosto korostaa, että sopimus onnistuu vain, jos kaikki toimijat ja erityisesti nuorisojärjestöt noudattavat sitä.
SOLIDARITY automatically lead them to engage with the institutions of representative democracy, such engagement being one of the common objectives it had de ned in November 2003.
Neuvosto totesi myös, että Euroopan nuorten kiinnostus kansalaistoimintaan ei välttämättä saa heitä osallistumaan edustukselliseen demokratiaan. Tämä on kuitenkin yksi neuvoston marraskuussa 2003 määrittelemistä yhteisistä tavoitteista.
It accordingly called on the Member States to work towards this objective, in particular by encouraging political parties’ awareness of the importance of increasing their youth membership and encouraging the placing of young people on the electoral register.
Neuvosto kehottaa myös jäsenvaltioita toimimaan tämän tavoitteen saavuttamiseksi erityisesti viestittämällä poliittisille puolueille, että niiden toimintaan on tärkeää saada lisää nuoria, ja kannustamalla nuoria rekisteröitymään äänestysluetteloihin.
Member States and the Commission were also called on to make an inventory of the existing knowledge about obstacles to young people’s active participation, to exchange good practice and to strengthen dialogue between young people and political leaders.
Jäsenvaltioita ja komissiota kehotetaan myös kartoittamaan, mitkä ovat tällaisen osallistumisen esteitä, vaihtamaan tietoja hyvistä käytännöistä ja vahvistamaan poliittisten vastuuhenkilöiden ja nuorten välistä vuorovaikutusta.
At the second European Youth Week — from 5 to 11 December — young people were able to make their views known at numerous events organised throughout Europe.
Järjestyksessä toisen, 5.–11. joulukuuta pidetyn Euroopan nuorisoviikon yhteydessä eri puolilla Eurooppaa järjestettiin tapahtumia, joissa annettiin puheenvuoro nuorille.
The Commission organised a conference for young people under the slogan ‘Youth takes the oor’, at which more than 200 young people were able to discuss the future of Europe with high-level European politicians.
Komissio järjesti Brysselissä yleisiä tilaisuuksia otsikolla ”NuorisoValtaa!”.
And legislative work continued throughout the year with a view to the adoption of a
Tilaisuuksissa yli 200 nuorta keskusteli poliittisten päättäjien kanssa Euroopan tulevaisuudesta.
‘Youth in action’ programme (2007–13) (
Vuonna 2005 on lisäksi jatkettu lainsäädäntötyötä uuden nuorisotoimintaohjelman (Youth in Action) perustamiseksi vuosiksi 2007–2013 (2).