natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Let us note that the list of threshold values established by Member States may be prone to regular reviews within the river basin management planning framework, which may lead to additional substances being considered (in case of new identified risks) or the deletion of substances (in case formerly identified risks no longer exist).
Jäsenvaltioiden vahvistamaa listaa raja-ar-voista voidaan kuitenkin tarkistaa säännöllisin väliajoin tehtävissä vesienhoitosuunnitelmien tarkistamisien yhteydessä, minkä yhteydessä voidaan harkita uusien aineiden lisäyksiä (siinä tapauksessa, että tunnistetaan uusia riskejä) tai olemassa olevien aineiden poistamista (siinä tapauksessa, että aiemmin määritellyt riskit eivät enää uhkaa pohjavettä).
Regarding compliance, evaluation will be based on a comparison of monitoring data with numerical standard values (EUwide groundwater quality standards and/or threshold values).
Direktiivin vaatimustenmukaisuuden arviointi perustuu seurantatietoon ja asetettuihin numeerisiin laatustandardeihin (EU- tason pohjaveden laatustandardit ja/tai kansalliset raja-arvot).
In principle no groundwater body will be allowed to exceed these standard values.
Periaatteessa missään pohjavesimuodostumassa ei sallita näiden laatustandardien ylityksiä.
It is recognised that standard values being exceeded may be due to a local pressure (e.g. point source pollution) that does not endanger the status of the overall groundwater body concerned.
On tunnustettu, että laatustandardit voivat ylittyä paikallisesti pohjaveteen kohdistuvan paineen (pistemäisen päästölähteen) vaikutuksesta, joka ei vaaranna koko pohjavesimuodostuman tilaa.
Therefore, the directive opens the possibility to investigate the reasons why values are exceeded and decide on the chemical status classification on the basis of actual risks for the overall groundwater body (i.e. risks to human health, associated aquatic ecosystems or related terrestrial ecosystems, and legitimate uses and functions of groundwater).
Siksi direktiivi antaa mahdollisuuksia tutkia syitä miksi pitoisuudet ylittyvät ja päättää kemiallisen tilan luokituksesta koko pohjavesimuodostuman osalta koko muodostumaan kohdistuvien kokonaisriskien perusteella (riskit ihmisen terveydelle, pohjaveteen yhteydessä oleville vesiekosysteemeille tai maaekosysteemeille, pohjaveden käytölle ja sen muulle vaikutukselle). Tämä merkitsee sitä, että tilanteita, joissa standardiarvot ovat ylittyneet voi ilmetä.
This means that situations might occur where standard values having been exceeded will correspond to local pressures needed to be controlled and possibly remedied without classifying the groundwater body with “poor status”.
Tämän vuoksi paikallisista paineista, joita tulee valvoa ja mahdollisesti kunnostaa, johtuvista pohjaveden laatustandardien ylityksistä huolimatta pohjavesimuodostuma voidaan jättää luokittelematta huonoon tilaan.
Other situations will show that one or more cases of standard value overruns may represent a serious threat to a groundwater body and thus lead it to reach “poor status” classification.
Toisaalta taas yhden tai useamman laatustandardin ylittävä pitoisuus saattaa edustaa merkittävää uhkaa koko pohjavesimuodostumalle ja johtaa sen vuoksi muodostuman luokittelemisen huonoon tilaan.
Decisions will be taken on a case-by-case basis in the WFD river basin management planning framework.
Päätökset luokituksesta tehdään tapauskohtaisesti vesienhoitosuunnittelun järjestämisen puitteissa.
Trend identification and reversal
Nousevien pitoisuusmuutosten määrittäminen ja kääntäminen laskeviksi
Another element covered by Article 17 of the WFD concerns the identification of sustained upward pollution trends and their reversal.
Toinen asia vesipuitedirektiivin artiklan 17 valtuutuksessa on pilaavien aineiden pysyvien nousevia pitoisuusmuutosten toteaminen ja niiden kääntäminen laskeviksi.
This is the second “pillar” of the new directive, which stipulates that such trends will have to be identified for any pollutants characterising groundwater as being at risk (this is linked to the analysis of pressures and impacts carried out under the WFD).
Tämä on toinen uuden pohjavesidirektiivin peruspilareista, joka määrää, että kyseiset pitoisuusmuutokset on tunnistettava kaikkien pilaavien aineiden osalta, joiden perusteella pohjavesi yksilöidään riskinalaiseksi (liittyy vesipuitedirektiivin perusteella suoritettuun paineiden ja vaikutusten tarkasteluun).
The issue of “significance” is clarified in Annex IV of the directive. This is linked to statistical significance (purely mathematical) and environmental significance, which itself relates to actual risks represented by the identified upward trends.
Kysymystä pitoisuusmuutoksen merkittävyydestä on selvennetty direktiivin liitteessä IV ja sen on todettu tarkoittavan tilastollista (puhtaasti matemaattinen) ja ympäristöllistä merkittävyyttä, joka sinänsä viittaa tunnistettujen nousevien pitoisuusmuutosten aiheuttamiin todellisiin riskeihin.
The reversal obligation establishes that any significant and sustained upward trend will have to be reversed when reaching 75% of the values of EU-wide groundwater quality standards and/or threshold values (Figure 7).
Velvoite kääntää pitoisuusmuutos tarkoittaa, että minkä tahansa pilaavan aineen merkittävä ja pysyvä nouseva pitoisuusmuutos on käännettävä, kun pitoisuus pohjavedessä saavuttaa 75 % EU- tason pohjaveden laatustandardiarvoista tai kansallisista raja-arvoista (kuva 7).
This principle rule may be adapted according to local circumstances justifying a different percentage value.
Tätä perussääntöä voidaan sovittaa paikallisista olosuhteista johtuen asettamalla eri % -osuus.
In other words, situations might justify a trend reversal when values reach 50% of the standards (in case of high aquifer vulnerability) whereas values higher than 75% could be accepted in cases where the risks of exceeding the quality standards are unlikely.
Toisin sanoen, olosuhteet voivat oikeuttaa pitoisuusmuutosten kääntämiseen jo, kun pitoisuus saavuttaa 50 % asetetuista laatustandardeista (erittäin pilaantumisherkän akviferin ollessa kyseessä).
Trend reversals have to be undertaken through the programme of measures of the WFD where the parent legislations are the implementation tools for ensuring effective actions (e.g. Nitrates Directive, IPPC Directive, etc.).
Kun taas 75 % korkeammat arvot voidaan hyväksyä tapauksissa, joissa riskit asetettujen laatustandardien ylitykselle ovat epätodennäköiset. Nousevien pitoisuusmuutosten
Starting pont for trend reversal as % of GW standardor TV (depending on trend and associated risk)
Nousevan pitoisuusmuutoksen kohta, jossa pitoisuus käännetään laskevaksi; prosenttia laatunormista tai raja-arvosta (riippuu pitoisuusmuutoksesta ja liittyvästä riskistä)
Thresholdvalue orstandard
Raja-arvo tai laatunormi
Baseline level
Perustaso
Natural background levels
Luontainen taustapitoisuus
Base year
Perustason vuosi
Time (years)
AIka (vuosia)
Measures to prevent or limit pollutant inputs
Toimenpiteet pilaavien päästöjen estämiseksi tai vähentämiseksi
This is the third core element of the directive.
Tämä on kolmas direktiivin ydinkohta.
Measures to prevent or limit the introduction of pollutants into groundwater are covered by the existing Groundwater Directive.
Vanha pohjavesidirektiivi kattaa jo toimenpiteet pohjavettä pilaavien aineiden päästämisen estämiseksi tai rajoittamiseksi.
It contains elements which are now covered by other directives such as the Landfill Directive, which makes it redundant in some aspects in relation to the WFD programme of measures.
Se pitää sisällään pohjavesipuitedirektiivin, jotka nyt sisältyvät muihin direktiiveihin kuten kaatopaikkadirektiiviin, ja jotka tekevät vanhan pohjavesidirektiivi joiltain osin tarpeettomaksi suhteessa vesipuitedirektiivin toimenpideohjelmaan.
This is why it was decided to repeal this directive under the WFD in 2013 (i.e. one year after the programmes of measures are made operational).
Tästä syystä se päätettiin kumota vesipuitedirektiivillä vuoteen 2013 mennessä (vuoden päästä siitä, kun toimenpideohjelmat on pantu käytäntöön).
But some provisions would have been lost without an appropriate follow-up after the directive is repealed, especially the specific requirements on the prevention of inputs of hazardous substances into groundwater and the limitation of inputs of other pollutants.
Mutta jotkut säännökset menetettäisiin ilman asiaankuuluvaa jatkoa sen jälkeen, kun direktiivi kumotaan, erityisesti vaatimukset tiettyjen haitallisten aineiden päästöjen estämisestä pohjaveteen ja muiden pilaavien aineiden päästöjä koskevat rajoitukset.
Consequently, the new directive (GWD) includes legal requirements to prevent or limit inputs of pollutants intro groundwater that coincide with existing provisions under the old directive while being in line with the WFD. This implies that measures to prevent or limit pollution under the GWD are those established by the WFD (which will have to be operational by 2012).
Tästä syystä uusi direktiivi sisältää säädöksen pilaavien päästöjen estämisestä tai rajoittamisesta pohjaveteen, jotka ovat yhteneviä vanhan direktiivin olemassa olevien säännöksien kanssa ja linjassa vesipuitedirektiivin kanssa.
Under the new directive, the prevention and limiting provisions will be streamlined and be consistent with WFD river basin management planning.
Tämä merkitsee, että pohjavesidirektiivin toimenpiteet pilaantumisen es-
The “Prevent and Limit” provisions linked to an evaluation of risks of inputs (and of the understanding of the system)
Kuva 8 – Säännökset pohjaveden päästöjen estämiseksi ja rajoittamiseksi sekä yhteydet päästöriskin arviointiin (pohjavesisysteemin kokonaisuuden hahmottaminen)
– rainwater, rivers, lakes, etc.– risks, discharges, direct or indirect inputs
– sadevesi, joet, järvet, jne.– riskit, imeytyminen, suorat ja epäsuorat päästöt
RECEIVING MEDIUM
VASTAANOTTAVA YMPÄRISTÖ
PROCESSES
PROSESSIT
– saturated zone– unsaturate zone– groundwater body
– kyllästynyt vyöhyke– kyllästymätön vyöhyke– pohjavesimuodostuma
– fluxes (unsaturated and saturated)– adsorption, ionic, exchanges, redox reactions– dissolution / precipitation– bacterial activity
– virtaukset (kyllästynyt ja kylläs-tumätön)– adsorptio, ionin vaihto, redox reaktiot– haihtuminen / sade– mikrobiaktiivisuus
– texture– structure– mineral content– organic matter
– koostumus– rakenne– mineraalikoostumus– orgaaninen aines
= PREVENT
= ESTÄÄ
Risks of inputs
Päästöriskit
= LIMIT
= RAJOITTAA
Towards effective implementation
Kohti tehokasta toteutusta
The new directive on groundwater is an integral part of a comprehensive regulatory framework represented by the WFD.
Uusi pohjavesidirektiivi on olennainen osa yhtenäistä vesipuitedirektiivin edustamaa laajaa lainsäädännöllistä puitetta.
The success of its implementation will thus closely depend upon the effective implementation of relevant groundwater parts of the WFD as well as of parent legislations in the agricultural, industrial, urban and waste sectors.
Sen toimeenpanon onnistuminen riippuu siksi kiinteästi vesipuitedirektiivin pohjavettä koskevien osien toimeenpanosta kuin myös olemassa olevan maatalous, teollisuus-, yhdyskunta- ja jätesektorien lainsäädännön tehokkaasta toimeenpanosta.
The following series of WFD milestones pave the way for further implementation steps:
Pohjavesidirektiivin toimeenpano perustuu vesipuitedirektiivin seuraaville kulmakiville:
Analysis of pressures and impacts under Article 5 of the WFD: this has already been reported by Member States and used to identify groundwater bodies “at risk”.
Vesipuitedirektiivin artiklan 5 mukaiset paineiden ja vaikutusten tarkastelut: Jäsenvaltiot ovat jo raportoineet näiden tarkastelujen tulokset ja käyttäneet niitä hyväkseen riskipohjavesimuodostumien määrittelyssä.
This analysis represents a key element of the new directive as it has a direct implication on the setting of threshold values and trend obligations.
Tämä tarkastelu edustaa uuden direktiivin keskeistä toimeenpanoa koska sillä on suora vaikutus raja-arvojen asettamisessa ja nouseviin pitoisuusmuutoksiin liittyviin velvoitteisiin.
Monitoring programmes were created and made operational by the end of 2006 on the basis of the above identification.
Seurantaohjelmat on laadittu ja ne ovat toiminnassa vuoden 2006 lopussa edellä mainitun tarkastelujen tulosten perusteella.
The gathering of data will also be of key importance for refining the risk assessment, thus helping to clearly identify the substances which have to be considered by Member States for establishing threshold values.
Seurantatiedolla on myös tärkeä osa riskin arvioinnin tarkistamisessa, koska se auttaa tunnistamaan aineet, joita jäsenvaltioiden täytyy harkita ra-ja-arvoja asettaessaan.
The development of the first River Basin Management Plan is obviously a core milestone for the overall WFD, and thus also for groundwater (Figure 9).
Ensimmäisen vesienhoitosuunnitelman laatiminen on jo sinänsä keskeinen välitavoite koko vesipuitedirektiiville ja siten myös pohjavesille (kuva 9).
The first plan is being developed
Jäsenvaltiot laativat ensimmäisen
by Member States for public consultation by the end of 2008 and will be published at the end of 2009.
suunnitelman yleistä kuulemista varten vuoden 2008 loppuun mennessä ja se julkaistaan vuoden 2009 loppuun mennessä.
In this context, programmes of measures will have to be designed and made operational by 2012 in order to meet the WFD good status objectives by 2015.
Toimenpideohjelmien tulee olla laaditut ja pantu toimeen vuoteen 2012 mennessä, jotta vesipuitedirektiivin hyvän tilan tavoitteet saavutetaan vuoteen 2015 mennessä.
Integration in the context of the river basin management planning
➡ Kaikki vedet➡ Vesien ympärillä, suojelualueet➡ Laatu ja määrä➡ Kaikki käyttäjät /Sektorikohtaiset toimintalinjat
➡ All waters➡ Around water, protected areas➡ Quality & quantity➡ All users / Sectorial policies ➡ Cooperation for Definition of River Basin Management Plan including an analysis of pressures, impacts and uses
➡ Yhteistyö vesienhoitosuunnitelmien laatimiseksi sisältää myös tarkastelun vesiin kohdistuvista paineista, niiden vaikutuksista ja käytöstä.
Source of original sketch: Ministry of the environment, Québec, Canada.
Alkuperäispiirroksen lähde: Ministry of the environment, Québec, Canada
Specific milestones of the new directive
Uuden direktiivin erityiset kulmakivet
Specific milestones of the new directive relate to:
Uuden direktiivin erityiset tavoitteet liittyvät:
The establishment of threshold values which have to be reported by Member States for the first time by the end of 2008.
Raja-arvojen asettamiseen, jotka jäsenvaltioiden täytyy raportoida ensimmäistä kertaa vuoden 2008 loppuun mennessä.
As highlighted below, a high level of cooperation is required to ensure that threshold values will be set in a consistent and comparable manner throughout the EU.
Kuten alla esitetään, vaaditaan yhteistyötä korkealla tasolla, jotta taataan raja-arvojen yhteinen ja vertailukelpoinen asettamistapa koko EU:ssa.
Updates of the threshold values (substances considered and numerical values) will be possible in the framework of the RBPM reporting.
Raja-arvojen päivittäminen (huomioitavat aineet ja pitoisuudet) on mahdollista vesienhoitosuunnitelmien tarkistusten raportointien yhteydessä.
Trend studies based on new monitoring data and existing information.
Nousevien muutossuuntien selvittämiseen, joka perustuu sekä uuteen seurantatietoon että olemassa olevaan tietoon.
Identified trends should in principle be included in the first RBMP with associated measures to reverse them, if appropriate, but it is recognised that it might be too early (with only two years worth of data) to guarantee such reporting.
Mikäli mahdollista tunnistetut nousevat pitoisuusmuutokset ja toimenpiteet niiden kääntämiseksi laskeviksi pitäisi periaatteessa sisältyä ensimmäiseen vesienhoitosuunnitelmaan, mutta on todettu, että saattaa olla vielä liian aikaista kyseisten tarkastelujen raportointi (vain kahden vuoden ajalta dataa).
In practice, this means that trends will likely only be reported at the end of the RBMP in 2015.
Käytännössä tämä tarkoittaa, että nousevat pitoisuusmuutokset tullaan todennäköisesti raportoimaan vasta vesienhoitosuunnitelmakauden lopussa vuonna 2015.
This does not infer that measures should not be operational before then since these would are likely to have a positive effect on pollution trends,
Tästä ei pidä vetää johtopäätöstä, että toimenpiteitä ei pitäisi panna toimeen ennen kyseitä ajankohtaa, koska niillä on todennäköisesti positiivisia vaikutuksia nouseviin pitoisuusmuutoksiin.
Another specific milestone concerns the review of the directive on the basis of scientific developments scheduled to take place in 2013.
Yksi erityinen välitavoite koskee tieteessä tapahtuneen edistyksen perusteella tehtävää direktiivin tilannekatsausta, jonka on tarkoitus tapahtua vuonna 2013.
Supporting guidelines – cooperation on implementation
Kantavat suuntaviivat – yhteistyö toimeenpanossa
As highlighted above, effective implementation will depend on a high level of cooperation between Member States’ environment agencies or ministries, stakeholders representing different sectors (agriculture, industry, and urban), NGOs, the scientific community and the European Commission.
Kuten yllä on tuotu esille, tehokas toimeenpano riippuu yhteistyöstä eri jäsenvaltioiden ympäristövirastojen tai -minis-teriöiden, eri sektorien edustajien (maatalous, teollisuus ja yhdyskunta), eri kansalaisjärjestöjen, tieteellisen yhteisön ja Euroopan komission välillä.
Awareness is thus at the heart of the Common Implementation Strategy of the WFD, which has been operational since 2001 (see paragraph 2.3.3).
Tietoisuus on vesipuitedirektiivin jo vuodesta 2001 asti toimineen yhteisen toimeenpanostrategian ydin (ks. kappale 2.3.3).
In this context, the Groundwater Working Group gathers more than 80 experts who meet twice a year to exchange best practices, discuss technical difficulties about implementation, and develop guidance documents.
Pohjavesi -työryhmä kokoaa yhteen yli 80 asiantuntijaa, jotka tapaavat kaksi kertaa vuodessa vaihtaakseen parhaita käytäntöjä, keskustellakseen toimeenpanon teknisistä vaikeuksista ja kehittääkseen ohjeita.
This working group has been active since 2002 in helping the Commission to develop the directive proposal published in 2003.
Tämä työryhmä on toiminut vuodesta 2002 auttaakseen komissiota kehittämään direktiiviesitystä, joka julkaistiin vuonna 2003.
It then focused its energy on the development of key guidance documents published in 2006, namely:
Sen jälkeen työryhmä keskittyi direktiiviin liittyvien keskeisten asioiden ohjeiden laatimiseen, jotka julkaistiin vuonna 2006:
Guidance document on groundwater monitoring, providing practical information about WFD groundwater monitoring provisions;
Ohje pohjaveden seurannasta, joka tarjoaa käytännön tietoa vesipuitedirektiivin edellyttämistä pohjaveden tarkkailusäännöksistä;
Guidance document on groundwater in protected areas, clarifying the links between the WFD groundwater provisions and the drinking water regulatory framework;
Ohje pohjavedestä suojelluilla alueilla, joka selkiyttää yhteyttä vesipuitedirektiivin pohjavesisäännösten ja juomavesisääntelyn välillä;
Guidance document on the clarification of the terms ‘direct and indirect’ inputs, aiming to provide recommendations on how to design measures for the prevention or limitation of pollutant inputs into groundwater.
Ohje termien ”suorat ja epäsuorat” päästöt selkeyttämisestä, jossa on suosituksia kuinka suunnitella toimenpiteitä estämään tai vähentämään pilaavien päästöjen pääsyä pohjaveteen.
Other guidance documents are being developed or planned, they concern in particular:
Muut ohjeet ovat kehitteillä tai suunnitteilla ja ne koskevat erityisesti:
Compliance issues, including recommendations on the establishment of threshold values and related compliance requirements, as well as technical specifications about trend identification and reversal. Discussions about compliance concern chemical as well as quantitative status.
Direktiivin säännösten vaatimuksiin liittyviä kysymyksiä, sisältäen suosituksia raja-arvojen määrittämisestä ja niiden noudattamisen vaatimuksia, kuin myös tarkempia teknisiä ohjeita pilaavien aineiden nousevien pitoisuusmuutosten tunnistamiseen ja kääntämiseen sekä johtopäätelmiä direktiivin kemiallisen ja määrällisen tilan vaatimusten täyttämisestä.
Land use and groundwater, seeking to clarify links with the agriculture regulatory framework (including cross-compliance under the CAP reform) as well as provisions concerning large-scale contaminated sites.
Maankäyttöä ja pohjavettä, tavoitteena selkeyttää yhteyttä maatalouteen liittyvien säädösten (ml. yhteisön maatalouspolitiikan uudistuksen) kuin myös laajojen pilaantuneiden maa-alueiden säädösten kanssa.
This document will also discuss aspects of climate change and how it may affect groundwater management.
Tämä asiakirja käsittelee myös ilmastonmuutosta ja kuinka se voi vaikuttaa pohjaveden suojeluun.
Supporting research
Toimeenpanoa tukeva tutkimus
The Treaty establishing the European Union indicates that Research Framework Programmes have to serve two main strategic objectives.
Euroopan Unionin perussopimuksessa todetaan, että tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelmien täytyy palvella kahta strategista päätavoitetta.
First, it provides a scientific and technological basis for industry and encourages its international competitiveness.
Ensiksi tarjota tieteellisen ja teknologisen perustan teollisuudelle ja kannustaa sen kansainvälistä kilpailukykyä.
And second, it promotes research activities in support of other EU policies.
Toiseksi edistää tutkimustoimintaa, joka on linjassa muun EU- politiikan kanssa.
To this end, Framework Programmes are designed to help solve problems and respond to major socio-economic challenges faced by society.
Puiteohjelmat on suunniteltu auttamaan ongelmien ratkaisemisessa ja vastamaan suurimpiin yhteisöä koskettaviin sosio-ekonomisiin haasteisiin.
The Research Framework Programme (FP) is the European Union’s main instrument for funding research and development.
Tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelmat ovat Euroopan Unionin pääinstrumentti tutkimuksen ja kehittämisen rahoittamisessa.
The Sixth FP ended in December 2006 and the current research programme is the Seventh FP, which started in January 2007 and will run until the end of 201319.
Kuudes ohjelma päättyi joulukuussa 2006 ja nykyinen tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelma, joka alkoi tammikuussa 2007, on seitsemäs ja päättyy vuoden 2013 lopussa19.
The FP6 was the Commission’s response to the requirements of the Lisbon Summit in March 2000, which called for a better use of European research by creating an internal market for science and technology (the European Research area). The 6th
Tutkimuksen ja kehittämisen kuudes puiteohjelma (FP 6) oli Komission vastaus Lissabonin huippukokouksessa maaliskuussa 2000 esitetyille vaatimuksille, jossa peräänkuulutettiin Eurooppalaisen tutkimuksen parempaa käyttöä luomalla sisäiset markkinat tieteelle ja teknologialle (Euroopan tutkimusalue).
FP opened the possibility to fund “tailor-made” projects in response to research needs formulated by policy-makers.
Kuudes tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelma avasi mahdollisuuden rahoittaa räätälöityjä projekteja tuottamaan vastauksia päätöksentekijöiden muotoilemille tutkimustarpeille.
Regarding groundwater, this resulted in the launching and development of the BRIDGE project (standing for “Background cRiteria for the IDentification of Groundwater thrEsholds”), which was designed to develop a common methodology intended to be used by Member States for establishing groundwater threshold values (thus directly supporting the newly adopted Groundwater Directive)20.
Pohjavesien osalta tämä johti BRIDGE- projektin (Background criteria for the Identification of Groundwater thresholds) käynnistämiseen ja kehittämiseen, joka suunniteltiin yhteisen menetelmän kehittämiseksi pohjaveden raja-arvojen määrittämiseksi jäsenvaltioissa (näin ollen se tuki suoraan vasta hyväksyttyä pohjavesidirektiiviä)20.