natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The cohesion countries continued to narrow thegap with the other countries in the Union, apartfrom Greece. Ireland experienced a sustained rate ofgrowth with per capita GDP in purchasing power parity reaching 118% of the Community average in2001 (as against 115% in 2000 and only 64% in1988).
Koheesiomaat Kreikkaa lukuun ottamatta ovatedelleen kuroneet umpeen eroa muihin unioninmaihin.Irlannissa kasvu on ollut huomattava, ja senasukaskohtainen BKT ostovoimayksikkönä kohosivuonna 2001 118 prosenttiin yhteisön keskiarvosta(vuonna 2000 se oli 115 prosenttia ja vuonna 1988vain 64 prosenttia).
Regional disparities within Member States continued to widenin 2000.
Alueelliset erot jäsenvaltioiden sisällä ovat jatkuvasti kasvaneetvuoden 2000 aikana.
As a result of convergencebetween Member States, however, overall disparitiesbetween regions within the EU15 remained virtuallyunchanged between 1995 and 2000.
Kokonaiserotviidentoista jäsenvaltion Euroopan alueiden välilläovat kuitenkin pysyneet lähes ennallaan vuosien 1995ja 2000 välillä jäsenvaltioiden välisen lähentymisentakia.
•In 2001 the rate of growth of employment waslow, rising by 1.3%.
•Työllisyyden kasvu on hidastunut vuonna2001: työllisyysaste kasvoi 1,3 prosenttia.
It was highest in Denmark,the Netherlands and Sweden and lowest in Italyand Greece.
Se onkorkein Tanskassa, Alankomaissa ja Ruotsissa jaalhaisin Italiassa ja Kreikassa.
At the same time, the rate of unem-ploymentwas slightly up in the first half of 2002,reaching 7.7%.
Samanaikaisestityöttömyyskasvoi hieman vuoden 2002 alkupuoliskolla ja työttömyysaste nousi 7,7 prosenttia.
It was especially high in Italy,Greece and Spain, where women and young people were the main groups affected.
Seon erityisen korkea Italiassa, Kreikassa ja Espanjassa, missä se koskee ennen kaikkea naisiaja nuoria.
In the Objective 1 regions,per capita incomeremained slightly above 71% of the Communityaveragein 2000.
Tavoite 1 -alueillatulot asukasta kohden ovat pysyneet vuonna 2000 hieman yhteisön 71 prosentin keskiarvon yläpuolella.
The catching-up effect is best measured over a five-year period, when the income gapclosed by 1.5 points between 1995 and 2000 and bytwo points in the regions eligible under Objective 1since 1989, underlining the long-term effectivenessof the Structural Funds.
Tason nousu näkyy selvimmin tarkasteltaessa viisivuotisjaksoa, sillä tuloerot ovatkaventuneet 1,5 prosenttiyksikköä vuosien 1995 ja2000 välillä ja 2 prosenttiyksikköä alueilla, jotka ovatsaaneet tavoite 1 -tukea vuodesta 1989.
The EU25 will consist of three groups of countries(see graph on page16):
Se kertoorakennerahastojen tehokkuudesta pitkällä aikavälillä.
•Regional disparities in employmenthave nar-rowedbut remain significant: regions with thehighest rate of employment have an average of78.1%, while in those with the lowest rate, it is48%.
•Työllisyyden alueelliset erot ovat vähentyneet,mutta ne ovat edelleen merkittäviä:korkeimmil-latyöllisyysastealueilla aste on keskimäärin78,1prosenttia, alhaisimmilla 48,6 prosenttia.Työttömyysasteina ero on 2,3–19,7 prosenttia alueen mukaan.
The gap in terms of unemployment ratesranges from 2.3% to 19.7% depending on region.Between regions within the same Member State,the widest gaps are to be found in France and Italy.
Saman jäsenvaltion alueiden välillätodetut suurimmat erot ovat Ranskassa ja Italiassa.
•the eight poorest future Member States (with a percapita GDP equivalent to 42% of the Communityaverage);
25 jäsenvaltion unionissa on kolme pääryhmää(kaavio sivulla 16) :
•Social cohesionis continuing to show a slowimprovement. The amount separating the totalincome of the most prosperous regions and thepoorest ones has fallen, as has the number of Europeans living below the national povertythreshold.
•Sosiaalinen koheesioetenee edelleen hitaasti.Ero vauraimpien ja köyhimpien alueiden kokonaistulojen välillä on pienentynyt, samoin köyhyysrajanalapuolella elävien eurooppalaisten määrä.
•an intermediary group (Spain, Cyprus, Portugal,Slovenia, Greece) with a per capita GDP between71% and 92% of the Community average;
•kahdeksan köyhintä tulevaa jäsenvaltiota (joidenasukaskohtainen BKT on 42 prosenttia yhteisönkeskiarvosta),
In the candidate countries:
•keskiryhmä (Espanja, Kypros, Portugali, Slovenia,Kreikka), 71–92 prosenttia yhteisön keskiarvosta
•a group that includes the other existing Member States, with an average per capita GDP equivalentto 115% of the Community average.
•muut nykyiset jäsenvaltiot, joissa keskimääräinen BKT asukasta kohden on 115 prosenttia yhteisönkeskiarvosta.
•employment was affected by the 2001 economiccrisis.
•Työllisyys on kärsinyt vuoden 2001 talouskriisistä.Viisi vuotta kestänyt työllisyysasteen jatkuvalaskuon voimistunut huolimatta tuntuvasta noususta palvelualalla.
The steady decline in the rate of employ-mentin the last five years has continued, despite asubstantial rise in the services sector.
Työllisyysaste on edelleen kuusiprosenttiyksikköä alle viidentoista jäsenvaltionunionin keskiarvon (vain Sloveniassa ja Kyproksellatyöllisyysaste ylittää yhteisön keskiarvon).
•regional disparities in employment are smaller thanin the EU but remain significant.
•Työllisyyden alueelliset erot ovat pienemmät kuin EU:ssa, mutta pysyvät merkittävinä.
In 2001 the rate ofjoblessness was 13%; it was 24.3% in the mostaffected regions and 3.6% in those suffering least.
Työttömyysastevuonna 2001 oli 13 prosenttia. Se on noussut 24,3prosenttiin pahiten kärsineillä alueilla ja 3,6 prosenttiin vähiten kärsineillä alueilla.
In the EU25, disparities in terms of employmentand social cohesion will widen.
Laajentumisen jälkeen erot kasvavat.
The average rate ofjoblessness will rise, in the same way as the share ofagricultural employment.
Tuoreimpientilastojen mukaan viidentoista jäsenvaltion 48 alueella (18 prosenttia väestöstä) tulot asukasta kohden olivat alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta.
Industrial employment will
25 jäsenvaltion laajentuneessa unionissa alueita on 67, eli 25prosenttia väestöstä.
Once enlargement takes place, disparities are goingto widen.
Laajentuneessa unionissa erot kasvavat työllisyyden ja sosiaalisen koheesion alalla.
The most up-to-date statistics show that 48regions in the EU15 (representing 18% of the population) had a per capital income below 75% of theaverage Community.
Keskimääräinentyöttömyysaste kasvaa, samoin maataloustyöpaikkojen osuus.
In the EU25, there will be 67 ofthese regions representing 25% of the population.The ratio between the 10% of the most prosperousregions and the same percentage of the least prosperous ones in the EU25 will be 4.4 (as against 2.6 inthe EU15).
Teollisuustyöllisyys pysyy ennallaan, ja palveluiden osuus kokonaistyöllisyydestä vähenee.
PROGRESS OF THE DEBATE ON THE FUTURE OF COHESION POLICY • JANUARY 2003
KESKUSTELUTILANNE TULEVASTA KOHEESIOPOLITIIKASTA • TAMMIKUU 2003
5 remain unchanged and the weight of services in overall employment will diminish.
5 tetaan eniten tutkimukseen ja kehitykseen (karttasivulla 15).
4.New data on the factors determining real convergence
5.Alueet ja koheesio
The European Commission has launched a series ofstudies on the territorial component of cohesion.One of these outlines the latest developments in theisland regions.
Siinä arvioidaan esimerkiksi, että Portugalin kokonais-BKT ko.aikana on 3,5 prosenttia suurempi kuin se olisi ollutilman yhteisön tukea (2,2 prosenttia Kreikassa, 1,7Italian Mezzogiornossa, 1,6 Itä-Saksassa ja 1,1Espanjassa).
Another deals with mountain areas.Two studies on human capital deal respectively withits role in regional development and in the globalknowledge-based economy.
Lisäksi tavoite 1 -alueille annettu tuki vaikuttaa myös niiden ulkopuolella, sillä neljäsosa alkuperäisistä kuluista hyödyttää muita unionin alueita jakymmenesosa kolmansia maita.
•Europe’s 286 islands have 10 million inhabitants.
•10 miljoonaa eurooppalaista asuu Euroopan 286 saarella.
•95% of these live on islands in the Mediterranean,mainly Sicily, Crete, the Balearic Islands and Corsica.
•95 % saarten asukkaista asuu Välimeren alueella,pääasiassa Sisiliassa, Kreetalla, Baleaareilla ja Korsikassa.
•The situation varies considerably from one island toanother.
•Tilanne saarilla on hyvin erilainen.
Those with the most serious problems havea population of less than 5 000.
Alle 5000 asukkaan saarilla ongelmat ovat suurimmat.
Objective 1, 11% by Objective 25 and 97% is eligible for the exceptions on public aid provided for in the Treaty.
•87 % saaristoväestöstä asuu tavoite 1 -alueella, 11 % tavoite 2 -alueella5 ja 97 % hyötyy perustamissopi- muksen mukaisista julkiseen tukeen liittyvistä poikkeuksista.
New indicators on the state of technologicaladvanceare available also and confirm that techno-logicalinnovation and the growth of the knowledgebased economy are lagging behind in the countries ofsouthern Europe.
Uusia teknisen edistymisen mittareitaon myöskäytössä, ja ne vahvistavat Etelä-Euroopan maiden jälkeenjääneisyyden teknisten innovaatioiden alalla sekäosaamiselle rakentuvan talouden kasvussa.Suomessa, Ruotsissa ja Saksassa jätettyjen patenttihakemusten määrä miljoonaa asukasta kohden onvähintään kaksi kertaa korkeampi kuin Euroopan keskiarvo, mutta Irlannissa, Italiassa, Espanjassa,Kreikassa ja Portugalissa se on alle puolet keskiarvosta.
The number of patents applied forper million of the population in Finland, Sweden and Germany is at least twice the European average compared with less than half in Ireland, Italy, Spain,Greece and Portugal.
Alueelliset erot ovat vieläkin suuremmat huipputekniikan alalla.
Regional disparities in this areaare very significant, and are even more so in the areaof advanced technologies. These trends are borne out
Tämän suuntauksen vahvistavat tutkimuksen ja kehityksen edistämiseen suunnatut menot.Ehdokasmaista Sloveniassa ja Tsekin tasavallassa sijoi-
II.Progress of the debate on the futureof cohesion policy
II.Keskustelutilanne tulevastakoheesiopolitiikasta
1.Within the EU institutions
1.Euroopan toimielinten välinen keskustelu
•Support for the least developed regions mustremain a priority of cohesion policy but the conditions of eligibility for the aid and its use, in particular the adoption of a national approach, are stillbeing discussed.
•vähiten kehittyneille alueille kohdennetun tuentulee olla yhtenä koheesiopolitiikan ensisijaisistatavoitteista, mutta kyseiseen tukeen oikeuttavistavalintakriteereistä ja tuen käytöstä, erityisesti kansallisen lähestymistavan sopivuuden osalta, keskustellaan vielä myöhemmin.
The first progress report on economic cohesion waswelcomed by the Councilto which it was presentedon 18 February 2002.
Neuvostohyväksyi taloudellista koheesiota käsittelevänensimmäisen väliraportin, joka esitettiin sille 18 päivänä.helmikuuta 2002.
The positions of the variousdelegations are provisional and focus on thefollowing:
Eri valiokuntien esittämät kannat jäävät väliaikaisiksi ja keskittyvät seuraaviin kohtiin:
5.The aim of the Objective 2 programmes is to convert regions with structural difficulties.
5.Ns. tavoite 2 -ohjelmien päämääränä on rakenteellisissa vaikeuksissa olevien alueiden uudistaminen.
SECOND PROGRESS REPORT ON ECONOMIC AND SOCIAL COHESION • JANUARY 2003 on actions with a high Community added valueconcentrating essentially on increasing competitiveness.
TALOUDELLISTA JA SOSIAALISTA KOHEESIOTA KÄSITTELEVÄ TOINEN VÄLIRAPORTTI • TAMMIKUU 2003
•On the question of the financial effort to be keptup after 2006, the Spanish Presidency took theview that a threshold of 0.45% of GDP was a goodbenchmark given the widening of disparities following enlargement.
•vuoden 2006 jälkeisen rahoitustuen osalta puheenjohtajavaltio (Espanja) arvioi, että kynnysarvo 0,45prosenttia BKT:sta on sopiva vertailukohta kun otetaan huomioon laajentumisesta johtuva eriarvoisuuden kasvu.
Other delegations reservedtheir position until later.
Muut valtuuskunnat ilmaisevat kantansa myöhemmässä vaiheessa.
funding of cohesion, the consolidation of Community Initiatives, the adoption of an open method of coordination to deal with economic and social problems in Objective 2 regions, priority for investments in lessfavoured regions and the establishment of a resourceto stabilise regional income in the event of an unexpected economic crisis and to overcome the statisticalimpact.
maan liittyvää tukea vuoden 2006 jälkeen, sekäkoheesion rahoituksen kynnysarvon 0,45 prosenttia BKT:sta nostamista, yhteisön aloiteohjelmien konsolidointia, sellaista avointa yhteensovittamistapaa, jollavoitaisiin ratkaista tavoite 2 – alueiden taloudellisia jasosiaalisia ongelmia, heikoimmilla alueilla tehtyjeninvestointien ensisijaisuutta, sekä voimavarojen luomista alueellisten tulojen tasaamiseksi odottamattoman taloudellisen takaiskun sattuessa ja tilastollistenvaikutusten vastapainoksi.
It also spoke in favour of reforming and simplifying the Structural Funds with a view to enlargement.
Se on myös puhunutrakennerahastoihin liittyvän uudistuksen ja yksinkertaistamisen puolesta laajentumisen valossa.
•The simplifying of procedures for implementingthe Structural Funds was emphasised severaltimes.
•rakennerahastojen täytäntöönpanojärjestelmienyksinkertaistamista on korostettu useaan otteeseen.
The European Commission has put forward proposals to this effect on several occasionsunder the Regulation in force.
Euroopan komissio teki ehdotuksia tämänasian tiimoilta voimassa olevan asetuksen puitteissa.
The issue will haveto be reviewed in greater detail after 2006 withthe role of the Commission in particular beingclarified.
Kysymys on ehdottomasti otettava entistä tarkempaan käsittelyyn vuoden 2006 jälkeen, ja erityisesti tarkastelun kohteeksi on otettava komissionroolin selventäminen.
The European Parliamentadopted an opinion onthe first progress report on economic and social cohesion on 6 November 2002.
Euroopan parlamenttiantoi 6. päivänä marraskuuta 2002 lausunnon taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevästä ensimmäisestä väliraportista.
The Committee of the Regions,too, in its opinionof 10 October 2002, again emphasised the importance of regions lagging behind in their development,the coordination of Community policies and simplification.
Alueiden komiteapainotti 10. lokakuuta 2002antamassaan lausunnossa vähiten kehittyneiden alueiden, yhteisöjen politiikkojen yhteensovittamisensekä yksinkertaistamisen merkitystä.
It noted that the European Commissionregarded the threshold of 0.45% of Community GDPas a minimum for the financing of regional policy.
Se on ottanuthuomioon, että Euroopan komissio pitää 0,45 prosenttia yhteisön BKT:sta kynnysarvona, jonka mukaanmääritellään aluepolitiikan rahoitus.
Itunderlined the need for a transitional period of adequate support for regions that were likely to be thevictims, following enlargement, of the statisticalimpact and took a stand in favour of an Objective 2aimed at eliminating regional imbalances.
Se korosti riittävän siirtymäajan asettamisen merkitystä niille alueille,jotka kärsivät laajentumisen seurauksena tilastollisesta vaikutuksesta, ja ilmoitti kannattavansa alueidenvälisten erojen tasoittamiseen suunnattua tavoite 2 -ohjelmaa.
2.The debate in the seminars arrangedby the Commission
2.Keskustelu komission järjestämissäseminaareissa
In it it affirmed its support for the Commission onmaintaining a strong, mutually-reinforcing and inclusive cohesion policy and sustainable development,promoting regional cohesion and the polycentric, harmonious and balanced development of the Union, aminimum of 0.45% of GDP to fundcohesion in Europe, support for areas with specific handicaps, thestrengthening of cooperation across frontiers andopposition to renationalisation.
Parlamentti yhtyy siinä komission näkemyksiin seuraavissa kohdissa: kestävän, solidaarisen ja kumppanuuteen perustuvan koheesiopolitiikan ylläpitäminen,kestävä kehitys, alueellisen koheesion ja unionin,monia johtokeskuksia suosivan, harmonisen ja tasapainoisen kehittämisen edistäminen, 0,45 prosentintavoite BKT:sta koheesion rahoittamiseksi Euroopassa,tuen antaminen erityishaittojen alueille, rajat ylittävänyhteistyön vahvistaminen ja uudelleen kansallistumisen estäminen.
It also pointed to concerns, including the need to takeaccount of other indicators of eligibility for the Structural Funds, to improve consistency between different Community policies, to improve administrativecapacity in the candidate countries, and to simplify orstrengthen regional competitiveness.
Parlamentti oli myös huolestunut rakennerahastoihinoikeuttavan tukikelpoisuuden määrittelyyn vaadittavista muista menetelmistä, yhteisön politiikkojen välisenkoheesion vahvistamisesta, ehdokasmaiden hallintokyvyn parantamisesta, yksinkertaistamisesta ja alueellisenkilpailukyvyn vahvistamisesta.
Parliamentcalled on the Commission to present a timetable andproposals for improving the mutual consistency of EUpolicies, on Objective 2 and on the future of Community Initiatives6.
Parlamentti on pyytänytkomissiota esittämään aikataulun ja ehdotukset, joidentarkoituksena on parantaa EU:n politiikkojen koheesiota, muun muassa tavoite 2 –ohjelman ja tulevien yhteisön tekemien aloitteiden6suhteen.
The European Economic and Social Committeestated its views in two opinions favouring the continuation after 2006 of the grant of aid under Objective1, the raising of the 0.45% of GDP ceiling for the
Euroopan sosiaali- ja talouskomiteaon ilmoittanutkahdessa lausunnossa puoltavansa tavoite 1 –ohjel-
The seminar on the Union’s priorities for theregionswas attended by 600 participants from the Member States and candidate countries who discussed Community value added and the effectiveness of structural assistance.
Alueisiin kohdistuvia unionin ensisijaisia tavoittei-takäsittelevään seminaariin kokoontui 600 osallistujaajäsenvaltioista ja ehdokasvaltioista pohtimaan yhdessäyhteisön lisäarvoa ja rakenteellisten tukitoimien tehokkuutta.
Points of generalagreement emerged, foremost among which onceagain were the importance of cohesion and the priority to be given to the least developed regions, theneed for continued action outside those areas, simplification, the possibility of a single source offinancing and a reserve for contingencies or continuing cooperation between regions.
Huomattavimpia kohtia, joista päästiin yhteisymmärrykseen, olivat koheesion merkitys ja vähitenkehittyneiden alueiden ensisijaisuus, tukitoimien jatkumisen välttämättömyys edellä mainittujen alueidenulkopuolella, yksinkertaistaminen, mahdollisuus yhtenäisen rahoituslähteen hankkimiseen ja varauksen luomiseen ennalta arvaamattomien tilanteiden tai alueiden välisen yhteistyön jatkamisen varalle.
The seminar alsobrought to light points that needed to be examinedin greater depth, including clarifying the Commission’s responsibilities, defining the eligibilitycriteria, consistency with other Community policiesand between the Structural Funds, the form andcontent of tripartite contracts involving the Commission, the States and Regions, the proportionality of implementing procedures in relation to
Seminaarissatuli myös esille kohtia, joihin tulee paneutua tarkemmin. Tällaisia ovat muun muassa komission vastuualueiden tarkentaminen, valintakriteerien määrittely, johdonmukaisuus muiden yhteisön politiikkojen kanssa jarakennerahastojen välillä, komission, valtioiden ja alueiden kolmenvälisten sopimusten muoto ja sisältö, täy-
6.The Community Initiatives are additional to assistance under the Structural Funds: Interreg promotes cross-border, transnational and interregional cooperation, Leader promotes rural development, Equal provides for the development of new ways of combating all forms of discrimination and inequality in thelabour market and Urban encourages the economic and social regeneration of cities and neighbourhoods in crisis.
6Yhteisöaloitteet täydentävät rakennerahastojen tukitoimia: Interreg edistää rajat ylittävää, valtioiden välistä ja alueiden välistä yhteistyötä, Leader tukee maaseudun kehitystä, Equal:n tavoitteena on löytää uusia keinoja ja ratkaisumalleja kaikenlaisen syrjinnän ja epätasa-arvon ehkäisemiseksi ja poistamiseksi työmarkkinoilla. Urban edistää taantuneiden kaupunkialueiden taloudellista ja sosiaalista elvyttämistä.
3.The most frequently discussed topics the amount allocated and the improvement ofcross-border cooperation.
3.Eniten keskustelua herättäneetaiheet täntöönpanomenetelmiin käytettävien kokonaisvarojen suhteuttaminen ja rajat ylittävän yhteistyön parantaminen.
Several topics were the focus of discussions held onthe future of cohesion policy in 2002.
Tietyt aiheet nousivat muiden edelle tulevaa koheesiopolitiikkaa koskevissa keskusteluissa vuonna 2002.
•Priority for the least developed regionsreceived unanimous support and the criterion of75% of average EU GDP applied at NUTS II7levelused to define them was broadly agreed.
•Vähiten kehittyneiden alueiden ensijaisuudes-tavallitsee yksimielisyys, ja kriteerinä käytetty 75prosenttia unionin BKT:n keskiarvosta, jota sovelletaan NUTS II 7-alueilla tukikelpoisuuden määrittelyyn, on yleisesti hyväksytty.
Theinclusion of additional criteria was mentioned regularly, along with the possibility of including in thiscategory the islands and the outermost regions.The statistical impact could be offset by transitional arrangements or by raising the eligibilitythreshold.
Lisäkriteerien huomioonottamisesta on puhuttu aika ajoin, aivan kutenmahdollisuudesta sisällyttää tähän kategoriaanmyös saaret ja syrjäisimmät alueet. Tilastollista vaikutusta tulisi kompensoida siirtymäkaudella taialentamalla valintakriteerien kynnysarvoa.
The seminar on the priorities linked to employment and social cohesionhighlighted the importance of the role of human capital and emphasisedthe added value of actions targeting, for example,life-long learning.
Työllisyyteen ja sosiaaliseen koheesioon liittyviäensisijaisia tavoitteitakoskevassa seminaarissailmeni inhimillisen pääoman tärkeä rooli ja korostuikeskitettyjen toimien lisäarvo esimerkiksi elinikäisenoppimisen suhteen.
Some participants said that thefour pillars of the European Strategy for Employment and the European Social Fund shouldbe better coordinated, and the mobilising of all whoare in favour of social inclusion through partnershipshould be encouraged by the Structural Funds.
Osallistujat ilmaisivat myös, että Euroopan työllisyysstrategian neljän pilarin ja Euroopan sosiaalirahaston tulisi olla entistä yhteensopivampia.
Onthe question of equal opportunities, the integrationof gender issues across the board should be givenpriority.
Lisäksi Euroopan rakennerahastojen tulisikumppanuuden kautta edistää kansalaisten liikkuvuutta syrjäytymisen torjumiseksi.
•Europe’s outermost regions (Canary Islands, Azores,Guadeloupe, French Guiana, Réunion, Martinique,Madeira) have a population of 3.8 million andqualify under Objective 1 and for the exceptions onpublic aid provided for in the Treaty.
•3,8 miljoonaa eurooppalaista asuu syrjäisimmillä alueilla (Kanariansaaret, Azorit, Guadeloupe, Guyane,Réunion, Martinique, Madeira) ja hyötyy tavoite 1 -ohjelmasta kuten myös perustamissopimuksen valtionapua koskevan kohdan erivapauksista
•Their GDP is 66% of the EU average.
•Alueiden BKT on 66 prosenttia unionin keskiarvosta
The listing of areas eligible for these aids is nolonger considered appropriate.
•Kokemusten vaihdolla ja yhteistyöllä on suotuisia vaikutuksia,erityisesti silloin kun kyseessäon rajat ylittävä toiminta.
The seminar on urban areasheld in London wasattended by over 600 people involved in URBANprogrammes, including many mayors.
Kaupunkialueitakäsittelevään seminaariin Lontoossa kokoontui yli 600 URBAN-ohjelmien toimijaa, joista suuri osa oli kaupunginjohtajia.
They emphasised the major contribution made by URBAN to thedevelopment of their cities and the added value ofthe programme which makes possible effective andvisible action on the spot, a high degree of partnership and life-long learning.
Osallistujatkorostivat URBAN-ohjelman merkitystä kaupunkiensakehitykselle sekä ohjelman lisäarvoa, joka mahdollistitehokkaiden ja näkyvien toimenpiteiden toteuttamisen paikallisella tasolla, sekä tehokkaan kumppanuuden ja jatkuvan oppimisen.