natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ifeducational facilities, housing, health services, environmental conditions and jobopportunities for a particular group are all poor, the next generation will grow upless well-equipped to deal with the difficulties facing them and find themselvessaddled with poor jobs, housing and health.
Jos esimerkiksi jonkin ryhmän koulutusmahdollisuudet, asuinolot,terveydenhuolto, ympäristöolot ja työmahdollisuudet ovat heikot, seuraava sukupolvi saa heikommat lähtökohdat vaikeuksistaan selviytymiseen, jää alempitasoisiintöihin sekä kärsii huonoista olosuhteista ja heikosta terveydestä.
The anti-discrimination legislation under Article 13 of the EC Treaty will help break this vicious circle (see Section 7(2)).
Tämä noidankehävoidaan katkaista EY:n perustamissopimuksen 13 artiklan mukaisen, syrjinnän kieltävän lainsäädännön avulla (katso 7. jakson kohta 2).
The directive on racial discrimination also covers other areas which affect access toemployment.
Rodun perusteella tapahtuvaa syrjintää koskeva direktiivi kattaa myös muita työllistymistä vaikeuttavia tekijöitä.
Discrimination in access to benefits and other forms of support fromthe social protection system compounds marginalisation.
Sosiaalisen suojelun järjestelmien etuuksien ja muidentukimuotojen myöntämiseen liittyvä syrjintä lisää syrjäytymistä.
High-quality education is apre-requisite for successful integration into employment and, more widely, society.Discrimination in access to goods and services also limits wider social and economicintegration, especially in securing finance.
Korkeatasoinenkoulutus on edellytyksenä työpaikan saannille ja myös laajemmin yhteiskuntaanintegroitumiselle. Myös tavaroiden ja palveluiden saantiin liittyvä syrjintä rajoittaalaajempaa sosiaalista ja taloudellista integraatiota, erityisesti rahoituksen hankkimista.
Decisions on loans to small companies, forexample, or on mortgages to individuals which are based on or influenced by thereal or presumed racial or ethnic origin of the applicant are not only contrary tothe basic principles of human rights but are in practice extremely damaging to theability of large sections of society to provide for themselves and for others.
Jos esimerkiksi henkilön oletettu tai todellinen rotu tai etninen alkuperä vaikuttaayritysten tai yksilöiden lainansaantia koskeviin päätöksiin, tilanne on ihmisoikeuksienperusperiaatteiden vastainen ja heikentää käytännössä merkittävästi suurien väestönosien kykyä huolehtia itsestään ja toisista.
4) Gender equality in employment
4) Sukupuolten tasa-arvo työelämässä
Equal opportunities for women and men in employment is not just a matter of socialjustice, it is an economic necessity.
Miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien turvaaminen työelämässä on välttämätöntä sekä yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden että taloudellistennäkökohtien kannalta.
Equal pay, proper recognition of women’s skillsand abilities, and policies that enable employees to combine work and family life: allhelp draw more women onto the labour market and give the economy a productiveboost.
Samapalkkaisuus, naisten taitojen ja kykyjen asianmukainentunnustaminen sekä toimet, jotka antavat työntekijöille mahdollisuuden työn japerhe-elämän yhdistämiseen, auttavat saamaan lisää naisia työmarkkinoille ja lisäävättalouden tuottavuutta.
The increasing economic activity rate among women has been a significantfactor in Europe’s economic growth.
Naisten taloudellisen aktiivisuuden lisääntyminen on ollut Euroopan taloudellisen kasvun kannalta merkittävä tekijä.
For the EU as a whole, it is estimated thatalmost a fifth of the annual GDP growth of 2.3 % can be explained by women’sincreased labour-force participation.
Koko EU:n kannalta onarvioitu, että lähes viidennes vuosittaisesta BKT:n 2,3 prosentin kasvusta selittyynaisten lisääntyneellä osuudella työvoimasta.
Lisbon identified ambitious new targets, including a rise in the female employmentrate in the EU from 53 % today to an unprecedented 60 % by 2010.
Lissabonissa määriteltiin kunnianhimoisia uusia tavoitteita, kuten naisten työllisyysasteen nostaminen EU:ssa nykyisestä 53 prosentista jopa 60 prosenttiin vuoteen2010 mennessä.
This is essentialif the EU is to raise its overall employment rate to 70 %.
Ilman tätä EU:n kokonaistyöllisyysastetta ei voida nostaa 70 prosenttiin.
In absolute terms, it meansdrawing an additional 10 million women onto the labour market (see Section 7(1)for more details on gender equality).
Absoluuttisesti mitattuna tämä merkitsee 10 miljoonan uudennaistyöntekijän tuloa työmarkkinoille. (Lisätietoja sukupuolten välisestä tasa-arvostaon 7. jakson kohdassa 1.)
10 million more women will need to jointhe labour force if the EU is to achieveits 70% employment rate.
Vielä 10 miljoonan naisen on saatavatyötä,jotta EU voisi saavuttaa 70 prosentin työllisyysasteen.
Gender inequalities in employment
Sukupuolten eriarvoisuus työelämässä
The employment rate for women in the EU is still 18.2 percentage pointsbelow the male rate.
Naisten työllisyysaste EU:ssa on edelleen 18,2 prosenttiyksikköä alhaisempi kuinmiesten.
Unemployment among women is on average 3 percentage points higher thanamong men.
Naisten työttömyysaste on keskimäärin kolme prosenttiyksikköä korkeampi kuinmiesten.
The gender pay gap disadvantages women – it is still 20% and nearly 25% inthe private sector of some countries.
Sukupuolien väliset palkkaerot asettavat naiset heikompaan asemaan – ero onedelleen 20 prosenttia,ja joidenkin maiden yksityisellä sektorilla lähes 25 prosenttia.
The labour market is segregated by gender,with women concentrated in cer-
Työmarkkinat ovat eriytyneet sukupuolen mukaan:naiset ovat keskittyneet tiet-
6 tain occupations and industries and men in others (
6 tyihin ammatteihin ja tietyille toimialoille ja miehet toisille.(
Employed women earn less than men,accounting for 77 % of low-incomeemployees.
Silloin kun naiset ovat mukana työelämässä,he ansaitsevat vähemmän kuin mie-het,ja 77 prosenttia matalapalkkaisista työntekijöistä on naisia.
(6) For statistics,see ‘Joint employmentreport 2000’,point 3.4.2.
koskevan yhteisen työllisyysraportin 3.4.2 kohdassa.
Mobility and new European labour markets
Liikkuvuus ja Euroopan uudenlaiset työmarkkinat
1) General
1) Yleistä
An accessible jobs market is a more dynamic one.
Mitä helpompaa työnsaanti on, sitä dynaamisemmat ovat työmarkkinat.
But a healthy jobs market alsohas to be a responsive one, in which workers can move to take up new jobopportunities where and when they arise.
Terveillätyömarkkinoilla voidaan myös vastata muuttuviin tilanteisiin ja työntekijät voivattarttua uusiin työmahdollisuuksiin siellä, missä niitä avautuu.
Mobility of EU nationals across Member State borders is currently low, at about 1.5 million people — less than 0.4 %. USdata are not directly comparable, but mobility is generally recognised to be higheracross the Atlantic.
Rajojen yli suuntautuvaliikkuvuus on vielä melko vähäistä: jäsenvaltiosta toiseen on siirtynyt tällä hetkelläainoastaan 1,5 miljoonaa EU:n kansalaista eli 0,4 prosenttia koko EU:n väestöstä.Yhdysvaltain tiedot eivät ole suoraan vertailukelpoisia, mutta Atlantin toisella puolella työvoiman liikkuvuuden uskotaan olevan yleisempää.
This means that Europe’s jobs pool is not being fully tapped ata time when some studies estimate an IT skills gap of close to 1 million.
Tämä merkitsee sitä, että Euroopan työmarkkinoita ei hyödynnetä täysimääräisesti, ja samaan aikaan tutkimuksissa arvioidaan, että tietoteknologia-alalla on lähes miljoonan ammattitaitoisentyöntekijän vaje.
The nature of mobility in the EU has changed over the last few years.
Liikkuvuuden luonne EU:n sisällä on muuttunut viime vuosina.
It generallytakes place between urban centres, influenced by the geographical clustering ofdifferent industries.
Yleensä ihmiset siirtyvät kaupunkikeskusten välillä, ja tähän vaikuttaa eri toimialojen maantieteellinenkeskittyminen.
Mobility is particularly notable in expanding, hi-tech sectors.Mobile workers are young — mostly under 30, with the highest concentration inthe 21–25 age group — and are generally highly skilled.
Erityisesti laajenevilla korkean teknologian aloilla on liikkuvuus merkittävää.
There is an increasingtendency towards three types of migration: temporary migration — moving toanother Member State for a few years and then moving on or back; cross-bordercommuting in frontier zones — this is increasing (about 600 000 European citizensa year); and increasing mobility resulting from pan-European management of humanresources by multinational enterprises.
Siirtyvät työntekijät ovat nuoria – enimmäkseen alle 30-vuotiaita,suurimmaksi osaksi ikäryhmään 21–25 kuuluvia – ja yleensä erittäin ammattitaitoisia.Kolmentyyppinen liikkuvuus on lisääntymässä: tilapäinen maastamuutto (muutto toiseen jäsenvaltioon muutamaksi vuodeksi ja sen jälkeen muutto johonkin toiseenmaahan tai paluu takaisin), maiden rajat ylittävä työssäkäynti (tämä lisääntyy noin 600 000 eurooppalaisella vuosittain) ja monikansallisten yritysten sisäinen henkilöstön liikkuvuus, joka johtuu yrityksen koko Euroopan laajuisestahenkilöstöhallinnosta.
With these changing patterns of mobility, the demands of more global businessesand recognisable shortages of certain skills, new forms of European labour marketsare emerging, but they still face serious barriers.
Kun liikkuvuuden mallit muuttuvat, globaalien yritysten vaatimukset lisääntyvät jakun tietyillä aloilla on pulaa ammattitaitoisesta työvoimasta, Euroopan työmarkkinatmuuttavat muotoaan, mutta esteitä on edelleen olemassa.
A two-stage strategy is beingdeveloped to remove such barriers by 2005 (7).
Näiden esteiden poista- miseksi vuoteen 2005 mennessä ollaan kehittämässä kaksivaiheista strategiaa (7).Jotta liikkuvuus voisi koskea kaikkia kansalaisia, heidän pitäisi päästä hyödyntämääntaitojaan kaikkialla, missä niitä tarvitaan, ja yritysten tulisi pystyä palkkaamaan työntekijöitä Euroopan laajoista työvoimaresursseista.
If mobility is to become a realopportunity for everyone, citizens should be entitled to use their skills whereverthey are needed, and companies should find it simpler to recruit from the wider European labour pool.
Euroopan uudenlaistentyömarkkinoiden rakentamisstrategian ensimmäiseen vaiheeseen kuuluu siis ammattitaitojen kysynnän ja tarjonnan välisen epäsuhdan korjaaminen, liikkuvuudenesteiden poistaminen ja tiedotuksen parantaminen.
The first stage in the strategy to build the new Europeanlabour markets therefore focuses on tackling the skills gaps, removing barriers tomobility and improving information.
Komissio valmistelee Lissaboninpäätelmien pohjalta toimintasuunnitelman, jonka avulla varmistetaan kaikille kansalaisille mahdollisuus hyötyä elinikäisestä oppimisesta osana Euroopantyöllisyysstrategiaa.
Building on the Lisbon conclusions, the Commission will prepare an action plan to ensure that lifelong learning becomes areality for all citizens and that workers can fully benefit from it as part of the EES.It will also present proposals for a more-transparent and flexible regime forprofessional recognition and facilitate the recognition of skills acquired at work.Similarly, enabling service providers to develop a foothold in other markets,eliminating obstacles to the portability of supplementary pensions and adopting therecommendations on mobility would all greatly facilitate matters.
Komissio tekee myös ehdotuksia, joilla pyritään entistä selvempään ja joustavampaan järjestelmään ammattipätevyyksien tunnustamisessa sekähelpottamaan työssä hankittujen taitojen tunnustamista. Samoin tilannetta parantaa,jos palveluntarjoajat saavat mahdollisuuden hankkia jalansijaa muilta markkinoilta,lisäeläkkeiden siirrettävyyttä estävät tekijät poistetaan ja liikkuvuutta koskevat suositukset toteutetaan.
The Commissionwill be pursuing efforts in all these directions.
Komissio toimii kaikkien näiden tavoitteiden edistämiseksi.
The strategy also means citizens need access to full and reliable information on jobvacancies, mobility and learning opportunities throughout Europe.
Strategia merkitsee myös sitä, että kansalaisten saatavilla tulisi olla kattavat ja luotettavat tiedot vapaista työpaikoista sekä liikkuvuus- ja opiskelumahdollisuuksista Euroopassa.
This will requirea comprehensive information campaign, in cooperation with the social partners and Member States, making full use of existing instruments such as the Eures (Europeanemployment services) network.
Tämän tavoitteen saavuttamiseen tarvitaan laaja tiedotuskampanja, jokatoteutetaan yhteistyössä työmarkkinaosapuolten ja jäsenvaltioiden kanssa ja jossahyödynnetään täysimääräisesti jo olemassa olevia ja tuttuja välineitä, kuten Euresverkkoa (Euroopan työnvälitysverkosto).
(7) For further information see the web sites: http://europa.eu.int/comm/employment_social/empl & esf/news_en.htm and http://europa.eu.int/comm/dgs/employment_social/key_en.htm
(7)Lisätietoja on seuraavilla sivustoilla: http://europa.eu.int/comm/employment _social/empl & esf/news_en.htm ja http://europa.eu.int/comm/dgs/ employment_social/key_en.htm.
The task force draws on expertise from European business leaders, top labourmarket and education experts, and the social partners.
Ryhmä hyödyntää Euroopan liikeyritysten huippujohtajien sekä työmarkkina- ja koulutusalan huippuasiantuntijoiden ja työmarkkinaosapuolten asiantuntemusta.
It is due to report back tothe Commission by December 2001.
Ryhmänon määrä raportoida toimistaan komissiolle joulukuuhun 2001 mennessä.
The Commission will then put forward anaction plan to the Council in spring 2002, proposing a set of further policy initiativesand recommendations to ensure that by 2005, the new European labour marketsare open to all, with access for all.
Raportinperusteella komissio esittää Eurooppa-neuvostolle toimintasuunnitelman keväällä2002. Toimintasuunnitelmassa ehdotetaan lisää poliittisia aloitteita ja suosituksia,joilla varmistetaan, että vuoteen 2005 mennessä uudet eurooppalaiset työmarkkinatovat kaikille avoimet.
2) Transferability of pensions
2) Eläkkeiden siirrettävyys
The Stockholm conclusions stressed the importance of the Commission’s work onnew proposals on the portability of occupational pensions, designed to supplement Directive 98/49/EEC on improving mobility.
Tukholman päätelmissä painotettiin komission työn merkitystä työeläkkeiden siirrettävyyttä koskevien uusien ehdotusten laatimisessa. Ehdotusten on tarkoitustäydentää liikkuvuuden edistämistä koskevaa direktiiviä 98/49/EY.
A new proposal will be presented bythe end of 2001.
Uusi ehdotusannetaan vuoden 2001 loppuun mennessä.
In 2002 the Commission will present a communication onimproving free movement of workers in the public sector.
Vuonna 2002 komissio antaa tiedonannon julkisen sektorin työntekijöiden vapaan liikkuvuuden parantamisesta.
Proposals to modernisethe legal framework for free movement were presented by the Commission to the Council in 1998 and Stockholm invited the Council to examine the Commission’sproposal on simplifying the coordination of social security for migrant workers inorder to help ensure their social protection.
Vuonna1998 komissio antoi neuvostolle ehdotukset vapaata liikkuvuutta koskevan oikeudellisen kehyksen uudistamisesta, ja Tukholmassa neuvostoa pyydettiin tutkimaankomission ehdotusta siirtotyöläisten sosiaaliturvan koordinoinnin yksinkertaistamisesta siirtotyöläisten sosiaalisen suojelun varmistamiseksi.
Jobs in the information society
Työllisyys tietoyhteiskunnassa
1) Introduction
1) Johdanto
Over the last five years, job growth in key information society sectors, particularlyin knowledge-intensive services, has been about twice the European average (Chart 1).The spillover of employment opportunities due to ICT is spread over the economy,across a range of sectors, occupations and skill levels.
Kuluneen viiden vuoden aikana työpaikkojen lisääntyminen keskeisimmillä tietoyh-teiskunta-aloilla, erityisesti osaamisvaltaisten palvelujen alalla, on ollut noin kaksikertaa eurooppalaista keskiarvoa nopeampaa (kaavio 1). Tieto- ja viestintätekniikka(TVT) on synnyttänyt työpaikkoja talouden eri aloilla, eri ammattiryhmissä ja erikoulutustasoilla.
A recent survey indicates thatalmost half of European workers (45 %) and about three quarters of white-collarworkers are currently using a computer for their work (Chart 2).
Vastikään tehdyn tutkimuksen mukaan lähes puolet eurooppalaisista työntekijöistä (45 %) ja noin kolme neljäsosaa toimihenkilöistä käyttää työssääntietokonetta (kaavio 2).
Over the nextfew years, digital skills will be a must in ensuring employability and adaptability.
Tulevina vuosina digitaalinen osaaminen on välttämätönedellytys työllistymisen ja työelämään sopeutumisen kannalta.
However, the increasing skills gap is a barrier to seizing this potential, both amongstexperts and users.
Ammattitaitoisen työvoiman puute sekä asiantuntija- että käyttäjätasolla on kuitenkin ongelma, joka estää mahdollisuuksien täysipainoisen hyödyntämisen.
According to a recent industry study, the current shortage of 1.2million ICT experts is expected to grow to 1.7 million by 2003 unless urgent actionis taken.
Tuoreenalalla tehdyn tutkimuksen mukaan 1,2 miljoonan tieto- ja viestintätekniikka-alanammattilaisen vajauksen odotetaan kasvavan 1,7 miljoonaan vuoteen 2003 mennessä, ellei pikaisiin toimiin ryhdytä.
If ebusiness experts are added, this gap may even amount to 3.7 million.In fact, the strongest increase is expected in ebusiness and related technologies(Chart 3).
Jos mukaan luetaan sähköisen liiketoiminnan (eBusiness) asiantuntijatehtävissä toimivat, määrä saattaa kasvaa jopa 3,7 miljoonaan.Voimakkainta työpaikkojen määrän kasvun odotetaankin olevan juuri sähköisessä liiketoiminnassa ja siihen liittyvillä aloilla (kaavio 3).
As for basic skills, training efforts are still disappointingly low, despite thehigh level of usage of computers for work.
Perustaitojen osalta panostuskoulutukseen on varsin vähäistä, vaikka tietokoneita käytetään työssä paljon.
In fact, only about 16 % of workers havereceived ICT training paid by their employers (Chart 4).
Vainnoin 16 prosenttia työntekijöistä on osallistunut työnantajan järjestämään tieto- javiestintätekniikkakoulutukseen (kaavio 4).
This employment challenge is at the core of the European Union’s policy responseto the knowledgebased economy launched at the Lisbon Summit.
Tämän työllisyyskysymyksen ratkaiseminen on tärkeä päämäärä Euroopan unioninpolitiikassa, joka liittyy Lissabonin huippukokouksessa asetettuun osaamistalouttakoskevaan tavoitteeseen.
It largely buildson recommendations set out in a communication entitled ‘Strategies for jobs in theinformation society’ issued by the Commission in 2000.
Se perustuu suurelta osin komission vuonna 2000 julkaiseman tiedonannon ”Työllisyysstrategiat tietoyhteiskunnassa” ehdotuksiin.
Since then, adapting to theinformation society has been reinforced as a major objective throughout theguidelines of the European employment strategy.
Tämänjälkeen tietoyhteiskuntaan sopeutuminen on vahvistettu tärkeäksi päämääräksi kaikissa Euroopan työllisyysstrategian suuntaviivoissa.
Jobs and digital skills are also a highpriority in the e-Europe action plan, the EU’s road map to an ‘information societyfor all’ by 2002.
Myös työpaikat ja digitaalinenosaaminen ovat merkittävässä asemassa ”eEurope 2002 – Tietoyhteiskunta kaikille”-toimintasuunnitelmassa.
2) The key issues
2) Tärkeät kysymykset
The top concern is the young.
Tärkein haaste on nuoriso.
EU leaders have committed themselves to provide all schools with access to Internet and multimedia resources by the endof 2001, and to train all teachers in their use by 2002.
EU:n johtajat ovat sitoutuneet tavoitteeseen, jonkamukaan kaikissa kouluissa on Internet-yhteys ja tarvittavat multimediaresurssit vuoden 2001 loppuun mennessä sekä niiden käyttökoulutuksen saaneetopettajat vuoteen 2002 mennessä.
The Commission is supporting national efforts by an ‘e-Learning’ initiative, which focuses on ICTequipment in schools, the integration of new technologies into all levels ofeducation, improving multimedia services, content and knowledge networks.
Komissio tukee kansallisia toimia eLearning-aloitteella, joka edistää tieto- ja viestintäteknisten laitteiden hankkimista kouluihin, uusien tekniikoiden käyttöönottoa kaikilla koulutustasoilla,multimediapalvelujen parantamista sekä sisältö- ja tietoverkostojen kehittämistä.
To close the dramatic skills gap at expert level, there is a need to significantly increase ICT training places and courses by 2002.
Tarjonnan sisällön tulisi vastata alan vaatimuksia, ja pätevöitymiskursseja tulisi hyödyntää nykyistä tehokkaammin.
Curricula should matchindustry requirements and the potential of conversion courses needs to bebetter exploited.
Olennaista on myös naistenmäärän lisääminen tieto- ja viestintätekniikka-ammateissa, sillä he ovat alallavielä selkeästi aliedustettuina.
Promoting the attractiveness of ICT professions for womenis likewise essential, as they are still strongly under-represented in these jobs.All of these tasks will be facilitated by the work of the high-level task forceoutlined in the previous section.
Kaikkien näiden toimien edistämiseksi onperustettu korkean tason työryhmä, jota käsiteltiin tämän asiakirjan edellisessä jaksossa.
However, the challenge is wider: as digital literacy is essential for the employability and adaptability of the entire workforce, it must be a primary objectiveof lifelong learning. The 2001 employment guidelines call on social partners todo what is needed to give every worker the chance to achieve informationsociety literacy by 2003.
Tehtävää riittää kuitenkin monella muullakin alueella: koska digitaalinen lukutaito on välttämättömyys työvoiman työllistettävyyden ja työelämäänsopeutumisen kannalta, sen on oltava elinikäisen oppimisen keskeinen tavoite.Vuoden 2001 työllisyyssuuntaviivat edellyttävät työmarkkinaosapuolilta sellai-
Productivity gains in the knowledgebased economy largely depend on shifting work organisation to the higher level of skills and to the greater flexibilityafforded by new technologies.
sia toimia, jotka takaavat jokaiselle työntekijälle mahdollisuuden saavuttaa tietoyhteiskunnassa tarvittavat taidot vuoteen 2003 mennessä.
To seize this potential, appropriate overarching conditions are needed.
Uusien mahdollisuuksien hyödyntäminen edellyttää joitakin yleisiä päämääriä.
Increasing the opportunities for telework is aparticularly promising avenue (Chart 5, see also Section 6) and, because ofthis, the Commission has started consulting social partners with a view toestablishing a framework on telework at European level.
Etätyömahdollisuuksien lisääminenon yksi keskeinen kehittämiskohde (kaavio 5, katso myös 6. jakso), ja komissio on jo aloittanut työmarkkinaosapuolten kuulemisen eurooppalaistenpuitteiden luomiseksi etätyötä varten.
Fully seizing digital opportunities also means preventing a digital divide.
Tietotekniikan tarjoamien mahdollisuuksien täysi hyödyntäminen tarkoittaamyös näiden mahdollisuuksien epätasaisen jakautumisen ehkäisemistä.
Atpresent, there is still a multiple access gap — across Member States, andacross gender, age, income, employment and educational levels (Chart 6).
Tällähetkellä tietotekniset mahdollisuudet ovat jakautuneet epätasaisesti vielä niinjäsenvaltioiden, sukupuolten, ikäryhmien, tulotasojen, ammattikuntien kuinkoulutustasojenkin välillä (kaavio 6).
Asa result, disadvantaged groups are being encouraged to take advantage of theinformation society in a way that meets their specific needs (e.g. by raisingawareness, providing training, public Internet access and targeted online services).
Tämän vuoksi muita huonommassa asemassa olevia rohkaistaan (esimerkiksi valistamalla, koulutusta tarjoamalla,julkisia Internetin käyttömahdollisuuksia lisäämällä sekä onlinepalveluja kohdentamalla) hyödyntämään tietoyhteiskuntaa tavalla, joka parhaiten sopiiheidän erityisiin tarpeisiinsa.
Preventing a digital divide is now a major objective of the EU’s newsocial inclusion strategy (see Section 8).
Tietotekniikkamahdollisuuksiin liittyvän eriarvoistumisen ehkäiseminen on yksi Euroopan unionin uuden sosiaalisenosallisuuden edistämisstrategian pääkohdista (katso 8. jakso).
Job growth in the Knowledge economy (cumulative growth rate)
Työpaikkojen määrän kasvu osaamistaloudessa (kumulatiivinen kasvu)
Growth rate IS sectors*
Kasvu,tietopalvelusektorit (