natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Three elements have been fundamental to the transformations, which have brought the healthcare systems of these new Member States closer to their counterparts in the EU-15 countries and greatly improved their ability to address the health challenges: decentralisation, social health insurance and the restructuring of healthcare services.
Vaikka toimeentuloturvajärjestelmät ovat selvästi vähentäneet köyhyysriskiä EU:ssa, ne ovat joutuneet yhä enemmän tarkastelun kohteeksi, jotta varmistetaan, että ne edistävät eivätkä haittaa tehokasta työllistymistä ja että niitä hallitaan tehokkaasti.
Efforts to decentralise and privatise have been aimed at removing control over financing, managing and delivery of health care from the central state and involving regional, local and private actors instead.
Muutokset ovat perustuneet kolmeen tekijään: hajauttamiseen, sairausvakuutukseen ja terveydenhuoltopalveluiden uudelleenjärjestelyyn.
Among the new Member States, coverage and adequacy of social protection to ensure minimum adequate resources remains a fundamental problem.
Uusissa jäsenvaltioissa sosiaalisen suojelun kattavuus ja kyky varmistaa riittävät vähimmäisvarat on keskeinen ongelma.
In central and eastern European countries, the incidence of poverty tends to be higher for people of working age and children, as a result of long-term unemployment and low earnings, whereas in Cyprus and Malta, it particularly affects the elderly.
Keski- ja Itä-Euroopan maissa köyhyys on pitkäaikaistyöttömyyden ja alhaisten tulojen vuoksi yleisempää työikäisten ja lasten keskuudessa, kun taas Kyproksella ja Maltalla se koskee lähinnä iäkkäitä.
This global picture is confirmed by data showing that pensions play a major role in most central and eastern European countries in alleviating the risk of poverty, as compared with other social transfers.
Kokonaiskuvaa täydentävät tiedot, jotka osoittavat, että eläkkeillä on useimmissa Keski- ja Itä-Euroopan maissa keskeinen asema köyhyyden lievittäjänä muihin tulonsiirtoihin verrattuna.
Throughout the nineties, family and child benefits became key components of poverty reduction programmes in several of these countries, which used a variety of targeting approaches.
Perheetuuksista ja lapsilisistä tuli 1990-luvulla useissa näistä maista keskeinen osa köyhyydentorjuntaohjelmia, joissa hyödynnettiin lukuisia erilaisia kohdennettuja ratkaisuja.
Price subsidies for utilities were, in general, withdrawn and poverty cash assistance programmes grew, but tended to be devolved to local municipalities, which had to face serious administrative and financial problems34.
Sähkön, veden ja kaasun hintatuista luovuttiin yleisesti, ja köyhyyttä lievitettiin enemmän rahaavustuksilla, jotka kuitenkin siirrettiin yleensä kuntien kannettaviksi.
Lastly, there have been significant transformations in the delivery of health services.
Uudistuksissa on erityisesti keskitytty kauaskantoisiin rakennemuutoksiin.
The role of primary health care has been strengthened while efforts have been made to reduce costly and inadequate hospital facilities which remained from the old systems.
Hajauttamis- ja yksityistämistoimilla on pyritty siirtämään terveydenhuollon rahoitukseen, hallintaan ja tuottamiseen liittyvä valta keskusvallalta alueellisille, paikallisille ja yksityisille toimijoille.
For example, in the ten year period between 1990 and 2000, Estonia succeeded in improving productivity in health care and thereby became able to reduce beds in acute hospitals from 9.2 per 1000 inhabitants to 5.6.
Sairausvakuutuksen käyttöönotto on ollut toinen olennainen osa uudistuksia, sillä seitsemän näistä kahdeksasta uudesta jäsenvaltiosta on valinnut vakuutukseen perustuvan järjestelmän verovaroihin perustuvan järjestelmän sijasta.
While evidence on the impact of social assistance programmes in the new Member States is outdated and uneven, available results suggest poor targeting, widespread under-coverage and generally low levels of benefits.
Tiedot sosiaalihuolto-ohjelmien vaikutuksesta uusissa jäsenvaltioissa ovat vanhentuneita ja epätäydellisiä, mutta käytettävissä olevat tulokset kertovat huonosta kohdentamisesta, riittämättömästä kattavuudesta ja alhaisista etuustasoista.
More recently, some countries have established or reinforced schemes intended to ensure adequate minimum levels of income to employed, unemployed and inactive people through a variety of schemes including minimum wages, guaranteed minimum income schemes, non-contributory social pensions or universal social assistance scheme guarantees.
Äskettäin jotkin maat ovat luoneet ja laajentaneet ohjelmia, joilla pyritään varmistamaan riittävät vähimmäistulot työssäkäyville, työttömille ja työmarkkinoiden ulkopuolella oleville erilaisin järjestelyin, kuten vähimmäispalkalla, vähimmäistoimeentuloturvalla, maksuihin perustumattomilla sosiaalieläkkeillä, tai yleisillä sosiaalihuoltojärjestelyillä.
However, it is still to be determined to what extent such schemes can be compared in coverage and benefit levels to the minimum income schemes that are prevalent in EU-15 countries.
On kuitenkin yhä selvittämättä, missä määrin järjestelyt ovat verrattavissa kattavuutensa ja etuuksien tason suhteen EU:n 15 vanhassa jäsenvaltiossa käytettäviin vähimmäistulojärjestelyihin.
The CEE new Member States face several challenges as they are confronted with serious health problems and with lower resources to devote to improving the health sector.
Primääriterveydenhuollon asemaa on vahvistettu samalla kun on pyritty vähentämään vanhan järjestelmän peruja olevia kalliita ja riittämättömiä sairaaloita.
Reforms have resulted in important changes and improvements, but for these to achieve full potential, further efforts and investment remain necessary.
Viro onnistui esimerkiksi kymmenvuotiskaudella 1990–2000 parantamaan terveydenhuollon tuottavuutta ja näin vähentämään akuuttisairaalapaikkojen määrää 9,2:sta 5,6:een 1000 asukasta kohti.
4.4 Diversity and protection of minorities against exclusion and discrimination
4.4 Monimuotoisuus ja vähemmistöjen suojelu syrjäytymiseltä ja syrjinnältä
European societies are witnessing a growing trend towards ethnic, cultural and religious diversity, fuelled by international migration and increased mobility within the EU.
Eurooppalaiset yhteiskunnat ovat muuttumassa etnisesti sekä kulttuurien ja uskontojen suhteen yhä monimuotoisemmiksi, ja kehitystä tukee kansainvälinen muuttoliike ja lisääntyvä liikkuminen EU:n sisällä.
This trend is likely to continue with enlargement, due to a combination of “pull” factors (Europe’s ageing population, labour shortages in certain regions and sectors) and “push” factors (growth of young adult population in many neighbouring countries, high unemployment rates, political instability, poverty).
Suuntaus jatkunee laajenemisen myötä muuttoon houkuttelevien tekijöiden (Euroopan väestön ikääntyminen, työvoimapula tietyillä alueilla ja aloilla) ja muuttoon ajavien tekijöiden (nuoren aikuisväestön kasvu monissa naapurimaissa, suuri työttömyys, poliittinen epävakaus, köyhyys) yhteisvaikutuksesta.
For people permanently excluded from the labour market, basic protection against poverty and exclusion is ensured by means of a last resort “safety net” whenever other forms of social insurance (such as pensions or unemployment benefits) are not available.
Työmarkkinoilta pysyvästi syrjäytyneille tarjotaan perussuoja köyhyydeltä ja syrjäytymiseltä viimesijaisella turvaverkolla, kun muita sosiaalivakuutuksen muotoja (esim. eläkkeitä tai työttömyysetuuksia) ei ole saatavilla.
In the EU-15 countries, nearly all Member States provide some form of minimum income guarantee for all legal residents.
Lähes jokaisessa EU:n 15 vanhassa jäsenvaltiossa on jonkinlainen perustoimeentuloturva kaikille maassa laillisesti asuville.
In Italy and Greece, no such income guarantee exists, and instead there is a variety of targeted schemes administered in a more or less decentralised way33.
Tällaista apua täydennetään erilaisilla lisillä tai paikallisilla palveluilla, joilla edunsaajia tuetaan mm. asuin-, koulutus- ja hoitokustannuksissa. Italiassa ja Kreikassa
In many new Member States, however, immigration is a relatively recent phenomenon and the main focus is on the situation of historical minorities, including the Roma.
Etnisten vähemmistöjen integroitumista ja osallisuutta edistävät toimenpiteet ovat vanhoissa jäsenvaltioissa yleensä keskittyneet viimeisten kolmen–neljän vuosikymmenen
32 For the full discussion see R. Busse "Health Care Systems in EU Pre-Accession Countries and European Integration" 5-6/2002 Arbeit und Sozialpolitik.33 European Commission: Draft Proposal for Joint Report on social inclusion 2004, p.
31 Koska terveydenhuoltomenot voivat olla alhaisia myös siksi, että suuri osa terveydenhuollon tuotteista ja palveluista tarjotaan alhaiseen suhteelliseen hintaan, erot terveydenhuollon palveluiden määrässä ja laadussa voivat olla pienempiä kuin BKT-osuutena tai ostovoimastandardina mitatut erot ilmaisevat.32 Perusteellisempi esitys asiasta seuraavassa julkaisussa: R. Busse ”Health Care Systems in EU Pre-Accession Countries and European Integration” 5–6/2002 Arbeit und Sozialpolitik.33 Euroopan komissio: Ehdotusluonnos sosiaalista osallisuutta käsitteleväksi raportiksi 2004, s.
52.34 Social protection in the 13 candidate countries, 2003, DG Employment and Social Affairs.
52.34 ”Social protection in the 13 candidate countries”, työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosasto, 2003.
The social situation in the European Union 2004 Overview
Sosiaalinen tilanne Euroopan unionissa 2004 Yleiskatsaus aikana saapuneisiin uusiin maahanmuuttajiin.
Figures from those Member States that collect data on migrants and ethnic minorities also indicate that these groups have lower levels of educational achievement and are more
Lisäksi yhdenvertaisuutta työelämässä koskevassa direktiivissä korostettu vammaisuuden riittävä huomioon ottaminen ei näy vielä monien uusien jäsenvaltioiden politiikassa ja käytännössä.
likely to live in low-income households and in poor quality housing
4.6 Kansalaisyhteiskunta ja kansalaisaktiivisuus
Core civil society capacities are indicated by the extent of civic mindedness, trust and participation of the population, which in turn influence the overall economic, social and political performance of a country39. These capacities are generated and enhanced in a free and thriving civil society, while their development is hampered where the development of civil society has been stifled.
Maahanmuuttajia ja etnisiä vähemmistöjä koskevia tietoja kokoavista maista saadut luvut osoittavat myös, että näiden ryhmien koulutustaso on alhaisempi ja ne asuvat todennäköisemmin pienituloisissa kotitalouksissa ja kehnoissa asunnoissa.35
For most of the new Member States of central and eastern Europe, a civil society marked by sparse participation in public life and distrust in public institutions has been one of the damaging legacies of previous political regimes.
Kansalaisyhteiskunnan keskeiset voimavarat näkyvät väestön yhteisöllisyyden, luottamuksen ja kansalaisaktiivisuuden asteessa, mikä puolestaan vaikuttaa maan yleiseen taloudelliseen, sosiaaliseen ja poliittiseen menestykseen.39 Voimavarat syntyvät
The new Member States countries face similar challenges with regard to the social and labour market participation of minorities.
Vähemmistöjen sosiaaliseen osallisuuteen ja työllistämiseen liittyvät ongelmat ovat uusissa jäsenvaltioissa samankaltaisia.
The problems of exclusion and discrimination faced by Roma communities and some Russian minorities in some new Member States are particularly acute36.
Romaniyhteisöjen ja joidenkin venäläisvähemmistöjen tietyissä uusissa jäsenvaltioissa kokema syrjäytyminen ja syrjintä on erityisen vaikea ongelma.36 Ongelmiin on puututtava yhdistelmällä työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta edistäviä ja syrjintää torjuvia toimenpiteitä.
These problems will have to be tackled through a combination of employment, social inclusion and anti-discrimination measures.
Uusien jäsenvaltioiden haaste tässä yhteydessä on puuttua syrjintään lainsäädännöllä ja ehkäisytoimilla.37 ja kasvavat vapaassa ja kukoistavassa kansalaisyhteiskunnassa, mutta niiden kehitys estyy, jos kansalaisyhteiskunnan kehittyminen tukahdutetaan.
Addressing discrimination through legislation and pre-emptive measures constitutes a challenge for the new Member States in this connection37.
Yksi edeltäneen poliittisen hallitusjärjestelmän turmiollisista seurauksista useimmissa Keski- ja Itä-Euroopan uusissa jäsenvaltioissa on kansalaisyhteiskunta, jossa osallistuminen julkiseen elämään on vähäistä ja jossa vallitsee epäluottamus julkisia instituutioita kohtaan.
4.5 Disability: policies for people with special needs
4.5 Vammaisuus: toimintalinjat ihmisille, joilla on erityistarpeita
Studies have found that the extent of civic mindedness within society, the prevalence of social norms promoting collective action and the degree of trust in public institutions are much less developed in transition economies, and have also confirmed the existence of correlations between measurements of these phenomena and economic growth40.
Tutkimuksissa on todettu, että yhteiskunnan yhteisöllisyys, yhteistoimintaa edistävien sosiaalisten normien yleisyys ja luottamus julkisiin instituutioihin ovat selvästi vähemmän kehittyneitä siirtymätalouksissa.
This is a much more socially-inclusive approach than one based on categorisation.
Tutkimuksissa on myös todettu korrelaatio näiden ilmiöiden ja talouskasvun välillä.40
In the early transition period people in the central and eastern European countries were found to have less trust in strangers and be less civic-minded than people in the EU, even though they professed as much altruism.
EU lähestyy vammaiskysymyksiä yksilöllisten tarpeiden eikä eri luokkien erottelun pohjalta.
They had strong family attachment while relying less on their friends and having smaller and more closed social circles.
Linja edistää sosiaalista osallisuutta luokitteluun perustuvaa linjaa paremmin.
At the same time, they scored much lower on civic participation and trust in institutions.
Ratkaisu kielii yleisemmästä siirtymisestä vammaispohjaisista ohjelmista valtavirtaistamiseen.38
The goal is to ensure that people with disabilities enjoy the same human rights as everyone else, by removing barriers and combating all forms of disability-related discrimination.
Tavoitteena on varmistaa, että vammaiset nauttivat samoista ihmisoikeuksista kuin muut, poistamalla esteitä ja vammaisuuteen perustuvaa syrjintää sen kaikissa muodoissa.
Civic Participation in the EU (percentage of people participating in at least one organised activity)
(ainakin yhteen järjestäytyneeseen toimintaan osallistuvien prosenttiosuus)
In many new Member States disability policies still tend to be oriented towards segregation rather than mainstreaming action across all policy areas.
Monissa uusissa jäsenvaltioissa vammaispolitiikka pyrkii yhä erottelemaan sen sijaan että se valtavirtaistaisi toimintaa kaikilla politiikan aloilla.
Moreover, although quota systems are prevalent there appears to be major problems with their practical enforcement.
Vaikka kiintiöjärjestelmät ovat yleisiä, niiden täytäntöönpano näyttää olevan käytännössä hyvin vaikeaa.
Disability policies in these countries are only now beginning to move away from the old-style ‘protectionist’ policies and medical models of disability.
Näiden maiden vammaispolitiikassa aletaan vasta nyt luopua vanhakantaisesta holhousajattelusta ja vammaisuuden lääketieteellisistä malleista.
This movement away from sheltered employment has, initially, led to higher unemployment for people with disabilities: so far it has not yet been compensated for by the necessary supportive policies and mainstream employment opportunities for disabled people, who may not posses the education, experience or training to be employable in the open labour market.
Tämä asteittainen luopuminen suojatyöpaikoista on ensi vaiheessa lisännyt vammaisten työttömyyttä.
In addition the focus on reasonable accommodation for disability in the Employment Equality Directive has not yet filtered through to policies and practices in many new Member States.
Sitä ei ole toistaiseksi korvattu tukitoimenpiteillä ja tavallisilla työllistymismahdollisuuksilla, joita vammaiset tarvitsevat, koska heillä ei ehkä ole vapailla työmarkkinoilla työllistymiseen tarvittavaa koulutusta tai kokemusta.
Source: 10 New Member States: Eurobarometer May 2002, EU15 countries: Eurobarometer 1998
Lähde: 10 uutta jäsenvaltiota: Eurobarometri toukokuu 2002, EU:n 15 vanhaa jäsenvaltiota: Eurobarometri 1998
35 Also of relevance to this discussion is work carried out under the European Commission Targeted Socio-Economic Research (TSER) Programme - Castles et al., Centre for Migration and Policy Research, University of Oxford, ISBN 92-894-5273-0.36 Joint Memoranda on Social Inclusion Dec.
35 Tähän asiaan liittyy myös työ, jota tehtiin osana Euroopan komission ohjelmaa Targeted Socio-Economic Research (TSER) – Castles et al., Centre for Migration and Policy Research, University of Oxford, ISBN 92-894-5273-0.36 Sosiaalisen osallisuuden edistämistä koskevat yhteiset muistiot, joulukuu 2003, julkaistu Euroopan komission www-sivustolla (http://europa.eu.int/comm/employment_social/soc-prot/soc-incl/jim_en.html).
2003 published on the web pages of the European Commission (http://europa.eu.int/comm/employment_social/soc-prot/soc-incl/jim_en.html) European Commission: Synthesis of the Joint Memoranda on Social Inclusion, Brussels, March 2004.37 Equality, Diversity and Enlargement - Report on measures to combat discrimination in acceding and candidate countries. Commissioned expert Report, European Commission, DG Employment and Social Affairs, Brussels 2003.38 "Equal opportunities for people with disabilities: A European Action Plan" COM(2003)650.39 A growing literature has sought to conceptualise civil society capacities in the notion of social capital.
Euroopan komissio: Tiivistelmäraportti sosiaalisen osallisuuden edistämistä koskevista yhteisistä muistioista, Bryssel, maaliskuu 2004.37 ”Equality, Diversity and Enlargement – Report on measures to combat discrimination in acceding and candidate countries”, asiantuntijaraportti, Euroopan komissio, työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosasto, Bryssel, 2003.38 ”Yhtäläiset mahdollisuudet vammaisille: eurooppalainen toimintasuunnitelma”, KOM(2003) 650.39 Kirjallisuudessa pyritään yhä enemmän esittämään kansalaisyhteiskunnan voimavarat sosiaalisen pääoman käsitteen muodossa.
The European Commission is investigating the potential, practical applicability of this concept.40 C. Haerpfer, C. Wallace and L. Mateeva : Social Capital and Civic Participation in Accession Countries and Eastern Europe. Expert paper prepared for the European Commission, Vienna 2003.
Euroopan komissio tutkii mahdollisuutta soveltaa käsitettä käytännössä.40 C. Haerpfer, C. Wallace ja L. Mateeva: ”Social Capital and Civic Participation in Accession Countries and Eastern Europe”, Euroopan komissiolle laadittu asiantuntijalausunto, Wien 2003.
Direct collective bargaining coverage, selected EU countries
Suorien työehtosopimusneuvotteluiden kattavuus tietyissä EU:n jäsenvaltioissa
However, the difficulties of transition from central planning and totalitarian rule are still visible in the structures, capacities and overall functioning of the different levels of government in the CEE new Member States.
Keskussuunnittelusta ja totalitäärisestä järjestelmästä irtautumisen vaikeudet näkyvät kuitenkin yhä Keski- ja Itä-Euroopan uusien jäsenvaltioiden rakenteissa, kapasiteetissa ja hallinnon eri tasoilla.
Possibilities for developing modern governance practices, such as the involvement of central stakeholders from civil society in decision-making and policy implementation at the regional and local level, are constrained.
Mahdollisuudet kehittää hyvät, modernit hallintotavat, kuten kansalaisyhteiskunnan sidosryhmien osallistuminen päätöksentekoon ja politiikan toteuttamiseen alue- ja paikallistasolla, ovat rajoitetut.
Representative, well-organised and capacious NGOs are not frequent.
Edustavat, hyvin organisoidut ja laajat kansalaisjärjestöt eivät ole yleisiä.
Moreover, the administrative and decision-making resources of local government authorities are not generally of a kind which allows them to work closely with civil society in the implementation of social policy measures.
Paikallisviranomaisten hallinto- ja päätöksentekoresurssit eivät myöskään yleensä ole sellaisia, että ne voisivat tehdä läheistä yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa sosiaalipolitiikan täytäntöönpanossa.
In order to improve capacities in social policy governance it will be important that the new Member States, with support from the Community, continue to stimulate the development of civil society organisations.
Jotta voidaan parantaa hallintotapaa sosiaalipolitiikassa, on tärkeää, että uudet jäsenvaltiot jatkavat – yhteisön tuella – kansalaisjärjestöjen kehittämistä.
Despite sustained efforts to develop industrial relations and social dialogue in the new CEE Member States, the social partners in most of these countries still face challenges with a view to fully participating in economic and social governance which the European Social Model attributes to them.
Vaikka Keski- ja Itä-Euroopan uusissa jäsenvaltioissa on herkeämättä pyritty kehittämään työmarkkinasuhteita ja työmarkkinaosapuolten yhteyksiä, useimmissa näistä maista työmarkkinaosapuolilla on yhä vaikeuksia osallistua täysimääräisesti taloudelliseen ja työmarkkina- ja sosiaalipolitiikan ohjausjärjestelmään, jossa niiden eurooppalaisen yhteiskuntamallin mukaan olisi oltava mukana.
The bipartite level needs to be strengthened.
Osapuolten edustamaa kaksikantatasoa on kehitettävä.
While there are considerable differences between the industrial relations regimes in the old and most of the new Member States, there are also important similarities.
Vaikka työmarkkinasuhteiden järjestämisessä on huomattavia eroja vanhojen ja useimpien uusien jäsenvaltioiden välillä, myös merkittäviä yhtäläisyyksiä löytyy.
For example in the structure of trade union organisation at the national level and in trade union density where the new Member States tend to fit into the existing clusters of variation in EU-15 countries.
Esimerkiksi ammattiyhdistysliikkeen rakenne ja ammattiyhdistysten yleisyys ovat seikkoja, joiden suhteen uudet jäsenvaltiot löytävät paikkansa EU:n 15 vanhan jäsenvaltion määrittelemältä vaihteluväliltä.
As indicated in Graph 9, variations within both groups of countries are substantial.
Kuten kuviosta 9 käy ilmi, erot kummankin maaryhmittymän sisällä ovat tuntuvia.
One major difference being that in most of these new Member States organisational density is much lower and that collective bargaining at bipartite level is limited, as employer organisations often do not engage in such negotiations.
Uusia jäsenvaltioita on haarukan molemmissa päissä, tosin useimmat niistä sijoittuvat viimeiseen neljännekseen.
Tripartism exists in varying, more or less formalised shapes and with different degrees of social partner involvement in most of the EU-15 countries, a development which has gathered momentum in the run-up to the introduction of EMU.
Kolmikantamallia käytetään vaihtelevissa, enemmän tai vähemmän vakiintuneissa muodoissa useimmissa EU:n 15 vanhasta jäsenvaltiosta työmarkkinaosapuolten osallistumisasteen vaihdellessa.
In EU-15 countries this is only echoed in the UK and to a lesser extent for some issues in Luxembourg and France.
Kehitys voimistui talous- ja rahaliiton toteutumisen
The development of the role and strength of bipartite collective bargaining and of trade unions and employer organisations is actively supported by the European social partners (as indicated in their joint work programme 2003-2005) and is expected to improve with the further stabilisation and growth of the economy, but a supportive environment of government policies will also be called for.
Koska työnantajajärjestöt piti Keski- ja Itä-Euroopan uusissa jäsenvaltioissa luoda tyhjästä 1990-luvulla, yhtäläisyydet tässä suhteessa EU:n vanhojen jäsenvaltioiden kanssa ovat huomattavasti vähäisempiä, joskin niitä löytyy.