natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These are Europe-wide problems that require Europe-wide solutions which are decided at EU level.
Näihin koko Euroopan laajuisiin ongelmiin on löydettävä koko Euroopan laajuisia ratkaisuja, joista päätetään EU-maiden kesken.
Sustainable development is a top priority for the EU, which takes environmental concerns into account in all its policymaking.
Yksi EU:n ensisijaisista tavoitteista on kestävä kehitys. Niinpä se ottaa ympäristönäkökohdat huomioon kaikessa päätöksenteossa.
Railways and inland waterways (i.e. rivers and canals), once so important for moving goods and passengers around Europe, now carry only a small percentage of the total.
Rautatiet ja sisävesiväylät (joet ja kanavat) olivat aikoinaan hyvin merkittäviä Euroopan tavara- ja henkilöliikenteen kannalta, mutta nyt niiden osuus kuljetuksissa on hyvin pieni.
Three quarters of the European Union’s freight now goes by road — as do more than three quarters of travellers in the EU.
Kolme neljäsosaa EU:n rahdista kuljetetaan maanteitse, ja samoin matkustajista yli kolme neljäsosaa liikkuu maanteitä pitkin.
To tackle congestion at Europe’s airports, the EU is creating a unified Europe-wide system of air traffic management (the ‘single European sky’).
EU on luomassa koko Euroopan laajuista ilmaliikenteen hallintajärjestelmää (”yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa”), jotta ruuhkia Euroopan lentokentillä saataisiin vähennettyä.
Use of four means of passenger transport in the EU-25 as a percentage of total passenger transport, measured in passenger-kilometres (2000, 2010 and 2030)
Neljän eri henkilöliikennemuodon käyttö prosenttiosuutena koko henkilöliikenteestä matkustajakilometreinä mitattuna vuosina 2000, 2010 ja 2030, EU-25
Secure energy supplies
Turvattu energiahuolto
EU countries depend on imports for more than half the energy they consume.
Riippuvuus tuonnista vaihtelee kuitenkin suuresti.
However, the level of import-dependence differs greatly, with Cyprus, Luxembourg and Malta almost totally reliant on imports, while Denmark is actually a net exporter of energy and Poland and the UK have relatively low levels of import dependence.
Kypros, Luxemburg ja Malta ovat lähes kokonaan riippuvaisia tuonnista, kun taas Tanska on energian nettoviejä ja Puolan ja Yhdistyneen kuningaskunnan riippuvuus tuonnista on suhteellisen vähäinen.
Net dependence on energy imports as a percentage of total consumption, EU-27 (2005)
Nettoriippuvuus energiantuonnista prosenttiosuutena kokonaiskulutuksesta vuonna 2005, EU-27
* The negative rate indicates that Denmark was a net energy exporter.** Cyprus imported more energy than it used during the year. The surplus was stocked.Source: Eurostat.
* Miinusmerkkinen luku osoittaa, että Tanska oli energian nettoviejä. ** Kypros toi vuoden aikana enemmän energiaa kuin se kulutti.
The overall level of the EU’s reliance on imported energy was 52.3% in 2005 and is forecast to rise as domestic resources dwindle.
EU:n riippuvuus energiantuonnista oli kokonaisuudessaan 52,3 prosenttia vuonna 2005, ja sen ennakoidaan kasvavan, kun kotimaiset voimavarat kutistuvat.
At present, the EU gets about 50% of the gas it consumes from just three sources — Russia, Norway and Algeria.
Tällä hetkellä EU saa noin 50 prosenttia kuluttamastaan kaasusta vain kolmesta lähteestä: Venäjältä, Norjasta ja Algeriasta.
To handle its growing import dependence, the EU is working hard to increase energy efficiency, develop renewable resources and diversify its range of outside suppliers.
EU pyrkii reagoimaan kasvavaan tuontiriippuvuuteen ja tekee lujasti töitä, jotta se voisi kehittää omia energialähteitään, myös uusiutuvia energiavaroja, ja monipuolistaa ulkopuolisten toimittajien valikoimaa.
Using energy more efficiently and switching to low-polluting renewable resources also make sense as part of the EU’s strategy to combat global warming resulting from burning fossil fuels, especially coal and oil.
Energian entistä tehokkaampi käyttö ja vähäpäästöisiin uusiutuviin energianlähteisiin vaihtaminen on myös järkevä osa EU:n strategiaa, jolla pyritään torjumaan maapallon lämpenemistä.
Using fossil fuels to produce energy releases carbon dioxide into the atmosphere, contributing to global warming.
Lämpeneminen johtuu fossiilisten polttoaineiden, erityisesti hiilen ja öljyn, polttamisesta.
The EU has set a target of generating 21% of its electricity from renewable sources such as wind, solar, hydro, geothermal and biomass by 2010.
EU on asettanut tavoitteekseen, että 21 prosenttia sähköstä tuotetaan vuoteen 2010 mennessä uusiutuvista lähteistä, joita ovat tuuli-, aurinko-, vesi-, maanlämpö- ja biomassaenergia.
Percentage of electricity produced from renewable energy sources, EU-27 (2005)
Uusiutuvista energianlähteistä tuotetun sähkön osuus vuonna 2005, EU-27
As Europeans grow more prosperous, they have a responsibility to produce less waste and to manage it more efficiently.
Eurooppalaisten vaurastuessa heidän velvollisuutenaan on tuottaa entistä vähemmän jätettä ja käsitellä sitä entistä tehokkaammin.
At present, each citizen in the EU-27 produces on average just over half a tonne of municipal waste a year.
Tällä hetkellä jokainen EU-27:n kansalainen tuottaa keskimäärin vähän yli puoli tonnia yhdyskuntajätettä vuodessa.
This waste has to be recycled or disposed of in landfills or by incineration.
Jäte on kierrätettävä tai kuljetettava kaatopaikalle tai polttolaitokseen.
* Means estimated or provisional figures.Source: Eurostat.
* Arvio tai alustava luku. Lähde: Eurostat.
In most EU countries the amount of municipal waste from households, offices and public institutions has stabilised in recent years or is falling. But it is still rising in others.
Useimmissa EU-maissa kotitalouksista, toimistoista ja julkisista laitoksista tulevan yhdyskuntajätteen määrä on viime vuosina vakiintunut tai vähentynyt, mutta joissakin jäsenvaltioissa sen määrä edelleen kasvaa.
Ireland has the highest level of waste per capita and Poland the lowest.
Jätteen määrä asukasta kohden on suurin Irlannissa ja pienin Puolassa.
A main cause of global warming are the so-called greenhouse gases emitted by power plants, factories, farms, the transport sector and households.
Maapallon lämpenemisen tärkein syy ovat niin sanotut kasvihuonekaasut, joita syntyy voimaloiden, tehtaiden, maatilojen, kuljetusalan ja kotitalouksien päästöistä.
These include carbon dioxide, principally from the use of fossil fuels (coal, oil and gas), and methane.
Kasvihuonekaasuja ovat hiilidioksidi, jota syntyy erityisesti fossiilisten polttoaineiden (hiili, öljy ja kaasu) käytöstä, ja metaani.
Under the international Kyoto Protocol, the EU-15 must cut its global greenhouse gas emissions by 8% (compared with levels in 1990, which serves as the base year) by 2008–12.
Kansainvälisen Kioton pöytäkirjan mukaan EU-15:n on vähennettävä kasvihuonekaasujen kokonaispäästöjä kahdeksalla prosentilla vuoteen 2008–2012 mennessä (verrattuna vertailuvuotena käytettävän vuoden 1990 tasoihin).
To reach this target, EU-15 countries have agreed a burden-sharing arrangement whereby the economically less advanced can still increase emissions while the rest reduce theirs.
EU-15:n maat ovat tavoitteen saavuttamiseksi sopineet taakanjakojärjestelystä, jossa taloudellisesti epäedullisemmassa asemassa olevat voivat edelleen lisätä päästöjään, samalla kun muut maat vähentävät omiaan.
The individual national targets are set out in the table.
Kunkin jäsenvaltion kansalliset tavoitteet on esitetty taulukossa.
Greenhouse gas emissions in 2004 as a percentage of the base year
Kasvihuonepäästöjen määrä vuonna 2004 prosenttiosuutena perusvuodesta
Some EU countries have chosen a reference year other than 1990; their reductions are calculated accordingly.Sources: European Environment Agency, European Topic Centre on Air and Climate Change.
Jotkin EU-maat ovat valinneet muun vertailuvuoden kuin 1990; näiden maiden vähennykset on laskettu tällä perusteella. Lähteet: Euroopan ympäristökeskus, ilmaa ja ilmastonmuutosta käsittelevä alakohtainen keskus.
Ten countries that have joined the EU since 2004 have individual emission reduction targets. Cyprus and Malta do not.
Kymmenellä EU:hun vuodesta 2004 liittyneellä maalla on yksilölliset päästöjen vähentämistavoitteet, Kyproksella ja Maltalla ei ole.
Under Kyoto, Japan is committed to a 6% reduction.
Japani on sitoutunut Kioton pöytäkirjan mukaan kuuden prosentin vähennykseen.
Increasingly, EU citizens are getting to know one another and developing their sense of belonging together as Europeans — though not all are equally enthusiastic about the EU.
EU:n kansalaiset tutustuvat toisiinsa yhä paremmin ja tuntevat yhteenkuuluvuutta – vaikka kaikki eivät olekaan yhtä innostuneita EU:sta sinänsä.
Many spend their holidays in another European country, and increasing numbers of people go to study or work abroad, thanks to freedom of movement within the EU.
Monet viettävät lomiaan muissa EU-maissa, ja yhä useammat myös opiskelevat tai työskentelevät ulkomailla EU:n vapaan liikkuvuuden ansiosta.
A high percentage of European school pupils learn at least one European language besides their own.
Lisäksi suuri osa Euroopan koululaisista saa jonkin eurooppalaisen kielen opetusta äidinkielensä lisäksi.
Happy Europeans with shared concerns
Tyytyväisiä eurooppalaisia, yhteisiä huolia
In a Eurobarometer survey carried out in spring 2006, eight out of 10 EU citizens said they were fairly or very satisfied with their life, and most were optimistic about the future. The ‘very satisfied’ percentage was 21% compared with 23% in the previous survey in autumn 2005.
Keväällä 2006 toteutetussa Eurobarometri-selvityksessä kahdeksan kymmenestä EU:n kansalaisesta sanoi olevansa varsin tai erittäin tyytyväinen omaan elämäänsä, ja useimmat olivat optimistisia tulevaisuuden suhteen. ”Erittäin tyytyväisiä” oli 21 prosenttia, kun edellisessä selvityksessä syksyllä 2005 heitä oli 23 prosenttia.
The number of people who say they are not at all satisfied has, for the past decade, remained relatively small at around 4%.
Niiden ihmisten määrä, jotka eivät ole lainkaan tyytyväisiä, on pysytellyt viime vuosikymmenien aikana varsin pienenä eli neljänä prosenttina.
Percentage of EU-25 citizens who are very satisfied, fairly satisfied, not very satisfied or not at all satisfied with their lives (2006)
Prosenttiosuus kansalaisista, jotka ovat omaan elämäänsä erittäin tai varsin tyytyväisiä taikka eivät ole kovin tai lainkaan tyytyväisiä vuonna 2006, EU-25
0 Very satisfied
0 Erittäin tyytyväinen
Fairly satisfied
Varsin tyytyväinen
Not very satisfied
Ei kovin tyytyväinen
Not at all satisfied
Ei lainkaan tyytyväinen
Although generally happy with their life, Europeans do have concerns and worries.
Vaikka eurooppalaiset ovatkin yleisesti tyytyväisiä elämäänsä, jotkut asiat huolettavat heitä.
Unemployment remains the main concern for many people in the EU.
Työttömyys on edelleen monen ihmisen mielestä EU:n tärkein huolenaihe.
In a 2006 survey, only 10% of participants felt that terrorism was one of the top two issues facing their country.
Vuoden 2006 selvityksessä vain kymmenen prosenttia osallistujista katsoi, että terrorismi oli toinen tärkeimmistä heidän maataan koskevista ongelmista.
Although results vary, reflecting the diversity of cultures and opinions in the EU, the survey shows that EU citizens share many common concerns.
Tulokset vaihtelevat, mikä heijastaa kulttuurien ja mielipiteiden monimuotoisuutta EU:ssa, mutta selvitys osoittaa, että EU:n kansalaisilla on paljon myös yhteisiä huolenaiheita.
Percentage of EU-25 citizens who see each issue as one of the two most important facing their country in spring 2006
Niiden kansalaisten osuus, jotka kokevat kunkin seikan toisena tärkeimmistä kahdesta omaa maataan koskevasta asiasta keväällä 2006, EU-25
Rising rism
Taloudellinen n t
Taxation
Maa han muut t
Speaking a foreign language is useful for many purposes — studying abroad, travel, business contacts and international friendship — and it opens up all sorts of job opportunities.
Kielitaidosta on hyötyä monessa tilanteessa – ulkomailla opiskellessa, matkustellessa, liike- ja ystävyyssuhteiden ylläpitämisessä –, ja se avaa monenlaisia työmahdollisuuksia.
That is why the EU encourages its citizens to learn two languages in addition to their mother tongue.
Niinpä EU kannustaa kaikkia kansalaisiaan opiskelemaan kahta kieltä oman äidinkielen lisäksi.
A clear majority of Europeans (56%) say they can hold a conversation in one foreign language.
Selkeä enemmistö eurooppalaisista (56 %) sanoo pystyvänsä keskustelemaan yhdellä vieraalla kielellä.
Of these, some can speak two or even three foreign languages.
Jotkut heistä osaavat puhua kahta tai jopa kolmea vierasta kieltä.
However, 44% of Europeans know no language other than their mother tongue.
Kuitenkin 44 prosenttia eurooppalaisista osaa puhua vain omaa äidinkieltään.
Percentage of people who can hold a conversation in a language other than their mother tongue (2005)
Vieraita kieliä osaavat vuonna 2005, prosenttiosuus väestöstä
0 At
0 Ainakin
At least one two three lang lang lang u a u a g e g e s uag es
Ei yhtään yhtä kahta kolmea kieltä kieltä kieltä
The languages most commonly used by non-native speakers are English, French and German.
Yleisimmin käytetyt vieraat kielet ovat englanti, ranska ja saksa.
Russian is widely spoken in the central and east European countries which have joined the EU since 2004.
Venäjää puhutaan laajalti niissä Keski- ja Itä-Euroopan maissa, jotka ovat liittyneet EU:hun vuodesta 2004.
Percentage of pupils in upper secondary level general education who are learning English, French or German as a foreign language (2005)
Niiden keskiasteen koulutuksessa olevien oppilaiden osuus, jotka opiskelevat englantia, ranskaa tai saksaa vieraana kielenä (2005)
Source: Unesco/OECD/Eurostat data collection.
Lähteet: Unesco / OECD / Eurostatin tietojenkeruu.
Erasmus is an important EU-funded programme which enables university-level students and teachers to spend a year in another EU country.
Erasmus on tärkeä EU:n rahoittama ohjelma, jonka avulla korkea-asteen opiskelijat ja opettajat voivat viettää vuoden toisessa EU-maassa.
More than a million students have taken part in it since it began in 1987.
Yli miljoona opiskelijaa on osallistunut Erasmus-ohjelmaan sen jälkeen, kun se aloitettiin vuonna 1987.
This scheme has now gone global with the launch, in 2004, of Erasmus Mundus.
Erasmus laajeni kattamaan koko maailman vuonna 2004, kun Erasmus Mundus aloitettiin.
Students from one EU country studying in another, by host country (in thousands), EU-27 (2004)
EU-maasta tulevat, toisessa EU-maassa opiskelevat opiskelijat (tuhansina) isäntämaata kohden vuonna 2004, EU-27
Separately from Erasmus, nearly half a million students are studying at any one time in another EU country.
Lähes puoli miljoonaa opiskelijaa opiskelee jonkin ajanjakson toisessa EU-maassa Erasmuksesta riippumatta.
The figures are set out in the table.
Yksittäiset luvut on esitetty taulukossa.
Supporters or sceptics?
Puolesta ja vastaan
The majority of citizens in all EU countries believe membership is a good thing for their country.
Suurin osa kansalaisista kaikissa EU-maissa pitää jäsenyyttä oman maansa kannalta hyvänä asiana.
The level of support varies across the Union and fluctuates over time.
EU:n kannatus vaihtelee eri puolilla unionia ja ajan mittaan.
A 2006 Eurobarometer survey showed the strongest supporters are still some of the older member states (Ireland and the Benelux countries), although approval ratings in the countries that joined the EU in 2004 have risen in the period since then, with the exception of Hungary.
Vuoden 2006 Eurobarometri-selvitys osoitti, että tuki on edelleen vankinta joissakin vanhoissa jäsenvaltioissa (Irlannissa ja Benelux-maissa), vaikka vuonna 2004 liittyneissä maissa myönteinen suhtautuminen EU:hun on lisääntynyt Unkaria lukuun ottamatta.
Support for EU membership, as a percentage of persons surveyed, EU-27 (autumn 2006)
EU-jäsenyyttä kannattavien osuus syksyllä 2006 haastatelluista, EU-27
Key Facts and Figures EN Inside.indd 72
”En tiedä” -vastauksia ja puutteellisia vastauksia ei ole otettu huomioon.
Hungary joins those countries with the lowest level of public support for the EU — Finland, Austria and bottom-placed United Kingdom, where the gap between those who think the EU is a good thing for their country and those who believe it to be a bad thing is the narrowest.
Tällaisia maita ovat myös Suomi, Itävalta ja peränpitäjänä Yhdistynyt kuningaskunta. Näissä maissa ero niiden välillä, jotka ajattelevat EU:n olevan hyvä asia maalleen, ja toisaalta niiden, jotka uskovat sen olevan huono asia, on kaikkein pienin.
Reaping the benefits
Saavutetut edut
According to the same opinion poll, a majority of people in the EU (54%) consider their country has actually benefited from its membership of the Union.
Saman kyselyn mukaan enemmistö EU:n ihmisistä (54 %) katsoo, että oma maa on tosiasiallisesti hyötynyt unionin jäsenyydestä.
Here the strongest believers are in Ireland (87%), followed by newcomer Lithuania (77%), and then Denmark and Greece (both with 74%).
Tähän uskotaan lujimmin Irlannissa (87 %), uudessa jäsenvaltiossa Liettuassa (77 %) ja Tanskassa sekä Kreikassa (kummassakin 74 %).
The biggest sceptics are in Hungary, Sweden and the UK, where only 39 to 41% of those polled thought their country had benefited from being in the EU.
Eniten epäilijöitä on Unkarissa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, joissa vain 39–41 prosenttia kyselyyn osallistuneista ajatteli maansa hyötyneen EU-jäsenyydestä.
The following graph shows that the lead of positive responses over negative ones was 20% at the end of 2006, compared with only 6% 10 years earlier.
Seuraava kaavio osoittaa, että myönteisten vastausten etumatka kielteisiin nähden oli vuoden 2006 lopussa 20 prosenttia, kun se kymmenen vuotta aiemmin oli ollut vain kuusi prosenttia.
Not benefited
Ei ole hyötynyt
Percentage of EU citizens who believe that their country has benefited or not from being a member of the EU, autumn 1996 to autumn 2006
Niiden EU-kansalaisten prosenttiosuus, jotka katsovat, että heidän maansa on / ei ole hyötynyt EU-jäsenyydestä, syksy 1996–syksy 2006
If a country has applied to join the European Union and its application has been officially accepted, it becomes a ‘candidate country’.
Ehdokasmaita ovat ne maat, jotka ovat hakeneet Euroopan unionin jäsenyyttä ja joiden hakemus on hyväksytty virallisesti.
At present there are three candidate countries — Croatia, the former Yugoslav Republic of Macedonia and Turkey.
Tällä hetkellä ehdokasmaita on kolme: Kroatia, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ja Turkki.
Before a candidate country can join the EU it must have a stable system of democratic government, institutions that ensure the rule of law and respect for human rights.
Ennen kuin ehdokasmaa voi liittyä EU:hun, sillä on oltava vakaa demokraattinen hallintojärjestelmä ja instituutiot, jotka varmistavat oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen.
It must also have a functioning market economy and an administration capable of implementing EU laws and policies.
Sillä on myös oltava toimiva markkinatalous ja hallinto, joka kykenee panemaan EU:n lait ja politiikat täytäntöön.
The specific membership terms for each candidate country are worked out in negotiations with the European Commission.
Kunkin ehdokasmaan omat erityiset jäsenyysehdot määritellään Euroopan komission kanssa käytävissä neuvotteluissa.
Negotiations generally take several years to complete.
Yleensä neuvotteluihin kuluu useita vuosia.
Size and population
Pinta-ala ja väestö
The candidate countries differ in size, with Turkey by far the largest.
Ehdokasmaat ovat erikokoisia. Turkki on niistä selvästi suurin.
Its population is bigger than any current EU member except Germany.
Sen väkiluku on suurempi kuin minkään nykyisen EU-jäsenvaltion Saksaa lukuun ottamatta.
Together, the three candidates would increase the total EU population by 16%.
Yhdessä nämä kolme ehdokasmaata lisäisivät EU:n kokonaisväestöä 16 prosentilla.
Population on 1 January 2006 in millions
Väestö 1. tammikuuta 2006, miljoonaa
When you compare their GDP in PPS per inhabitant, the candidate countries are considerably less wealthy than the EU average.
Jos verrataan asukasta kohti laskettuja ostovoimastandardin avulla ilmaistuja bruttokansantuotelukuja, ehdokasmaiden vauraus on huomattavasti alle EU:n keskitason.
However, Croatia has a per capita GDP which is higher than those of Bulgaria and Romania, who became EU members in 2007.
Kroatian BKT asukasta kohden on kuitenkin suurempi kuin Bulgarian ja Romanian, joista tuli EU:n jäseniä vuonna 2007.
GDP in PPS per inhabitant as a percentage of the EU-27 average (2005)%
Asukasta kohti lasketun, ostovoimastandardina ilmaistun BKT:n prosenttiosuus % EU-27:n keskiarvosta, vuosi 2005
Economic reforms in recent years have brought great changes in the candidate countries, helping to create new jobs.
Viime vuosina ehdokasmaissa toteutetut talousuudistukset ovat tuoneet mukanaan suuria muutoksia, joiden avulla on luotu uusia työpaikkoja.
But employment rates among people of working age in the candidate countries are lower than the EU average.
Työllisyysaste ehdokasmaissa on kuitenkin heikompi kuin EU:ssa keskimäärin.
In the candidate countries, as in the EU, services (including tourism) are an important part of the economy.
Kuten nykyisissä EU-maissakin, palvelut (myös matkailu) muodostavat ehdokasmaissa tärkeän osan taloudesta.
As with the countries that have joined the EU since 2004, the candidate countries have a larger share of the population employed in agriculture than the EU-15.
Samoin kuin maissa, jotka ovat liittyneet EU:hun vuodesta 2004, ehdokasmaissa maatalouden parissa työskentelee huomattavasti suurempi osuus väestöstä kuin EU-15:ssä.
Employment rate for 15 to 64-year-olds (2005)
15–64-vuotiaiden työllisyysaste vuonna 2005
Employment by sector (2004)
Työllisyys aloittain, 2004
Sources: For EU-27 and HR — Eurostat, labour force survey, annual average.
Lähteet: EU-27 ja HR: Eurostatin työvoimatutkimus, vuotuinen keskiarvo.
For MK and TR — national data.
MK ja TR: kansalliset tiedot.
A friendly neighbourhood
EU ja naapurit
The recent enlargements of the European Union have united a oncedivided continent, creating a wide area of stability and prosperity in Europe.
Euroopan unionin viimeaikainen laajentuminen on yhdistänyt kerran kahtia jaetun maanosan ja luonut Eurooppaan laajan vakauden ja vaurauden alueen.
Although these are still early days, the citizens of the countries which have joined the Union since 2004 already benefit in terms of economic growth, personal mobility and the modernisation of previously neglected infrastructures.
Vaikka on kulunut vasta vähän aikaa, unioniin vuonna 2004 liittyneet valtiot ovat jo hyötyneet talouden kasvusta, ihmisten liikkuvuudesta ja aiemmin laiminlyötyjen infrastruktuurien nykyaikaistamisesta.
The EU seeks to live in harmony with its neighbours and to support their efforts towards democracy, stability and prosperity.
EU pyrkii elämään sovussa naapuriensa kanssa ja tukemaan niiden pyrkimyksiä kohti demokratiaa, vakautta ja vaurautta.
The EU’s external borders should not become a new dividing line in Europe separating the Union from its neighbours — Russia, Belarus, Ukraine, Moldova, the Caucasus and Balkan regions to the east, and the countries of the eastern Mediterranean and north Africa to the south.
EU:n ulkorajojen ei haluta luovan uusia jakolinjoja Eurooppaan erottamalla unionin naapureistaan: Venäjästä, Valko-Venäjästä, Ukrainasta ja Moldovasta sekä Kaukasian ja Balkanin alueista idässä ja itäisen Välimeren ja Pohjois-Afrikan maista etelässä.
The aim is to develop closer relationships with each of them based on trade, economic and political cooperation, joint efforts in R & D, environmental protection, science and culture as well as technical assistance.
EU pyrkii solmimaan läheiset suhteet jokaiseen naapuriinsa. Yhteistyön perustana on kauppa, taloudellinen ja poliittinen yhteistyö, yhteiset T & K-ponnistelut, ympäristönsuojelu, tiede ja kulttuuri sekä tekninen apu.