natgillin/translations-raw huggingface dataset:
3.5 of the Directives)not exhaustive, due to severe lack of water quality data available from several countries (e.g. UK, Ireland, Italy,Portugal) at the time of EC assessment (1999-2000)
Yhdistyneestä kuningaskunnasta, Irlannista, Italiastaja Portugalista) ei ole saatavilla vedenlaaltua koskevia tietoja ajalta, jota EY:n arvio koskee (1999–2000).
The total area of Nitrate Vulnerable Zones (and countries which apply an action programme on theirwhole territory) covers currently 38% of the EU-15 area (1.2 million km2of the total of 3.2 million
Nitraatin aiheuttamalle pilaantumiselle alttiiden vyöhykkeiden kokonaispinta-ala (ja maat, jotka soveltavat toimintaohjelmaakoko alueellaan) kattaa nykyään 38% 15 EU-maan pintaalasta (1,2miljoonaakm2, kun kokonaispinta-ala on 3,2 miljoonaa
However, based on the EC assessment, this area could increase to at least 46% (1.5 million km
Komission arvion mukaan tämä pintaala voisi kuitenkin kasvaa vähintäänkin 46 prosenttiin (1,5 miljoonaan km
) of the total EU-15 area, as illustrated by the following map.
EU-maan kokonaispinta-alasta, kuten seuraavassa kartassa esitetään.
The total area of the Nitrate Vulnerable Zones in Belgium(18%) as proposed by the Member State is farless than the total area of concern (60%) deducted by the EC. from available monitoring data on waterquality, mainly in Flanders. Wallonia is currently formalising an important extension (2001).
Nitraatin aiheuttamalle pilaantumiselle alttiiden vyöhykkeiden kokonaispinta-ala Belgiassa, sellaisena kuinjäsenvaltio on sen ehdottanut (18%), on huomattavasti pienempi kuin pinta-ala, jonka komissio katsooveden laatua koskevan seurantatiedon perusteella olevan kyseessä (60%), etenkin Flanderin alueella.Vallonia on parhaillaan virallistamassa merkittävää laajentamista (2001).
Francealready designated 45% of its area as Nitrate Vulnerable Zone, but this would have to be nearly 50%according to the EC assessment.
Ranskaon jo nimennyt 45%pinta-alastaan nitraatin aiheuttamalle pilaantumiselle alttiiksi vyöhykkeeksi, mutta luvun pitäisi komissionarvion mukaan olla lähes 50%.
Also for Spain, Italy, Portugal and Sweden,significant potential areashave been detected by the EC, whereas these Member states did not propose any extension at all.
Komissio on todennut huomattavan suuria mahdollisia alueita Espanjassa,Italiassa, Portugalissa ja Ruotsissa, vaikka nämä jäsenvaltiot eivät ehdottaneet mitään laajentamista.Kreikanhiljattain (2001) nimeämät pilaantumiselle alttiit alueet vastaavat noin 70:tä prosenttia komissionarviosta.
For Greece the newly designated (2001) vulnerable zones roughly correspond to 70% of the EC assessment.Ireland, UK and Belgium (Flanders) recently declared (2001) that a very substantial extension of designation would occur in the short term (2002).
Irlanti, Yhdistynyt kuningaskunta ja Belgia (Flanderi) ilmoittivat hiljattain (2001), että nelaajentavat lähiaikoina (2002) merkittävästi nimettyjä alueita. Tätä ei ole vielä tehty.
MAP IX — Overview of the area of designated vulnerable zones in the EU (blue) the drafted one (pink), and the potential one detected by the EC (brown)
KARTTA IX — Yleiskatsaus pilaantumiselle alttiiksi nimettyjen vyöhykkeiden pintaalasta Euroopassa (sininen), suunnitellusta pintaalasta (vaaleanpunainen) ja EY:n arvioimasta mahdollisesta pintaalasta (ruskea).
Nearly 200 various Action Programmes have now been published in Europe.
Euroopassa on nyt julkistettu lähes 200 erilaista toimintaohjelmaa.
It is not possible to assessprecisely each of them in this synthetic report.
Tässä yhteenvetokertomuksessa onmahdotonta arvioida niistä jokaista yksityiskohtaisesti.
A selection representative of each Member State has beenused for comparison in diverse climatic conditions.
Vertailussa eri ilmasto-olojen välillä on käytettykutakin jäsenvaltiota edustavaa valikoimaa.
Table IV (p. 28) gives an overview of the level of compliance of existing Action Programmes (in 19992000) concerning the 12 main topics mentioned in annex II and III of the Directive.
Taulukossa IV esitetään, miten nykyisissä toimintaohjelmissa (vuosina 1999-2000) on noudatettu direktiivin liitteissä II ja III mainittuja 12 tärkeintä asiaa koskevia säännöksiä.
This overview shows that most countries fail to comply with measures on restricted periods for fertiliserapplication.
Yleiskatsaus osoittaa, että useimmat maat eivät noudata säännöksiä kausista, joina lannoitteiden levittäminen on rajoitettua.
More particularly the measures are often well in compliance for organic nitrogen (manure),but not for mineral fertilisers.
Useissa tapauksissa toimenpiteissä noudatetaan hyvin orgaanista typpeä (lantaa)mutta ei kivennäislannoitteita koskevia sääntöjä.
Another general point of attention is the lack of well defined measures for fertiliser application near watercourses and ditches, e.g. buffer strips, sometimes limited to 2 or 3 meters, or with authorised chemical Ninputs, while studies (CIPEL, 2001; Gilliam et al, 1996) show that, even under certain conditions ofappropriate fertiliser management, at least 5 m of unfertilised grass strips may be necessary for significant N retention; restrictions for application relative to steeply sloping ground are also poorly developed,although it is essential to prevent N losses from erosion, runoff and subsoil drainage.
Toinen yleinen huomio on sellaisten tarkkaan määriteltyjen toimenpiteiden puuttuminen, jotka koskevatlannoitteiden levittämistä virtaavan veden ja ojien läheisyydessä (esim. suojakaistat ovat toisinaan vain 2 tai3 metriä leveitä tai kemiallisen typen levittäminen sallitaan, vaikka tutkimukset (CIPEL, 2001; Gilliam etal, 1996) osoittavat, että typen merkittävään sitomiseen tarvitaan vähintään 5 metriä leveät lannoittamattomat kasvipeitteiset suojakaistat, jopa silloin, kun lannoitteiden käyttö on asianmukaista. Myös rajoituksialannoitteiden levittämisestä jyrkille rinteille on määrätty liian vähän, vaikka niiden avulla voitaisiin estääeroosiosta, valumasta ja salaojituksesta johtuvat typpipäästöt.
In some countries the capacity for storage of organic manure is not mandatory or insufficient to cover periods when application is prohibited, or impossible due to climatic conditions: it can vary from 2 to 7 monthsstorage in neighbouring regions with similar climatic conditions.
Joissakin maissa orgaanisen lannan varastointikapasiteettia ei ole määrätty tai se ei riitä kattamaan kausia,joina lannoitteiden levittäminen on kiellettyä tai ilmasto-olojen takia mahdotonta: varastointiaika voi olla2–7 kuukautta samankaltaisilla vierekkäisillä alueilla.
Studies (ERM, 2001) suggest that minimaranging from 4 months (Mediterranean areas) to 9-11 months (boreal areas) should be established.
Joissakin tutkimuksissa (ERM, 2001) esitetään, ettäolisi määrättävä vähimmäisvarastointiajoista, jotka vaihtelisivat 4 kuukaudesta (Välimeren alue) 9–11kuukauteen (Pohjois-Euroopassa).
The essential item (even if optional in annex II of the Dir.) of soil winter green cover is also poorly treated,although winter crops or grass can catch 50 to 80 kgs of N leaching in winter or early spring, so cultivatedsoils in vulnerable areas could benefit of this protection.
Lisäksi talvella ei pidetä riittävästi kasvipeitettä (mikä on olennaisen tärkeää, vaikkakin se on määriteltyvapaaehtoiseksi direktiivin liitteessä II). Talviaikainen viljely tai kasvillisuus voisi sitoa 50–80 kg talven taialkukevään aikana huuhtoutuvaa typpeä hehtaaria kohti.
Finally, some Member States have failed so far to establish in the action programmes the limits for organicnitrogen application (normally before 20.12.98 for < 210 kg N/ha, and 20.12.2002 for < 170 kg N/ha). Nevertheless, based on the information provided by certain Member States, there appears to be a growingawareness amongst farmers of the relevance of measures to prevent water pollution.The new actionprogrammes in preparation appear to develop stronger preventive measures and more frequent controls atfarm and field level (N surplus, soil analysis, etc.).
Joidenkin jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella vaikuttaa kuitenkin siltä, että maanviljelijätalkavat ymmärtää paremmin, että veden pilaantumisen ehkäisytoimenpiteet ovat tärkeitä.Nyt valmisteltavina olevat uudet toimintaohjelmat vaikuttavat sisältävän entistä voimakkaampia ehkäisytoimenpiteitä jatiheämpiä tarkastuksia tiloilla ja pelloilla (typen ylimäärä, maaperäanalyysit jne.).
Verification of this will only be seen in coming years asthese programmes have just been finalised and put into operation.
Nämä toimenpiteetvoidaan todentaa vasta tulevina vuosina, sillä nämä ohjelmat on vasta laadittu ja otettu käyttöön.
Some examples of positive actions
Esimerkkejä myönteisistä toimista
A close interaction between research, government and farmers is a promising way of successful implementation of measures that lead to a significant reduction of the input of N in agriculture and in the losses ofnitrogen through nitrate leaching, ammonia volatilisation or soil erosion, as shown by the following positive examples.
Tiivis vuorovaikutus tutkimuslaitosten, hallituksen ja viljelijöiden välillä on hyvä tapa varmistaa sellaistentoimenpiteiden menestyksekäs täytäntöönpano, joilla vähennetään merkittävästi typen käyttöä maataloudessa sekä nitraattien huuhtoutumisen, ammoniakin haihtumisen tai maaperän eroosion kautta leviäviätyppipäästöjä, kuten seuraavat myönteiset esimerkit osoittavat.
Based on the information provided by member states, five initiatives are presented below, with evaluationscarried out (year 2000): a)Denmark: Nitrogen Management Programmeb)France: the Ferti-Mieux initiative;c)Wallonia: Prop’eau-Sable;
Seuraavassa esitetään jäsenvaltioiden toimittamien tietojen pohjalta viisi aloitetta, jotka arvioitiin vuonna2000: a)Tanska: Typenhallintaohjelmab)Ranska: Ferti-Mieux -aloite
Period of prohibition of fertiliser application
Kausi, jona lannoitteiden levitys maahan on kielletty
Restrictions for application on steeply slopping ground
Lannoitteiden käyttö jyrkillä rinteillä rajoitettua
Restrictions for application on soaked, frozen or snow-covered soils
Lannoitteiden käyttö tulvineilla, routaisilla tai lumipeitteisillä mailla rajoitettua
Restrictions for application near water courses (buffer strips)
Lannoitteiden käyttö virtaavien vesien lähistöllä rajoitettua (suojakaistat)
Effluent storage works (safety)
Lietelannan varastointirakenteet (turvallisuus)
Capacity of manure storage
Lantasäiliöiden tilavuus
Rational fertilisation (e.g. splitting fertilisation, limitations)
Järkevä lannoitus (esim. lannoituksen jaksottaminen, rajoittaminen))
Vegetation cover in rainy periods, winter
Kasvipeitteen ylläpito sateisina kausina, talvella
Fertilisation plans, spreading records
Lannoitussuunnitelmat, levityskirjanpito
Date for application limits: 210/170 kg N/ha.year
Määräaika levitysrajoituksille: 210/170 kg N/ha vuodessa
☺=good
☺=hyvä
=moderate
=kohtalainen
=insufficient
=riittämätön
29 d)Germany: Baden-Wurtemberg (“Schalvo”);e)Greece: Thessaly.
29 c)Vallonia: Prop’eau-Sabled)Saksa: Baden-Württemberg («Schalvo»)e)Kreikka: Thessalia.
A) DENMARK: NATIONAL NITROGEN MANAGEMENT PROGRAMME
A) TANSKA: KANSALLINENTYPENHALLINTAOHJELMA
Initiated 15 years ago (1987), this programme simultaneously provided precise advice to farmers for accurate and moderate fertilisation (from almost 1000 monitored pilot plots), mandatory soil winter cover,balancing of livestock with available manure storage and spreadable land, a strict State control systemincluding annual N budget and surplus for each farm, and regular controls of practices at field level(several thousands/year).
Tässä ohjelmassa, joka käynnistettiin 15 vuotta sitten (1987), annettiin viljelijöille (lähes tuhannelta kokeilupalstalta) täsmällisiä neuvoja tarkoituksenmukaisesta ja kohtuullisesta lannoituksesta, tehtiin pakolliseksimaan talviaikainen kasvipeitteisyys ja sovitettiin yhteen karjan määrä, lannan varastointitila ja lannoitettavapinta-ala.
This programme has resulted in a reduction of 28 % of nitrogen losses from agriculture to Danish waters,and of 50% in the N surplus at farm level.
Ohjelman avulla maatalouden typpipäästöt Tanskan vesiin vähenivät 28% ja maatilojen typen ylijäämätvähenivät 50%.
In purely agricultural watersheds, a 20 % reduction of N loadhas been achieved (delayed effect, due to retention in soils and groundwaters), and eutrophication ofcoastal waters is beginning to decrease.
Typpikuormituksen on todettu vähentyneen 20% Tanskan viljelyalueiden valuma-alueilla(viipeellä esiintyvät vaikutukset, jotka johtuvat typen pidättymisestä maaperään ja pohjavesiin), ja rannikkovesien rehevöityminen alkaa vähentyä.
The French initiative Ferti-Mieux (improved fertilisation) was launched in 1991 as a programme of adviceto farmers for a rational fertilisation.
Ranskan Ferti-Mieux (parempi lannoitus) -aloite käynnistettiin vuonna 1991 ohjelmana, jonka kauttamaanviljelijöille tarjottiin järkevää lannoittamista koskevia neuvoja.
It had its basis in the Nitrates Directive.
Ohjelma perustui nitraattidirektiiviin.
Complementary to legalmeasures, Ferti-Mieux aims at encouraging the willingness of farmers to take care of the (aquatic) environment and is therefore based on voluntary measures.
Lainsäädännöllisiä toimenpiteitä täydentävän Ferti-Mieux’n tavoitteena on kannustaa viljelijöitä huolehtimaan (vesi)ympäristöstä, ja se perustuukin vapaaehtoisiin toimenpiteisiin.
At present, it covers 1.3 million ha (22,000farmers), spread over the country.
Ohjelma kattaa nyt 1,3miljoonaa hehtaaria (22 000 maanviljelijää) eri puolilla maata.
Specific elements are:
Ohjelmaan kuuluu erityisesti:
—commitment to modify existing farming practices;—a collective approach on the preservation of the water quality in the catchment area;—scientific support (including advisory services);—continuous monitoring and evaluation of new practices;—active communication between farmers and the advisors.The current results (June 2000) of the monitoring programme in different watersheds indicate:
– – – – – sitoutuminen nykyisten viljelykäytäntöjen muuttamiseenyhteistyö vedenlaadun ylläpitämiseksi vesialueellatieteellinen tuki (neuvontapalvelut mukaan luettuina)uusien käytäntöjen jatkuva seuranta ja arviointiaktiivinen yhteydenpito viljelijöiden ja neuvojien välillä.
—a significant reduction of the net use of mineral fertilisers on maize;—advanced splitting of N inputs on cereals;—improved use of livestock manure;—reduction of uncovered soils during winter time;—joint improvement of fertilisation and irrigation practices.
– – – – – kivennäislannoitteiden nettokäyttö on vähentynyt huomattavasti maissinviljelyssätypen käyttöä jaksotetaan enemmän viljakasvien viljelyssäkarjanlantaa käytetään entistä paremmintalviaikaan peittämätöntä maata on entistä vähemmänlannoitus- ja kastelukäytäntöjä on parannettu yhdessä.
Extremely low values for the N surplus (Haut Saintois) and N input (Seine-et-Marne) were found.
Äärimmäisen matalia arvoja todettiin typen ylijäämissä (Haut Saintois) ja typen levityksessä (Seine-et-Marne).
Thismay be related to high levels of soil N from previous years allowing exceptionally low inputs.
Tämä saattaa liittyä siihen, että maaperässä on paljon typpeä edellisiltä vuosilta, minkä takia sitäon tarvinnut levittää vain poikkeuksellisen vähän.
Longer termmonitoring is required to assess the sustainability (economic, yield) of such low inputs/surplus.
Näiden matalien levitysten/ylijäämien «kestävyyden»(taloudelliset tekijät, sato) arvioimiseksi tarvitaan pitkän aikavälin seurantaa.
In the“Haut Blavet” watershed in Brittany, N pressure from organic and mineral fertilisers was reduced from 232to 162 kg N/ha.year between 1997 and 1999 as a result of local activities supporting Action Programmes.
Bretagnessa sijaitsevalla Haut Blavet’n valuma-alueella orgaanisten lannoitteiden ja kivennäislannoitteiden aiheuttama typpikuormitusväheni toimintaohjelmia tukevien paikallisten toimien ansiosta 232 kilosta 162 kiloon typpeä hehtaariakohti vuodessa vuosina 1997–1999.
Table V — Main results of three “Ferti-mieux” experiments taken as examples
Taulukossa V esitetään yhteenveto esimerkeiksi otettujen kolmen«Ferti-mieux» -kokeilun tärkeistä tuloksista.
Location
Paikkakunta
Seine-et-Marne agricultural areaconcerned by the project (x 1000 ha)
Hankkeen piiriinkuuluva viljelypinta-ala (x 1000 ha)
Catch crops
Välikasvien viljely
Soil analysis
Maaperän analysointi
Achieved reductions
Toteutetut vähentymiset
Surplus at field level:-86 %
Ylijäämä peltojen tasolla – 86 %
Input at field level:-77%
Levitys peltojen tasolla– 77%
(from 113 kg to 16 kg/ha.y)
(113 kilosta 16 kiloon / ha vuodessa)
(from 130 kg to 30 kg/ha.y)
(130 kilosta 30 kiloon / ha vuodessa)
Still under survey (2000)
Tutkimus yhä kesken(2000)
Decrease from60 to 45 mg/l between 1992 and 1999
Vähentynyt 60:stä 45:eenmg/l vuosina1992–1999
“Prop’eau-Sable” is an acronym for a pilot project on the protection of waters on the sandy soils in Wallonia (B).
«Prop’eau-Sable» on akronyymi Vallonian (Belgia) hiekkamaiden vesien suojelua koskevalle kokeiluhankkeelle.
The project started in 1997 with an inquiry on farmers concerning their N fertilisation practices.
Hanke käynnistettiin vuonna 1997, jolloin viljelijöiltä kysyttiin heidän typpilannoituskäytännöistään.
It appeared that around 50% of the farmers used soil analysis for their fertilisation plans.
Kyselyssä ilmeni, että noin 50 prosenttia viljelijöistä käytti maaperäanalyysejä laatiessaan lannoitussuunnitelmia.
In thefollowing years, the training and advisory input was intensified to obtain a further improvement of Nfertilisation with respect of prevention of N losses to the waters.
Seuraavina vuosina koulutusta ja neuvontaa tehostettiin typpilannoitteiden käytönparantamiseksi, jotta ehkäistäisiin typen kulkeutumista vesiin.
On 10 pilot farms, specific measures taken were:
Erityistoimenpiteitä toteutettiin 10 kokeilutilalla:
—reasonable fertilisation levels, including soil analysis;—enhancement of catch crops;—grassland maintenance;—manure export from farms with surpluses;—valorisation of organic manure;—soil tillage at the end of the summer;—adapted crop rotation schemes.
– – – – – – – ylläpidettiin kohtuullisia lannoitustasoja, mm. maaperäanalyysien avullavälikasveja lisättiinylläpidettiin laidunmaatalantaa vietiin tiloilta, joilla on ylijäämääorgaanisen lannan käyttöä edistettiinmaa kynnettiin kesän lopullaotettiin käyttöön sovitetut vuoroviljelyjärjestelmät.
An intermediate evaluation report shows that between 1997 and 1998, an average reduction of 41 % ofthe nitrate-N content (autumn) in the soil profile (0-150 cm), from 68 to 40 kg mineralised N/ha, wasachieved.
Väliarviointikertomuksesta ilmenee, että nitraattitypen pitoisuus (syksyllä) maaprofiilissa (0-150 cm)väheni vuosina 1997–1998 keskimäärin 41 prosenttia, 68 kilosta 40 kiloon mineraalityppeä hehtaariakohti.
Because this value was still considered an ‘alarm level’, further measures were taken in the yearsthereafter.
Koska arvon katsottiin olevan yhä huolestuttavan korkea, ryhdyttiin seuraavina vuosina lisätoimenpiteisiin.
The aim is now to realise a 95% soil winter cover and a further reduction of the N surplus incattle farms (130 kg N/ha. year in 1998/1999).
Tavoitteena on nyt saavuttaa 95-prosenttinen maan talviaikainen kasvipeitteisyys ja vähentää lisäätypen ylijäämiä karjatiloilla (130 kg N/ha vuodessa vuosina 1998–1999).
This German “Bundesland” covers an area of 36,000 km km2.
Tämän Saksan osavaltion pintaala on 36 000 km2, ja sen asukastiheys on 293 asukasta neliökilometriäkohti.
The agricultural area amounts 1,5 million hectare (around 45% of the total area), with around 1million hectare of arable land (incl. maize) and 0.6 million hectare of grassland. The stocking density decreased between 1990 and 1999 from 1.04 to 0.92 LU per hectare.
Maatalousalue on 1,5 miljoonaa hehtaaria (noin 45% kokonaispinta-alasta), josta peltomaata onnoin miljoona hehtaaria (maissipellot mukaan luettuina) ja laidunmaata noin 0,6 miljoonaa hehtaaria.Eläintiheys laski 1,04 nautayksiköstä (NY) (vuonna 1990) 0,92 NY:öön (1999) hehtaaria kohti.
Around 80% of the drinking water in Baden-Wurtemberg originates from ground water.
Noin 80% Baden-Württembergin juomavedestä on peräisin pohjavedestä.
The governmentaims at an increase of the water protection areas from 21% of the land area to 27% in the next years.
Hallitus pyrkii lisäämään vesistönsuojelualueita lähivuosina 21 prosentista 27 prosenttiin maan pinta-alasta.
The first initiatives date back to 1976 (Investment programme for slurry storage) and 1988 (Decree toprotect catchment areas).
Ensimmäiset aloitteet ajoittuvat vuosiin 1976 (investointiohjelma lietteen varastointiin) ja 1988 (asetusvesialueiden suojelemiseksi).
Furthermore, improved manure application was enforced by 1995.
Lisäksi lannan levityksen parantamista koskevat määräykset pantiin täytäntöön vuoteen 1995 mennessä.
Recent initiatives aim at an increase in the level of on-farm advice, and soil analysis with up to 100.000 controls peryear of N residue in soils in autumn in order to check farmer performance for fertilisation balance.
Viimeaikaisten aloitteiden tavoitteena on ollut lisätä tiloilla annettavaaneuvontaa sekä nostaa syksyllä tehtävät maaperän typpijäämien analyysit 100 000:een analyysiin vuodessasen tarkistamiseksi, kuinka hyvin viljelijät ovat onnistuneet tasapainottamaan lannoittamisen.
Othermandatory measures are:
Muita pakollisia toimenpiteitä ovat:
—increase of the area with permanent grassland;—no N fertilisation outside the growing season;—reduction by 20% of the advised N dosage on crops;—reduced soil tillage activities in autumn.
– – – – pysyvän laidunmaan pinta-alan kasvattaminentypen käytön kieltäminen kasvukauden ulkopuolellaviljelykasveille suositellun typpiannoksen vähentäminen 20 prosentillasyksyisten kyntötoimien vähentäminen.
To support the activities, 75 advisors are present to guide the farmers, and 55,000 – 80,000 autumn soilsamples are taken on various depths (0-30, 30-60 and 60-90 cm) to control the fertilisation practices.
Toimien tueksi viljelijöitä on opastamassa 75 neuvonantajaa, ja syksyisin otetaan 55 000– 80000 maaperänäytettä eri syvyyksiltä (0–30, 30–60 ja 60–90 cm) lannoituskäytäntöjen valvomiseksi.
Theacceptable limit for the amount of nitrate-N (residual N in autumn) in the soil is 45 kg N/ha (with anupper tolerance of 25 kg N/ha for penalty purposes).
Nitraattitypen(typpijäämä syksyllä) sallittu määrä maaperässä on 45 kg N/ ha (sallittu poikkeama ylöspäin on 25 kg N/ha seuraamuksien soveltamiseksi).
A farmer is fined when higher values are found;premiums are given for lower residual N.
Maanviljelijälle määrätään sakko, jos todetaan korkeampia arvoja;pienemmistä jäämätypen arvoista annetaan palkkioita.
The entire programme is paid for by a tax system (‘Wasserpfennig’) on water consumption.
Koko ohjelma rahoitetaan veden kulutuksen verotusjärjestelmällä (Wasserpfennig).
Resultsprovided by the authorities show that the nitrate-N content in the soil of the catchment area was reducedby 40-60% between 1988 and 1999, depending on the crop type (e.g. from 60 to 30 kg N/ha under wheatand from 120 to 40 kg N/ha under maize), and that the nitrates concentration in groundwaters is nowdecreasing or stable in most of the areas.
Viranomaisten toimittamat tiedot osoittavat, että vesialueen maaperän nitraattityppipitoisuus väheni 40–60 prosenttia vuosina1988–1999 riippuen viljelykasvista (esim. 60–30 kg N/ha vehnän ja 120–40 kg N/ha maissin osalta), japohjavesien nitraattipitoisuus on useimmilla alueilla laskemassa tai vakaa.
Thessaly occupies an area of about 14,000 km2, or 11% of the Greek territory.
Thessalian pintaala on noin 14 000 km2, mikä vastaa 11 prosenttia Kreikan pinta-alasta.
Of this, cultivated landcovers 36%.
Tästä alueestaviljelty maa kattaa 36 prosenttia.
Irrigated land in Thessaly has increased considerably over the last three decades in parallelwith mechanisation, introduction of new productive varieties and increased application of fertilisers.
Keinokastelu on lisääntynyt Thessaliassa merkittävästi kolmen kuluneenvuosikymmenen aikana yhdessä koneellistamisen, uusien tuottavien lajien ja lannoitteiden voimakkaan käytön kanssa.