natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Croatia Former Yugoslav Republic of Macedonia Turkey
Kroatiaentinen Jugoslavian tasavalta Makedonia Turkki
Belgium Bulgaria Czech Republic Denmark Germany Estonia Ireland Greece Spain France Italy Cyprus Latvia Lithuania Luxembourg Hungary Malta Netherlands Austria Poland Portugal Romania Slovenia Slovakia Finland Sweden United Kingdom
Belgia Bulgaria Tšekki Tanska Saksa Viro Irlanti Kreikka Espanja Ranska Italia Kypros Latvia Liettua Luxemburg Unkari Malta Alankomaat Itävalta Puola Portugali Romania Slovenia Slovakia Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta
European Union of 27 Member States.European Union before the accession of BG and RO.European Union before the accession of BG, CZ, EE, CY, LV, LT, HU, MT, PL, RO, SI, SK.European Union before the accession of BG, CZ, EE, CY, LV, LT, HU, MT, AT, PL, RO, SI, SK, FI, SE.
27 jäsenvaltion Euroopan unioni Euroopan unioni ennen seuraavien maiden liittymistä: BG ja ROEuroopan unioni ennen seuraavien maiden liittymistä: BG, CZ, EE, CY, LV, LT, HU, MT, PL, RO, SI ja SKEuroopan unioni ennen seuraavien maiden liittymistä: BG, CZ, EE, CY, LV, LT, HU, MT, AT, PL, RO, SI, SK, FI ja SE
Total world production from fisheries and aquaculture continues to rise (1%).
Koko maailman kalatalous- ja vesiviljelytuotanto kasvaa tasaisesti (1%).
The enlarged European Union (EU-27) istheworld's third largest producer, accounting for around 4.4% of this total.
Laajentuneen Euroopan unionin (EU-27) osuusmaailman kokonaistuotannosta on noin 4,4 prosenttia, minkä johdosta se on maailman kolmanneksi suurin tuottaja.
Total production in the European Union fisheriessector declined slightly from previous years, as it has for the past 20 years.
Euroopan unionin kalatalousalan kokonaistuotanto on jo 20 vuoden ajan laskenut joka vuosi hieman edellisiin vuosiinverrattuna.
Within the EU, the biggest producers in termsofvolume are Spain and Denmark.
Määrällisesti EU:n suurimpia tuottajia ovat Espanja ja Tanska.
Main world producers (2005)(catches and aquaculture)
EU ja maailma (2005)(pyynti ja vesiviljely)
EU and the world (2005)(catches and aquaculture)
Maailman tärkeimmät tuottajat (2005)(pyynti ja vesiviljely)
Production by Member State (2006)(catches and aquaculture) (volume in tonnes)
Tuotanto jäsenmaittain (2006)(pyynti ja vesiviljely)(määrä tonneina)
Production by candidate country (2005)(catches and aquaculture) (volume in tonnes)
Tuotanto ehdokasmaissa (2005)(pyynti ja vesiviljely)(määrä tonneina)
Although the European fleet operates worldwide, EU catches are taken primarily in the East Atlantic and Mediterranean.Herring, sprat and mackerel make up the greater part of them.
Vaikka Euroopan kalastuslaivasto on levittäytynyt kaikkialle maailmassa, valtaosa EU:n saaliista pyydetään Itä-Atlantilla ja Välimerellä, ja se koostuu sillistä, silakasta, kilohailista ja makrillista.
The leading fishing countries are Denmark, Spain, the United Kingdom and France, which account for more than half the catches.
Eniten kalastavat Tanska, Espanja, Yhdistynytkuningaskunta ja Ranska, joiden yhteenlaskettu osuus EU:n kokonaispyyntimäärästä on yli puolet.
Total world catches by major fishing area (2005)
EU:n kokonaispyyntimäärät tärkeimmillä kalastusalueilla (2005) (määrä tonneina)
Total EU-27 catches by major fishing area (2005)
Maailmanlaajuinen pyynti tärkeimmillä kalastusalueilla (2005)(määrä tonneina)
Pacific, Western Central
Tyynimeri, läntiset keskialueet
Atlantic, Eastern Central483 957
Atlantti, itäiset keskialueet 483 957
Atlantic, Eastern Central
Atlantti, itäiset keskialueet
Mediterranean and Black Sea516 086
Välimeri ja Mustameri 516 086
Pacific, Northeast
Tyynimeri, koillisalueet
Atlantic, Northwest63 341
Atlantti, luoteisalueet 63 341
Pacific, Eastern Central
Tyynimeri, itäiset keskialueet
Atlantic, Southwest 84 324
Atlantti, lounaisalueet 84 324
Other areas191 137
Muut alueet 191 137
Total catches of main world producers (2005), by Member State (2006) or candidate country (2005)(volume in tonnes)
Maailman tärkeimpien tuottajien kokonaispyyntimäärät (2005), jäsenmaat (2006) tai ehdokasmaat (2005) (määrä tonneina)
Catches of Member States as a share of total EU catches (2006)
Jäsenmaiden pyyntimäärät osuutena EU:n kokonaispyynnistä (2006)
Top 5 species by Member State (2006)
Viisi tärkeintä lajia jäsenmaittain (2006)
Top 5 species by candidate country (2005)
Viisi tärkeintä lajia ehdokasmaissa (2005)
These figures represent the value and weight of fisheries products landed in ports of EU Member States by all vessels,without distinction of origin.
Purkamisluvut tarkoittavat kaikkien kalastusalusten EU:n satamissa purkamien lastien arvoa ja painoa riippumatta aluksenalkuperämaasta.
The 2006 average price of €1.50/kg for fisheries products in the European Union showsasmall increase, reflecting a slight decline in landings and a slight increase in the value of the products landed.
Purettujen määrien lievä väheneminen ja purettujen tuotteiden arvon hienoinen nousu korottivat vuonna2006 kalataloustuotteiden keskimääräistä hintaa EU:ssa 1,50 euroon kiloa kohtia.
Volume and value of landings in Member States (2006) (volume in tonnes, value in thousands of EUR)
Purkamisten määrä ja arvo jäsenmaissa (2006) (määrä tonneina, arvo tuhansina euroina)
The number of people employed in the fisheries sector is not limited to the number of fishermen at sea.
Kalatalous on tärkeässä asemassa rannikkoalueilla, joilla muita työmahdollisuuksia on niukasti.
The entiresector is concerned, including processing, marketing, distribution and aquaculture.
Kalatalousalan työllisyys liittyyitse pyynnin lisäksi tuotantoketjun eri vaiheisiin, kuten jalostukseen, markkinointiin, jakeluun ja vesiviljelyyn.
On average, women constitute morethan one quarter of those employed in the sector.
Keskimäärin ylineljäsosa alan työntekijöistä on naisia.
Fisheries sector employment by gender (2003)
Työllisyys kalataloussektorilla sukupuolen mukaan (2003)
Total EU-25: 415 851 (Male: 307 076 – Female: 108 775)
Yhteensä EU-25: 415 851 (miehet: 307 076 – naiset: 108 775)
The main objective of the Common Fisheries Policy is to guarantee sustainable exploitation of fisheries resources.
Yhteisen kalastuspolitiikan tärkein tavoite on kalavarojen kestävän käytön saavuttaminen.
To thatend, the management of fleet capacity is an essential tool.
Keskeisenä keinona onlaivaston kapasiteetin hallinta.
Under Community law, the total capacity of the fishing fleetcannot increase; if public financing is granted for decommissioning a fishing vessel, the corresponding capacity cannotbereplaced – the reduction in fleet capacity must be permanent.
Yhteisön lainsäädännön mukaan kalastuslaivaston kokonaiskapasiteetti ei saa kasvaa,jajos aluksen käytöstäpoistoon on saatu EU:n tukea, sen kapasiteettia ei saa korvata – kalastuskapasiteetin vähentymisen on oltava pysyvää.
Over the past 15 years, the capacity of the EU-15 fishing fleet has decreased at a steady yearly rate of approximately 1.5%interms of tonnage, and 2% in terms of power.
Viidentoista viime vuoden aikana EU-15:n kalastuslaivaston kapasiteetti on pienentynyt tasaisesti. Vetoisuus on vähentynytnoin1,5 prosenttia ja koneteho kaksi prosenttia vuodessa.
Despite the enlargements of the EU in 2004 and 2007, the number of vesselsin December 2007 was 88 500, i.e. 18 000 less than in 1995.
Vuosina 2004 ja 2007 tapahtuneista EU:n laajentumisistahuolimatta aluksia oli joulukuussa 2007 vain 88 500 – noin 18 000 vähemmän kuin vuonna 1995.
Capacity of the EU fishing fleet by length class(on 1 December 2007)
Yhteisön kalastuslaivaston kapasiteetti pituusluokan mukaan(tilanne 1.12.2007)
The fishing fleet of Member States(on 1 December 2007)
Jäsenvaltioiden kalastuslaivasto(tilanne 1.12.2007)
Trend in EU fishing fleet capacity between 1992 and 2006
Yhteisön kalastuslaivaston kapasiteetin kehitys vuosina 1992–2006
On average, the GT tonnage of a vessel is greater than its tonnage measured in the various national units.The increase in power shown in 1998 is due to the inclusion in the Community Fishing Fleet register of the vessels registered in the French Outermost Regions.
Aluksen GT:inä ilmoitettu vetoisuus on keskimäärin suurempi kuin kansallisessa yksikössä ilmoitettu vetoisuus.Konetehon kasvu vuonna 1998 johtui siitä, että Ranskan merentakaisissa departementeissa rekisteröidyt alukset sisällytettiin tuolloin yhteisönkalastuslaivastorekisteriin.
Trend in number of vessels in the EU fishing fleet between 1992 and 2006
Yhteisön kalastuslaivaston alusten lukumäärän kehitys vuosina 1992–2006
Number of
Alusten lu k
Fishing fleet capacity according to type of gear (on 1 December 2007)
Kalastuslaivaston kapasiteetti pyydystyypin mukaan (tilanne 1.12.2007)
EU aquaculture output is in the region of 1.2 million tonnes, while its value amounts to €2.8 billion.
Vesiviljelyalan tuotannon määrä on EU:ssa noin 1,2 miljoonaa tonnia ja arvo liki 2,8 miljardia euroa.
This representsapproximately 18.4% of the total volume of domestic fisheries production and 2% of world aquaculture production, whichcontinues to expand rapidly.
Vesiviljelyn osuus EU:nkalataloustuotannon kokonaismäärästä on 18,4 prosenttia, ja EU:n vesiviljelyn osuus voimakkaasti kasvavasta kokomaailman vesiviljelytuotannosta on kaksi prosenttia.
Aquaculture offers attractive development opportunities in Europe, especially in regionsaffected by the decline of sea fishing.
Vesiviljely tarjoaa kiinnostavia kehitysmahdollisuuksia Euroopassa,erityisesti alueilla, jotka kärsivät merikalastuksen vähenemisestä.
Total aquaculture production by Member State (2005)
Vesiviljelyn kokonaistuotanto jäsenmaittain (2005)
(volume in tonnes and value in thousands of EUR)
(määrä tonneina ja arvo tuhansina euroina)
Total aquaculture production by candidate country (2005)
Vesiviljelyn kokonaistuotanto ehdokasmaissa (2005)
Total aquaculture production of other important producers (2005)
Muiden merkittävien tuottajien vesiviljelyn kokonaistuotanto (2005)
Top ten species produced in aquaculture in the European Union (2005)(volume in tonnes)
Kymmenen tärkeintä tuotantolajia Euroopan unionissa (2005)(määrä tonneina)
Top 5 species produced in aquaculture by Member State (2006)
Viisi tärkeintä tuotantolajia jäsenmaittain (2006)
Danube sturgeon
Venäjänsampi
Top 5 species produced inaquaculture by candidatecountry (2005)
Viisi tärkeintä tuotantolajia ehdokasmaissa (2005)
Fisheries and aquaculture products play a significant role in human diet, both in Europe and worldwide, as a valuable sourceof protein–rich healthy food.
Terveelliset ja runsaasti proteiinia sisältävät kalastus- ja vesiviljelytuotteet ovat merkittävä ravinnonlähde Euroopassa ja kokomaailmassa.
Global consumption of these products stands at 16.1 kg/head/year, or 15.5% of total animalprotein consumed.
Näitä tuotteita kulutetaan maailmassa vuosittain 16,1 kiloa henkeä kohti ja niistä saadaan 15,5 prosenttiaeläinproteiineista.
In the European Union, average consumption of fish is 21.4 kg/head/year.
Euroopan unionissa kaloja kulutetaan vuosittain keskimäärin 21,4 kiloa henkeä kohtia.
Consumption ranges from3.9kg/head/year in Romania to 56.9 kg/head/year in Portugal.
Vuotuinen kulutushenkeä kohti on vähäisintä Romaniassa, jossa se on 3,9 kiloa, ja suurinta Portugalissa, jossa se on 56,9 kiloa.
Per capita consumption* of fishery products (2003) Supply (kg/head/year)
Kalataloustuotteiden kulutus henkeä kohti* (2003) kulutus (kg/henkilö/vuosi)
* Available supply per head
,6 jäsenmaissa
* Available supply per head by candidate country by other countries
* Todellinen tarjonta henkeä kohti ehdokasmaissa muissa maissa
To achieve the objectives of the Common Fisheries Policy (CFP) the European Union provides financial support to the fishingindustry.
Saavuttaakseen yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) tavoitteet Euroopan unioni myöntää kalastuselinkeinolle taloudellistatukea.
The European Fisheries Fund (EFF) covers the programming period 2007-2013.
Euroopan kalatalousrahasto (EKTR) kattaa ohjelmakauden 2007–2013.
It provides assistance in areas suchas fleet restructuring, small-scale fisheries, fishing ports facilities, sustainable aquaculture, and the processing andmarketing of fisheries and aquaculture products.
Rahastosta myönnetään tukea muun muassaseuraaviin tarkoituksiin: laivastorakenteen uudistaminen, pienimuotoinen kalastus, satamakalusto, kestävä vesiviljelysekä jalostus ja markkinointi.
The overall budget allocation for the EFF for the period 2007-2013is€4.3billion.
EKTR:n kokonaisbudjetti ohjelmakaudeksi 2007–2013 on 4,3 miljardia euroa.
The EFF replaced the Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG) which provided financial aidtothesector up to the end of 2006.
EKTR korvaakalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR), jolla kalatalousalaa tuettiin vuoden 2006 loppuun asti.
Share of total EU structural aid by Member State(2000-2006 programming period)
Osuus EU:n koko rakennetuesta jäsenmaittain (ohjelmakausi 2000–2006)
Distribution of FIFG allocations by area of assistance for the 2000-2006 programming period (in thousands of EUR)
KOR-rahoituksen määrä eri käyttötarkoituksiin vuosien 2000–2006 ohjelmakaudella (tuhansina euroina)
Others 1350425
Muut 1350425
Construction of new vessels*481490
Uusien alusten rakentaminen*481490
Modernisation of existing vessels227009
Käytössä olevien alustennykyaikaistaminen227009
Socio-economic measures53649
Sosiaalis-taloudellisettoimenpiteet 53649
Aquaculture 351389
Vesiviljely 351389
Fishing port facilities346247
Jalostus ja markkinointi 661995
* Up to 2004; for fleets in the outermost regions: up to 2006.
* Vuoteen 2004 asti; syrjäisimpien alueiden laivastojen osalta vuoteen 2006 asti.
EU and national aid to the fisheries sector Distribution by Member State for the 2000-2006 programming period
Yhteisön tuki ja kansallinen tuki kalataloussektorille Jakauma jäsenmaittain ohjelmakaudella 2000–2006 (tuhansina euroina)*
(in thousands of EUR)*
Uusien alusten rakentaminen**
Construction of new vessels**
Yhteisön tuki yhteensä
Modernisation of existing vessels
Alusten romuttaminen
Total public aid
Kansallinen tuki
* FIFG aid available if re-programmed. ** Up to 2004; for fleets in the outermost regions: up to 2006.
* KOR-tukea määrärahojen uudelleenkohdentamisen mukaisesti. ** Vuoteen 2004 asti; syrjäisimpien alueiden laivastojen osalta vuoteen 2006 asti.
Processing & marketing Fishing port facilities
Jalostus ja markkinointi
Distribution of EFF allocations by Member State for the 2007-2013 programming period (in thousands of EUR)
EKTR-tuen määrä jäsenmaittain ohjelmakaudella 2007–2013 (tuhansina euroina)
A new fund for the sustainable development of fisheries in the European Union
UUSI RAHASTO KESTÄVÄN KALATALOUDEN KEHITTÄMISEKSI EUROOPAN
The European Fisheries Fund (EFF) which replaced the Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG), from 1 January 2007, is designed to secure a sustainable European fishing andaquaculture industry.
Euroopan kalatalousrahasto korvasi nykyisen kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen(KOR) 1. tammikuuta 2007 alkaen, ja sen on tarkoitus varmistaa Euroopan kalastus- javesiviljelyelinkeinojen kestävyys.
The fund will both support the industry as it adapts its fleet to make itmore competitive and promote measures to protect and enhance the environment.
Rahastosta myönnetään tukea laivastojen kilpailukyvynparantamiseen sekä ympäristönsuojelu- ja -parannustoimenpiteisiin.
It will alsohelp fisheries communities most affected by the resulting changes to diversify their economicbase.
EKTR auttaa myösalan muutoksista eniten kärsiviä kalastusyhteisöjä monipuolistamaan taloudellistaperustaansa.
Support will be reinforced for measures that will ensure that the industry will continue tohave access to the skilled labour force it requires.
Samoin lisätään tukea toimenpiteille, joilla varmistetaan kalastusalantarvitseman ammattitaitoisen työvoiman saatavuus.
The EFF will run for seven years, with a total budget of around €4.3 billion.
EKTR perustetaan seitsemäksi vuodeksi, ja sen kokonaisbudjetti on noin 4,3 miljardiaeuroa.
Funding will beavailable for all sectors of the industry – sea and inland fisheries, aquaculture businesses,producer organisations, and the processing and marketing sectors – as well as for fisheriesareas.
Rahoitusta myönnetään kaikille tuotannonaloille – meri- ja sisävesikalastukseen, vesiviljely-yrityksille, tuottajajärjestöille sekä jalostus- ja markkinointisektoreille – ja kalastusalueille.
It will be up to Member States to decide how they allocate funds between the differentpriorities set.
Jäsenvaltioiden vastuulle jää varojen jakaminen näiden eritavoitteiden kesken.
The detailed rules for the implementation of the EFF are laid down in Commission Regulation (EC) No 498/2007.
EKTR:n soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt on määritelty komissionasetuksessa (EY) N:o 498/2007.
What are the main objectives of the EFF?The EFF aims mainly to grant financial support to the European fishing industry, during theperiod 2007-2013, with a view to help it adapt to the evolving needs.The Fund will particularly focus on:• supporting the major objectives of the Common Fisheries Policy (CFP), in particular thesustainable exploitation of fisheries resources and achieving a stable balance betweenthese resources and the capacity of the Community fishing fleet;• strengthening the competitiveness and the viability of operators in the sector;• promoting environmentally-friendly fishing and production methods;• providing adequate support to people employed in the sector;• fostering the sustainable development of fisheries areas;• promoting the sustainable development of aquaculture.
Mitkä ovat EKTR:n päätavoitteet?EKTR:n päätavoitteena on tarjota rahoitustukea Euroopan kalastuselinkeinolle kaudella2007–2013. Tarkoituksena on auttaa alaa sopeutumaan muuttuviin tarpeisiin.Rahasto keskittyy erityisesti seuraaviin toimiin:• tuki yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) päätavoitteille; tuettavia toimia ovat etenkin kalavarojen kestävä hyödyntäminen sekä kalavarojen ja yhteisön kalastuslaivastonkapasiteetin tasapainottaminen• kalastusalan toimijoiden kilpailukyvyn ja kannattavuuden vahvistaminen• ympäristöä säästävien kalastus- ja tuotantomenetelmien edistäminen• asianmukaisen tuen tarjoaminen kalatalousalan työntekijöille• kalastuksesta riippuvaisten alueiden kestävän kehityksen edistäminen• vesiviljelyn kestävän kehityksen edistäminen.
* The “Convergence” objective aims to help the least-developed countries and regions catch up more quickly with the EU average by improving conditions for growth and employment.
* Lähentymistavoitteen tarkoituksena on nopeuttaa vähiten kehittyneiden jäsenvaltioiden ja alueiden lähentymistä parantamalla kasvun ja työllisyyden edellytyksiä.
The financing ceilings for the regions covered by this objective are higher than those for non-convergence regions.
Tavoitteen mukaisille alueille voidaan myöntää enemmän tukea kuin alueille, jotka eivät kuulu tavoitteen piiriin.
The European processing sector generates three times the turnover of the catch sector, with production amountingtoatotal value of around €18 billion.
Euroopan jalostussektorin tuotannon kokonaisarvo on nykyään noin 18 miljardia euroa, ja sen liikevaihto on kolme kertaasuurempi kuin pyyntisektorin liikevaihto.
The mainstay of European production is preserves and preparations of fish,crustaceans and molluscs.
Euroopassa jalostetaan pääasiallisesti säilykkeitä ja valmisaterioita kalasta,äyriäisistä ja nilviäisistä.
Following the enlargement of the European Union, Poland has joined the ranks of theleadingprocessors of fisheries and aquaculture products.
Laajentumisen jälkeen Puola on liittynyt EU:n merkittävimpiin kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostajamaihin.
Value of the output of the processing sector (2005) (in thousands of EUR)
Jalostussektorin tuotannon arvo (2005) (tuhansina euroina)
Number of persons employed by the processing sector (2005)
Jalostussektorin työllistämien henkilöiden lukumäärä (2005)
Number of fish processing and marketing firms (2005)
Kalataloussektorin jalostus- ja markkinointiyritysten lukumäärä (2005)
Number of companies with 20+ employees
Yli 20 työntekijän yritykset
Total number of companies
Yritysten kokonaismäärä
* Figures for 2004, ** Figures for 2003, NA: data not available NB:data were not available for CY and MT; not relevant for LU.
* Luvut ovat vuodelta 2004. ** Luvut ovat vuodelta 2003. NA: tietoja ei ole saatavilla.
The European Union is the world's biggest importer of fisheries products.
Euroopan unioni on maailman suurin kalataloustuotteiden tuoja.
It also plays a major role as an exporter of high-value fish products.
Sillä on tärkeä asema myös arvokkaiden kalatuotteidenviennissä.
Spain and France are the key European importers, while Denmark and the Netherlands are major exporters.
Espanja ja Ranska ovat Euroopan tärkeimmät tuojat, Tanska ja Alankomaat ovat puolestaan merkittäviä viejiä.
Total exports and imports of fisheries products (2006)
Kalataloustuotteiden kokonaisvienti ja -tuonti (2006)
Volume of exports in tonnes Value of exports in thousands of EUR
Vientimäärä tonneina Vientimäärän arvo tuhansina euroina
Volume of imports in tonnes Value of imports in thousands of EUR
Tuontimäärä tonneina Tuontimäärän arvo tuhansina euroina
Exports and imports of fisheries products (2006)Fresh, chilled or frozen
Kalataloustuotteiden vienti ja tuonti (2006)Tuore, jäähdytetty tai pakastettu
Exports and imports of fisheries products (2006) (volume in tonnes and value in thousands of EUR)Salted, smoked or dried
Kalataloustuotteiden vienti ja tuonti (2006) (määrä tonneina ja arvo tuhansina euroina)Suolattu, savustettu tai kuivattu
Exports and imports of fisheries products (2006) (volume in tonnes and value in thousands of EUR)Preparations and preserves
Kalataloustuotteiden vienti ja tuonti (2006) (määrä tonneina ja arvo tuhansina euroina)Valmisteet ja säilykkeet
Exports and imports of crustaceans and molluscs (2006) (volume in tonnes and value in thousands of EUR)Fresh, chilled, frozen, dried, salted
Äyriäisten ja nilviäisten vienti ja tuonti (2006) (määrä tonneina ja arvo tuhansina euroina)Tuore, jäähdytetty, pakastettu, kuivattu, suolattu
Exports and imports of crustaceans and molluscs (2006) (volume in tonnes and value in thousands of EUR)Preparations and preserves
Äyriäisten ja nilviäisten vienti ja tuonti (2006) (määrä tonneina ja arvo tuhansina euroina)Valmisteet ja säilykkeet
Exports and imports of meals and solubles (2006)(volume in tonnes and value in thousands of EUR)
Kalajauhon ja -öljyn vienti ja tuonti (2006)(määrä tonneina ja arvo tuhansina euroina)
Moving abroad?
Muutatko ulkomaille?
What are the rules?
Mitkä ovat pelisäännöt?
Your answer on or call n u l l
Vastauksen saat sivulta tai soittamalla n u l l
What are yourrights?
Mitkä ovat oikeutesi?
Hitting the road?
Lähdössä automatkalle?
Is your car insured abroad?
O n k o a u t o s i v a k u u t e t t u myös ulkomailla?
Healthcare abroad?
Lääkärissä ulkomailla?
Who’ll foot the bill?
Kuka maksaa laskut?
H e l p u s t o d e s i g n t h e r i g h t p o l i c i e s f o r y o u
l Enintään 8 kyselylomaketta vuodessa.
E u r o p e a n
Osallistu
Main topics of EBTP consultations so far
EBTP:n kyselyjen pääaiheet tähän mennessä
Financial issues
Rahoitusasiat
Regulatory environment
Sääntelykehys
Employment and labour regulation
Työllisyys ja työlainsäädäntö
Consultation on reducing administrative burden
Kuuleminen hallinnollisen rasituksen vähentämisestä
To find suggestions for reducing red tape, EBTP members were asked to present their ideas for reducing unnecessary bureaucracy stemming from European law.
Hallinnollisen taakan vähentämiseksi EBTP:n jäseniä pyydettiin esittämään ideoita siitä, miten EU:n lainsäädännöstä johtuvaa byrokratiaa voitaisiin karsia.
The replies were entered into the Best Idea for Red Tape Reduction Award. They were scrutinised and, where possible, added to the European Commission’s list of burden reduction measures.
Vastaukset osallistuivat kilpailuun, jossa etsittiin parasta ideaa turhan byrokratian karsimiseksi.Tarkastelun jälkeen ne lisättiin mahdollisuuksien mukaan Euroopan komission luetteloon toimenpiteistä hallinnollisen rasituksen vähentämiseksi.
Consultation on trade marks in Europe
Kuuleminen tavaramerkeistä Euroopassa