natgillin/translations-raw huggingface dataset:
4clarication of EU views on how to combat deforestation and conduct sustainable forestry, and of the contributions of the agricultural and forestry sectors to achieve the climate goals: rapid action to halve deforestation by 2020 and to stop it by 2030;
EU esittää selkeämmin näkemyksensä siitä, miten voidaan estää metsäkatoa ja harjoittaa kestävää metsänhoitoa sekä siitä, miten maa- ja metsätalous- alalla voidaan osaltaan edistää ilmastotavoitteiden saavuttamista: toteu- tetaan nopeita toimia metsäkadon puolittamiseksi vuoteen 2020 mennessä ja sen pysäyttämiseksi vuoteen 2030 mennessä.
4the additional cost to developing countries of mitigating and adapting to climate change under an ambitious global deal is estimated at €100 billion annually by 2020.
Lisäkustannusten, joita kehitysmaille aiheutuu ilmastonmuutoksen hillitse-misestä ja siihen sopeutumisesta kunnianhimoisen maailmanlaajuisen sopimuksen perusteella, arvioidaan olevan vuosittain 100 miljardia euroa vuoteen 2020 mennessä.
Some €22–50 billion of this will need to come from international public finance.
Tästä noin 22–50 miljardia euroa on saatava kansainvälisestä julkisesta rahoituksesta.
The EU is ready to pay its fair share of this sum.
EU on valmis maksamaan sille kuuluvan osuutensa tästä määrästä.
For 2010–12 ‘fast-start’ financing of €5–7 billion globally per year is needed to help developing countries build up their capacities to combat climate change;
Vuosina 2010–2012 kehitysmaille tarvitaan maailmanlaajuisella tasolla pikastarttirahoitusta 5–7 miljardia euroa vuosittain, jotta ne voivat parantaa valmiuksiaan ilmastonmuutoksen torjumiseksi.
4accounting rules for emissions in connection with forestry and land use;
On laadittava metsätaloudesta ja maankäytöstä peräisin olevien päästöjen laskentasäännöt.
4development of the sectoral emissions trading system mechanism and reform of the clean development mechanism;
On laadittava sektorikohtainen päästökauppajärjestelmä ja uudistettava puhtaan kehityksen mekanismi.
4clarication of EU views on management of emissions allowance surpluses for 2008–12, which can aect EU environmental ambitions;
EU esittää aiempaa selkeämmän näkemyksen siitä, miten vuosina 2008–2012 käsitellään päästöoikeuksien ylijäämää, joka voi vaikuttaa EU:n ympäristöta-voitteisiin.
4a clear, tight timetable and guidelines for putting the legally binding regulatory framework in place.
On laadittava selkeä, tiukka aikataulu sekä ohjeet siitä, miten oikeudellisesti sitovat sääntelykehykset pannaan täytäntöön.
EUROPEAN COMMISSION CONTRIBUTIONS TO THE INTERNATIONAL NEGOTIATIONS
EUROOPAN KOMISSION TOIMET KANSAINVÄLISISSÄ NEUVOTTELUISSA
The EU is a driving-force in the international climate negotiations in pressing for an ambitious and comprehensive global agreement.
EU on johtava voima kansainvälisissä ilmastoneuvotteluissa, ja se pyrkii kunnianhimoiseen ja kattavaan maailmanlaajuiseen sopimukseen.
The European Commission has played an important role in shaping EU policy.
Euroopan komissiolla on ollut merkittävä rooli EU:n politiikan muotoilemisessa.
In 2009 the Commission did so through two major policy papers:
Vuonna 2009 komissio laati tähän liittyen kaksi merkittävää poliittista asiakirjaa: tammikuu 2009: Komission tiedonanto – Kohti kattavaa ilmastosopimusta Kööpenhaminassa
The European Parliament provided strong support for an ambitious and legally binding agreement at the Copenhagen meeting.
Euroopan parlamentti tuki voimakkaasti kunnianhimoisen ja oikeudellisesti sitovan sopimuksen aikaansaamista Kööpenhaminan kokouksessa.
In October its Environment Committee called on the Heads of State or Government to give climate change top priority and to maintain a leading role in the Copenhagen negotiations.
Lokakuussa sen ympäristövaliokunta kehotti valtionpäämiehiä ja hallitusten päämiehiä asettamaan ilmastonmuutosasiat etusijalle ja pitämään kiinni johtavasta roolistaan Kööpenhaminan neuvotteluissa.
It said the international agreement should ensure that developed countries signicantly reduce their emissions collectively (at the high end of the 25–40 % range and a long-term reduction target of at least 80 % by 2050 compared with 1990), and that developing countries as a group limit their emission growth to 15–39 % below ‘business as usual’.
Valiokunnan mukaan kansainvälisellä sopimuksella olisi varmistettava, että teollisuusmaat vähentävät kasvihuonekaasujen kokonaispäästöjään merkittävästi (25–40 prosenttia, mutta mieluiten lähes 40 prosenttia, ja pitkällä aikavälillä 80 prosenttia vuoteen 2050 mennessä vuoden 1990 päästömääriin nähden) ja että kehitysmaat ryhmänä rajoittavat päästöjensä kasvun 15–39 prosenttia sen alapuolelle, mitä päästöt olisivat, jos toimintaa jatketaan entiseen tapaan.
A resolution at its November plenary session (31) endorsed these views and urged EU government leaders to demonstrate political leadership to make a success of the summit.
Parlamentti vahvisti nämä näkemykset marraskuun täysistunnossa antamassaan päätöslauselmassa (31) ja kehotti EU:n valtionpäämiehiä ja hallitusten päämiehiä osoittamaan poliit- tista johtajuutta, jotta kokous onnistuisi.
4September 2009: Commission communication — Stepping up international climate finance: A European blueprint for the Copenhagen deal.
syyskuu 2009: Komission tiedonanto – Kansainvälisen ilmastorahoituksen vahvistaminen: Eurooppalainen malli Kööpenhaminan sopimusta varten
The EU showed leadership in the proactive stance it took in the run-up to the talks, on the solid basis of its own climate and energy package.
EU osoitti johtajuutta toimimalla ennen neuvotteluja aktiivisesti oman ilmasto- ja energiapakettinsa vakaalta pohjalta.
In May, the Commission proposed that the EU submit an amendment to the Kyoto Protocol.
Komissio ehdotti toukokuussa, että EU esittäisi muutosta Kioton pöytäkirjaan.
The Council quickly gave its approval to the idea, and on 10 June the Czech Presidency and the European Commission, on behalf of the EU Member States and of the European Union, jointly submitted the proposed amendment to the UN secretariat responsible for the Copenhagen conference.
Neuvosto tuki nopeasti ajatusta ja 10. kesäkuuta puheenjohtajamaa Tšekki ja Euroopan komissio toimittivat yhteisesti EU:n jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin puolesta ehdotetun muutoksen Kööpenhaminan kokouksesta vastaavalle YK:n sihteeristölle.
This addressed the treatment of land-use change, improvements to carbon market mechanisms and possible approaches for targeting sectoral emissions.
Muutos liittyi maankäytön muutosten käsittelyyn, hiilimarkkinamekanismien parantamiseen ja alakohtaisia päästöjä koskeviin mahdollisiin lähestymistapoihin.
One of the EU’s principal contributions to the Copenhagen talks was its focus on seeking agreement for financing to support developing countries in combating climate change — an issue central to achieving an agreement in Copenhagen.
Yksi EU:n tärkeimmistä panoksista Kööpenhaminan neuvotteluihin oli se, että se keskittyi hakemaan sopua rahoituksesta, jolla tuetaan kehitysmaita ilmastonmuutoksen torjumisessa. Kysymys oli keskeinen asia neuvotteluissa, joissa pyrittiin pääsemään sopimukseen Kööpenhaminassa.
In September, the Commission launched a communication on scaling up international finance to help developing countries combat climate change (32).
Syyskuussa komissio antoi tiedonannon kansainvälisen rahoituksen vahvistamisesta, jotta voitaisiin auttaa kehitysmaita ilmastonmuutoksen torjumisessa (32).
It concluded that, by 2020, developing countries are likely to face annual costs of around €100 billion to mitigate their greenhouse gas emissions and adapt to the impacts of climate change.
Tiedonannossa todettiin, että vuoteen 2020 mennessä kehitysmaille aiheutuu vuosittain noin 100 miljardin euron kustannukset kasvihuonekaasupäästöjen hillinnästä ja sopeutumisesta ilmastonmuutoksen vaikutuksiin.
Much of the finance needed will have to come from domestic sources and an expanded international carbon market, but international public financing of some €22–50 billion a year is also likely to be necessary.
Suuri osa tarvittavasta rahoituksesta on saatava maiden omista lähteistä ja laajennetuilta kansainvälisiltä hiilimarkkinoilta. Arvioiden mukaan tarvitaan kuitenkin myös noin 22–50 miljar-
Meanwhile, representatives of the EU institutions reached out to other partners.
Samaan aikaan EU:n toimielinten edustajat vetosivat toisiin osapuoliin.
The Commission and the Czech and Swedish Presidencies dedicated much time and effort to bilateral dialogues on climate change with key partner countries, including Canada, China, Japan, South Korea, Russia, the USA, India, Brazil and South Africa.
Komissio ja neuvoston puheenjohtajamaana toimineet Tšekki ja Ruotsi käyttivät paljon aikaa ja tekivät paljon työtä kahdenkeskisissä ilmastoneuvotteluissa merkittävimpien kumppanimaiden kanssa, kuten Kanadan, Kiinan, Japanin, Etelä-Korean, Venäjän, Yhdysvaltojen, Intian, Brasilian ja Etelä-Afrikan kanssa.
A delegation of the European Parliament’s Environment Committee travelled to Washington in late October to meet and discuss the Copenhagen conference with members of the US Congress, and the European Parliament sent official representatives to the UN Climate Change Conference in December.
Euroopan parlamentin ympäristövaliokunnan valtuuskunta matkusti Washing-toniin lokakuun lopussa tapaamaan Yhdysvaltojen kongressin jäseniä ja keskustelemaan ilmastoasioista heidän kanssaan, ja Euroopan parlamentti lähetti virallisia edustajia YK:n ilmastokokoukseen joulukuussa.
The year was punctuated by five high-level preparatory meetings for the Copenhagen conference, and the EU was an active participant in all of them, consistently calling on developed nations to commit to significant greenhouse gas emissions reductions.
Vuotta jaksot- tivat Kööpenhaminan kokouksen viisi korkean tason valmistelukokousta, joihin EU osallistui aktiivisesti. Se kehotti jatkuvasti teollisuusmaita sitoutumaan merkittäviin kasvihuonekaasujen päästö vähennyksiin.
CLIMATE FOR FUTURE GENERATIONS
ILMASTO TULEVILLE SUKUPOLVILLE
Speaking ahead of the October European Council, Jerzy Buzek, President of the European Parliament, said: ‘In Copenhagen, in December, we will need to find an agreement which will not only fit the EU but the entire world.
Ennen lokakuun Eurooppa-neuvostoa Euroopan parlamentin puhemies Jerzy Buzek totesi seuraavaa: ”Joulukuussa Kööpenhaminassa meidän on saatava aikaan sopimus, joka sopii paitsi EU:lle myös koko maailmalle.
Decisions taken there will influence generations to come’.
Siellä tehtävät päätökset vaikuttavat tuleviin sukupolviin.”
When, just weeks before the Copenhagen meeting, both the USA and China made new offers, Swedish Prime Minister Fredrik Reinfeldt and President of the European Commission José Manuel Barroso welcomed the bids in a joint statement.‘We welcome the news — in just the last 24 hours — that the USA and China have both indicated what they are prepared to do, in concrete numbers, on mitigation.
Vain viikkoja ennen Kööpenhaminan kokousta sekä Yhdysvallat että Kiina tekivät uusia tarjouksia, ja Ruotsin pääministeri Reinfeldt ja Euroopan komis- sion puheenjohtaja Barroso ilmaisivat tyytyväisyytensä yhteisessä lausun- nossa. ”Olemme tyytyväisiä viimeisten 24 tunnin aikana saamiimme uutisiin siitä, että USA ja Kiina ovat molemmat konkreettisina lukuina ilmoittaneet, mitä ne ovat valmiita tekemään ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi.
The USA and China are essential players in this negotiation.
USA ja Kiina ovat neuvotteluissa keskeisiä toimijoita.
Copenhagen must not be allowed to fail…We will continue to urge the USA, China and all our other partners in this negotiation to go to the outer limits of what is possible in order to find agreement in Copenhagen… It remains a positive sign that another major developing country following Brazil and Indonesia is ready to put concrete numbers on the table.’
Kööpenhaminassa ei voida sallia epäonnis tumista… Kehotamme edelleen USA:ta, Kiinaa ja muita neu-vottelukumppaneita venymään mahdollisimman pitkälle, jotta Kööpenhaminassa päästään sopimukseen. Voidaan pitää myönteisenä merkkinä sitä, että Brasilian ja Indonesian lisäksi kolmas merkittävä kehitysmaa on valmis nostamaan pöydälle konkreettisia lukuja.”
In addition to their earlier commitments, European leaders agreed at their December summit to provide €2.4 billion per year between 2010 and 2012 in fast-start funding, to kick-start climate adaptation measures in developing countries.
Aiempien sitoumusten lisäksi EU:n johtajat sopivat joulukuun kokouksessaan, että pikastarttirahoituksena tarjotaan vuodessa 2,4 miljardia euroa vuosina 2010–2012, jotta kehitysmaissa voidaan nopeasti käynnistää toimenpiteet ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi.
This exceeded the initial commitments made by Member States earlier in the year.
Tämä ylittää jäsenvaltioiden aiemmin samana vuonna tekemät sitoumukset.
A LIMITED AGREEMENT
RAJALLINEN SOPIMUS
However, the outcome fell well below EU expectations.
Kööpenhaminan anti jäi kuitenkin huomattavasti alle EU:n odotusten.
The Council Presidency and the European Commission worked energetically to step up the negotiations throughout the two weeks of the Copenhagen meeting, maintaining the EU commitments and urging the parties to the talks to strengthen their commitments.
Neuvoston puheenjohtajamaa ja Euroopan komissio tekivät kovasti työtä vauhdittaakseen neuvotteluja Kööpenhaminan kaksiviikkoisen kokouksen aikana.
But the progress achieved — in the form of the non-binding accord — was less than what had been hoped for by the EU.
Ne pitivät kiinni EU:n sitoumuksista ja kehottivat neuvottelukump- paneja vahvistamaan omia sitoumuksiaan.
4the commitment to list developed country emission reduction targets and mitigation action by developing countries for 2020;
Tulokset olivat kuitenkin huomattavasti vähäisemmät kuin ne, mitä EU oli toivonut, eikä niitä saatu sitovan sopimuksen muotoon.
4€20.685 billion ’fast-start’ funding for immediate action from industrialised countries until 2012, for adaptation, emissions reductions, research and capacity building in developing countries, including funding to prevent deforestation;
Saavutettu sopimus sisältää seuraavat: tavoite siitä, ettei lämpötilaa päästetä nousemaan yli kahta celsiusastetta sitoutuminen siihen, että luetellaan teollisuusmaiden päästövähennystavoitteet ja kehitysmaiden sopeutumistoimet vuoteen 2020 teollisuusmaiden vuoteen 2012 saakka myöntämä 20,685 miljardin euron pikastarttirahoitus, joka käytetään sopeutumiseen, päästöjen vähentämiseen, tutkimukseen ja valmiuksien parantamiseen kehitysmaissa; tähän kuuluu myös rahoitus, jolla estetään metsäkatoa vuoteen 2020 mennessä vuosittainen 68,95 miljardin euron pitkäaikainen rahoitus sekä järjestelmät, joilla tuetaan teknologian siirtoa ja metsänhoitoa.
Attached to the agreement is an annex, where countries or groups of countries can fill in their commitments on emissions reductions or climate change action.
Sopimuksessa on liite, johon maat tai maaryhmät voivat kirjata päästövä-hennyssitoumuksensa tai ilmastonmuutostoimensa.
But the agreement is not legally binding.
Sopimus ei kuitenkaan ole oikeudellisesti sitova.
The agreement was not suciently ambitious for the EU to change its emissions target to a 30 % reduction by 2020.
Sopimus ei ole riittävän kunnianhimoinen, jotta EU nostaisi päästötavoitteensa 30 prosentin vähennykseen vuoteen 2020 mennessä.
‘What we wanted to achieve when we came here to Copenhagen was to get us out of the deadlock.
”Kun tulimme Kööpenhaminaan, tavoitteenamme oli löytää ratkaisu lukkiu-tuneeseen tilanteeseen.
Either we do something or we land in nothing.
Joko teemme jotain tai päädymme umpikujaan.
And now we have seen countries make eorts and set goals.
Olemme nyt nähneet maiden tekevän ponnisteluja ja asettavan tavoitteita.
Even countries that said they wouldn’t make any commitments have presented gures,’ said Council President Fredrik Reinfeldt.
Jopa sellaiset maat, jotka olivat sanoneet, etteivät ne tekisi sitoumuksia, ovat esit-täneet lukuja”, totesi neuvoston puheenjohtajana toiminut Reinfeldt.
President of the European Commission José Manuel Barroso said: ‘This agreement is better than none at all, but it is clearly below our objective.
Euroopan komission puheenjohtaja Barroso totesi seuraavaa: ”Tämä sopimus on parempi kuin ei mitään, mutta se jää selvästi alle tavoitteemme.
I am not going to hide my disappointment’.
En aio salata pettymystäni.
But, he added,‘it is the first step in a very important process.’
Mutta sopimus on kuitenkin ensimmäinen askel erittäin tärkeässä prosessissa.”
Further international steps were left to the UN conferences in Bonn and Mexico in 2010.
Seuraavat kansainväliset askeleet jäävät YK:n kokouksiin, jotka pidetään Bonnissa ja Meksikossa vuonna 2010.
But the European Union’s commitments made during the year remain valid and will be delivered.
Euroopan unionin vuoden aikana tekemät sitoumukset ovat kuitenkin edelleen voimassa ja ne täytetään.
They are binding for all European Union Member States.
Ne sitovat kaikkia Euroopan unionin jäsenvaltioita.
Commission White Paper — Adapting to climate change: Towards a European framework for action (COM(2009) 147).
Komission valkoinen kirja – Ilmastonmuutokseen sopeutuminen: Kohti eurooppalaista toimintakehystä (KOM(2009) 147).
) Directive 2009/119/EC imposing an obligation on Member States to maintain minimum stocks of crude oil and/or petroleum products (OJ L 265, 9.10.2009).
) öljytuotevarastojen vähimmäistasoa (EUVL L 265, 9.10.2009).
) Directive 2009/71/Euratom establishing a Community framework for the nuclear
) Direktiivi 2009/71/Euratom ydinlaitosten ydinturvallisuutta koskevan yhteisön
Directive 2009/31/EC on the geological storage of carbon dioxide (OJ L 140, 5.6.2009).
Direktiivi 2009/31/EY hiilidioksidin geologisesta varastoinnista (EUVL L 140, 5.6.2009).
) Regulation (EC) No 713/2009 establishing an Agency for the Cooperation of Energy
) Asetus (EY) N:o 713/2009 energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston
Regulators (OJ L 211, 14.8.2009).
) perustamisesta (EUVL L 211, 14.8.2009).
) Regulation (EC) No 714/2009 on conditions for access to the network for crossborder
) Asetus (EY) N:o 714/2009 verkkoon pääsyä koskevista edellytyksistä rajat ylittävässä
exchanges in electricity (OJ L 211, 14.8.2009).
) sähkön kaupassa (EUVL L 211, 14.8.2009).
) Directive 2009/72/EC concerning common rules for the internal market in electricity
) Direktiivi 2009/72/EY sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä
Directive 2008/101/EC including aviation activities in the scheme for greenhouse gas emission allowance trading within the Community (OJ L 8, 13.1.2009).
Direktiivi 2009/30/EY bensiinin, dieselin ja kaasuöljyn laatuvaatimuksista sekä kasvihuonekaasupäästöjen seurantaan ja vähentämiseen tarkoitetun mekanismin käyttöönottamisesta sekä sisävesialusten käyttämien polttoaineiden laatuvaatimuksista (EUVL L 140, 5.6.2009).
) Directive 2009/73/EC concerning common rules for the internal market in natural gas
) Direktiivi 2009/73/EY maakaasun sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä
) Regulation (EC) No 443/2009 setting emission performance standards for new
) Komission tiedonanto – Toinen strateginen energiakatsaus – Energian
) Commission communication — Second strategic energy review — An EU energy security and solidarity action plan (COM(2008) 781).
10 toimitusvarmuutta ja energia-alan solidaarisuutta koskeva EU:n toimintasuunnitelma (KOM(2008) 781).
passenger cars as part of the Community’s integrated approach to reduce CO2 emissions from light-duty vehicles (OJ L 140, 5.6.2009).
) Asetus (EY) N:o 443/2009 päästönormien asettamisesta uusille henkilöautoille osana
) Commission communication — EU strategy for supporting disaster risk reduction in
) Komission tiedonanto – EU:n tukistrategia kehitysmaiden katastrofiriskin yhteisön kokonaisvaltaista lähestymistapaa kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi (EUVL L 140, 5.6.2009).
) Commission White Paper — Adapting to climate change: Towards a European developing countries (COM(2009) 84).
) Komission valkoinen kirja – Ilmastonmuutokseen sopeutuminen: Kohti
) Commission communication — Towards a comprehensive climate change agreement
) Komission tiedonanto – Kohti kattavaa ilmastosopimusta Kööpenhaminassa eurooppalaista toimintakehystä (KOM(2009) 147).
) Presidency conclusions of the European Council of 29/30 October 2009
) Eurooppaneuvosto 29. ja 30. lokakuuta 2009, puheenjohtajan päätelmät
) European Parliament resolution of 25 November 2009 on the EU strategy for the
) Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. marraskuuta 2009 Euroopan unionin
) European Parliament resolution of 25 November 2009 on the labelling of tyres with
) Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. marraskuuta 2009 renkaiden
) Commission communication — Stepping up international climate finance:
) Komission tiedonanto – Kansainvälisen ilmastorahoituksen vahvistaminen: polttoainetehokkuutta ja muita keskeisiä parametreja koskevasta merkinnästä.
oil challenges’(OJ C 182, 4.8.2009).
) Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Miten vastata öljytoimituksiin liittyviin haasteisiin?”(EUVL C 182, 4.8.2009).
CHAPTER 3 THE EU AS A WORLD PLAYER
KOLMAS LUKU EU MAAILMANLAAJUISENA TOIMIJANA
The EU is a relatively new player on the world stage.
EU on melko uusi toimija maailmanlaajuisella tasolla.
But it has big economic power.
Se on kuitenkin merkittävä talousmahti.
It is the world’s largest market and biggest exporter of manufactured goods and services and the biggest source of investment.
EU muodostaa maailman laajimmat markkinat, se on suurin teollisuustuotteiden ja palvelujen viejä sekä merkittävin investointien lähde.
It has global trade links, and it is a leading aid donor.
Sillä on maailmanlaajuiset kauppayhteydet ja se on maailman johtava kehitysavun antaja.
Its strength also derives from the cumulative political and cultural influence of its 27 Member States.
Sen vahvuus on peräisin myös sen 27 jäsenvaltion kumulatiivisesta poliittisesta ja kulttuurisesta vaikutusvallasta.
Its own evolution is assisting the EU to attain greater coherence in external relations, and increasingly it is playing a role beyond the traditional areas of trade and aid.
EU:n oma kehitys auttaa sitä parantamaan johdonmukaisuutta ulkosuhteissa, ja sen rooli ulottuu yhä suuremmassa määrin perinteisiä kaupan ja kehitysavun aloja laajemmalle.
The size and significance of its own internal market means that what the EU does at home today often has an impact around the world tomorrow, on issues as distinct as energy security and setting safety standards for toys.
EU:n omien sisämarkkinoiden koko ja merkitys tarkoittaa sitä, että usein EU:n omalla alueellaan toteuttamilla toimilla on pian vaikutusta ympäri maailmaa. Tämä koskee monenlaisia kysymyksiä energiavarmuudesta aina lelujen turvallisuus-standardien määrittämiseen.
The world tends to listen when the EU speaks, as evidenced by its influence on international negotiations on combating climate change and planning recovery from the economic and financial crisis.
EU:n puhuessa maailma yleensä kuuntelee, mistä osoituksena on esimerkiksi sen vaikutusvalta kansainvälisissä neuvotteluissa, joissa käsitellään ilmastonmuutoksen torjuntaa ja tehdään suunnitelmia talous- ja finanssikriisistä toipumiseksi.
Increasingly, the EU’s external relations are not a separate area of EU activity, but rather a geographically wider application of its central values and principles.
EU:n ulkosuhteet eivät yhä lisääntyvässä määrin ole enää EU:n toiminnan erillinen alue, vaan pikemminkin niiden välityksellä EU:n keskeisiä arvoja ja periaatteita sovelletaan maantieteellisesti nykyistä laajemmin.
This is seen clearly in its enlargement policy, where the EU engages with eligible neighbouring states in negotiations on how and when they will adopt the entire body of EU rules and practices.
Tämä näkyy selvästi EU:n laajentumispolitiikassa, jonka yhteydessä EU käy soveltuvien naapurivaltioiden kanssa neuvotteluja siitä, miten ja milloin ne ottavat käyttöön EU-sääntöjen ja -käytänteiden kokonaisuuden.