natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The programming follows a multiphase decision-making process based on partnership and ending with the takeover of the programmes by the holders of public or private projects. The current programming period covers the years 2000-06.
Natura 2000: eurooppalainen ekologinen verkosto, jolla pyritään edistämään luonnonvaraisten alueiden sekä luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön suojelua, ottaen samalla huomioon kunkin jäsenvaltion taloudelliset, sosiaaliset ja kulttuuriin liittyvät vaatimukset sekä alueelliset ja paikalliset erityispiirteet.
The details of the programme (measures, projects) are then autonomously prepared by the national or regional authorities and implemented, under their responsibility, by the bodies that they selected following calls for tender (see: Programming).
Verkosto on luotu useilla luontotyyppien ja lajien suojelusta annetuilla direktiiveillä, jotka Euroopan komissio on hyväksynyt vuonna 1992 pidetyn Rion konferenssin jälkeen vastauksena luonnon monimuotoisuuden huolestuttavaan vähenemiseen.
Regional programmes of innovative actions: programmes financed by the European Regional Development Fund (ERDF) alongside the large-scale regional development programmes and Community initiatives in order to test new methods.
NUTS (Nomenclature des unités territoriales statistiques): Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (Eurostat) laatima nimikkeistö, jonka avulla laaditaan yhtenäinen ja johdonmukainen aluejakoa koskeva järjestelmä.
The innovative actions have a more limited budget but are a way of putting into practice the most recent ideas, which are often insufficiently used. For the period 2000-06, these programmes primarily concern: the regional economy based on knowledge and technological innovation, the information society in regional development and regional identity and sustainable development.
Nykyisessä tilastollisessa nimikkeistössä Euroopan unionin jäsenvaltiot jaetaan 78:aan NUTS-tason 1 alueeseen (Saksassa Länder, Belgiassa Régions ja niin edelleen), 210:een NUTS-tason 2 alueeseen (Espanjan comunidades autonomas, Ranskan régions, Italian regioni, Itävallan Länder ja niin edelleen) ja 1093:een pienempään NUTS-tason 3 alueeseen.
Rural development: balanced and diversified development of rural activities.
Alueellisissa kehittämisohjelmissa rakennerahastojen tavoite 1 kattaa pääosin NUTS-tason 2 alueet ja tavoite 2 NUTS-tason 3 alueet.
Sapard (special action programme for agriculture and rural development): European fund created to help the central and east European countries (CEECs) applying for EU membership to prepare their accession (pre-accession aid) by lending assistance for the adjustment of agricultural structures and rural development.
Ohjelmointi: rakennerahastojen toimintaperiaate, jolla pyritään monivuotisten kehittämisohjelmien laatimiseen.
The fund is entirely decentralised, and each applicant country is responsible for its management.
Ohjelmointi suoritetaan kumppaneiden yhteisessä päätöksentekoprosessissa, jossa on monia eri vaiheita aina siihen asti, kunnes hankkeiden julkiset tai yksityiset toteuttajat ottavat ohjelmat vastuulleen.
This is an historical first for European funding to non-EU countries.
Nykyinen ohjelmakausi kattaa vuodet 2000-2006.
Services of general interest: activities considered of general interest by the public authorities and subject for this reason to specific public service obligations.
Phare: Vuonna 1990 perustettu yhteisön rahasto, josta tuettiin alun perin Puolan ja Unkarin uudistusprosesseja.
They include uneconomic services (schooling, social protection, etc.) and 'services of general economic interest' (transport, energy, communications, etc.).
Nykyisin rahastosta avustetaan kymmentä jäsenyyttä hakenutta Keski-ja Itä-Euroopan (KIE) maata niiden liittymisen valmisteluissa.
The Treaty establishing the European Community recognises (Article 16) the role that these services play in favour of the Union's social and territorial cohesion.
Rahasto keskittyy toimielinten ja hallinnon vahvistamiseen, investointien rahoittamiseen ja taloudelliseen ja sosiaaliseen koheesioon.
The Community and the Member States, each within the limits of its powers, ensure that these services operate according to principles and in conditions that enable them to accomplish their missions.
Se kattaa kaikki sellaiset toimet, joita rakennerahastot tukevat jäsenvaltioissa, ja on nykyisin tärkein KIE-maiden tukiväline.
Article 86 of the Treaty defines the framework in which the Member States link services of general economic interest to public service obligations.
Phare-CBC (Cross-Border Cooperation) -rahastosta avustetaan rajatylittävien tai valtioiden välisten toimien näissä maissa sijaitsevia alueita koskevaa osuutta.
Structural Funds: the main four financial instruments providing aid for the Union's 'structural' actions, meaning those aimed at narrowing the economic and social gaps.
Rakennerahastot: neljä tärkeintä rahoitusvälinettä, joilla tuetaan unionin "rakenteellisia" toimenpiteitä eli toimia, joilla pyritään vähentämään taloudellisia ja sosiaalisia eroja.
The Structural Funds are complementary to national or private funding and are used to implement large-scale programmes, which cover a very broad range of local, regional or national actions.
Rakennerahastot täydentävät kansallista tai yksityistä rahoitusta, jotta laajojen, monenlaisia paikallisia, alueellisia ja kansallisia toimenpiteitä kattavien ohjelmien toteuttaminen olisi mahdollista.
They combine their interventions depending on the needs.
Rahastojen tukitoimia yhdistellään tarpeen mukaan.
The Funds are the following:
Rahastot ovat
— European Regional Development Fund (ERDF).
- Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR).
It supports the building of infrastructures, productive and jobcreating investments, local development projects and aid for SMEs in disadvantaged regions.
Rahastosta tuetaan infrastruktuurien luomista, tuottoisia ja työpaikkoja luovia investointeja, paikallisia kehittämishankkeita ja pk-yrityksiä heikoimmassa asemassa olevilla alueilla.
— European Social Fund (ESF).
- Euroopan sosiaalirahasto (ESR).
It supports training actions and employment schemes and promotes the social and occupational inclusion of unemployed people and less-favoured groups.
Rahastosta tuetaan koulutustoimia ja työhönoton tukijärjestelmiä ja edistetään työttömien ja heikommassa asemassa olevien väestönosien sosiaalista ja ammatillista osallisuutta.
' European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF).
- Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto (EMOTR).
The 'Guidance' section supports rural development and assistance measures for farmers in regions lagging behind in development (Objective 1) and supports the Leader+ initiative throughout the Union.
Ohjausosastosta rahoitetaan maaseudun kehittämistoimia ja maanviljelijöiden tukitoimia kehityksestä jälkeen jääneillä alueilla (tavoite 1) sekä Leader+-aloitetta koko unionissa.
The 'Guarantee' section supports the same measures outside of Objective 1 and certain specific measures across the Union.
Tukiosastosta tuetaan samoja toimia muualla kuin tavoitteen 1 alueilla, sekä tiettyjä erityistoimia koko unionissa.
Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG).
- Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline (KOR).
It supports the adaptation and modernisation of the sector's facilities.
Rahastosta tuetaan alan rakenteiden mukauttamista ja nykyaikaistamista.
Glossary on crossborder, interregional and tra
Tacis: teknisen avun ohjelma uusille itsenäisille valtioille ja Mongolialle.
(See: Priority objectives of the Structural Funds.)
Kaudella 2000-2006 toteutetaan neljä yhteisöaloitetta, (katso: Interreg, Urban, Leader*, Equal).
Sustainable development: concept based on the choice of balanced economic growth which takes account of the requirements of employment and social inclusion, the needs of firms, the health and welfare of all and environmental protection.
Yleishyödylliset palvelut: toimintoja, joita julkishallinto pitää yleishyödyllisinä ja jotka siitä syystä ovat erityisten julkisen palvelun velvoitteiden alaisia.
The aim is to satisfy present needs without jeopardising the capacity of future generations to satisfy theirs.
Niihin kuuluu muita kuin taloudellisia toimintoja (koulutus, sosiaaliturva ja niin edelleen) sekä "yleistä taloudellista etua koskevia palveluja" (liikenne, energia, viestintä ja niin edelleen).
Tacis: technical assistance programme for the Commonwealth of Independent States (CIS), the central Asian countries of the former Soviet Union and Mongolia.
Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa tunnustetaan (16 artikla) näiden palvelujen merkitys unionin sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä.
Tacis-CBC (cross-border cooperation) supports those crossborder or transnational actions concerning Russia, Belarus, Ukraine and Moldova.
Yhteisö ja jäsenvaltiot huolehtivat kukin toimivaltansa mukaisesti siitä, että tällaiset palvelut toimivat sellaisin periaattein ja edellytyksin, että ne voivat täyttää tehtävänsä.
Territorial employment pacts: agreements between public and private local partners to implement at an appropriate territorial level new methods to use all resources (financial, administrative, human, technical) that can help create jobs and contribute to economic and social development.
YMP (yhteinen maatalouspolitiikka): eurooppalainen maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskeva politiikka.
The experience of the 89 pacts implemented in the Union between 1994 and 1999 has served as a basis to encourage a better use of the Structural Funds.
YMP kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Sen "ensimmäinen pilari" on maatalouden yhteismarkkinoiden organisoiminen ja hintapolitiikka.
TransEuropean networks (TENs): all the crossborder infrastructures for transport, energy, telecommunications and the environment, which are coordinated with national networks in order to maximise the advantages of the single market while ensuring the accessibility and balanced distribution of the infrastructures across Europe.
YMP korvaa "interventiohintojen" alenemisen lisäämällä maanviljelijöille annettavia suoria tukia ja edistämällä korkealaatuista ja ympäristöystävällistä maataloutta sekä todellisen yhtenäisen maaseudun kehittämistä koskevan politiikan käyttöönottoa.
URBAN: Community initiative aimed at regenerating city neighbourhoods in crisis, improving deteriorated urban fabrics and promoting sustainable urban development.·
Maaseudun kehittämisestä onkin tullut sen "toinen pilari". Katso maaseudun kehittäminen.
EPIGRAFE • JANUARY 2003
EPIGRAFE • TAMMIKUU 2003
Second progress reporton economic and socialcohesion (January 2003)
Toinen taloudellista jasosiaalista koheesiota koskevaväliraportti(tammikuu 2003)
Unity,solidarity,diversityfor Europe,its peopleand its territory
Euroopan yhtenäisyys,kansojen solidaarisuus,alueiden monimuotoisuus
SECOND PROGRESS REPORT ON ECONOMIC AND SOCIAL COHESION • JANUARY 2003
TALOUDELLISTA JA SOSIAALISTA KOHEESIOTA KÄSITTELEVÄ TOINEN VÄLIRAPORTTI • TAMMIKUU 2003
Since the publication of the first progress report on economic and social cohesion ayear ago, the European Union has taken a historic step as a result of the decision bythe European Council meeting in Brussels last October confirming enlargement to 25Member States from May 2004.
Taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevä ensimmäinen väliraportti julkaistiinvuosi sitten. Sen jälkeen Euroopan unioni on ottanut historiallisen edistysaskeleenvahvistamalla viime lokakuussa Brysselissä pidetyssä Eurooppa-neuvostossa laajentuvansa 25 jäsenvaltioon toukokuussa 2004.
This decision removes at a stroke a major divisionon the map of Europe, creating enhanced conditions for peace and prosperity on ourcontinent in the years ahead.
Tämän päätöksen ansiosta Euroopan jakautuminen voidaan unohtaa ja maanosassamme saadaan tulevina vuosina lisäedellytyksiä rauhalle ja vauraudelle.
The successful integration of the new Member States into the enlarged Union is nowa top political priority.
Nyt on ensiarvoisen tärkeää, että uudet jäsenvaltiot onnistuvat integroitumaan laajentuneeseen unioniin.
The European Union’s cohesion policies are the key instrumentfor ensuring that the integration process is both as smooth and as successful as possible.
Koheesiota tukeva eurooppalainen politiikka on tässä ratkaiseva tekijä.
These policies will begin to take effect immediately on accession on the basisof the nearly 22billion in additional resources that were allocated to the Structural Funds and the Cohesion Fund by the European Council in Copenhagen last December for the period 2004-2006.It is a personal priority of mine to ensure that this major package of resources is fully used for the direct benefitof the 75 million new citizens of the Union concerned.
Niinpä politiikan täytäntöönpano aloitetaan heti liittymisen tapahduttua.Sitä varten viime joulukuussa Kööpenhaminassa pidetyssä Eurooppa-neuvostossamyönnettiin melkein 22 miljardin euroa lisävarat rakenne- ja koheesiorahastoille vuosiksi 2004-2006. Tulen itsehenkilökohtaisesti valvomaan, että nämä lisävarat käytetään kokonaan unionin 75 miljoonan uuden kansalaisenhyväksi.
This will be helped by the close working relationships thathave already been established between the Commission and the national authorities of the ten new Member States over recent years, as well as with those in Rumania and Bulgaria that will join the Union at a later stage.
Se on mahdollista niiden hyvien suhteiden ansiosta, jotka ovat vakiintuneet työskentelyssä Euroopankomission ja 10 tulevan jäsenvaltion kansallisten viranomaisten välillä, samoin kuin Romanian ja Bulgarian kanssa, jotka liittyvät unioniin hieman myöhemmin.
The main purpose of the present report is to look even further ahead, beyond 2006, preparing the ground forthe Commission’s proposals later this year on the kind of cohesion policies that will be needed in the enlarged Union.
Raportissa yritetään siis ennen kaikkea tarkastella tilannetta vielä kauempana tulevaisuudessa, vuoden 2006 jälkeen, ja valmistella maaperää ehdotuksille, jotka komissio tekee vuoden lopussa laajentuneen unionin tarvitsemien koheesiopolitiikoiden osalta.
The report confirms that after enlargement, income and employment disparities between the regions willwiden considerably.
Raportista käy ilmi, että laajentumisen jälkeen työllisyys- ja tuloerot alueidenkesken lisääntyvät huomattavasti.
It thus provides support to one of the principal conclusions in the great debate on the futureof cohesion policy, that the main challenge for the future will be to promote catching up on the part of both theless developed regions in the new, and in the present, Member States.
Raportissa vahvistetaan myös yksi tärkeä koheesiopolitiikan tulevaisuudestakäytävässä keskustelussa ilmitullut johtopäätös: tulevaisuuden haasteena on antaa vähiten kehittyneille alueillemahdollisuus kuroa ero umpeen niin nykyisissä kuin uusissakin jäsenmaissa.
A majority of contributions to the debate have also reinforced one of my own convictions on the need for anambitious cohesion policy for the period after 2006 capable of responding to expectations of allof its citizens.Increasingly, these same citizens look to Europe for help in finding solutions to the major threats posed, for example, in a global and more competitive economy, and in supporting their efforts to take advantage of the newopportunities of the knowledge economy.
Valtaosa keskustelun kuluessa esiin tulleista mielipiteistä on myös vahvistanut erästä omaa vakaumustani: vuoden 2006 jälkeen unioni tarvitsee kunnianhimoista koheesiopolitiikkaa, joka kykenee vastaamaan kaikkienkan-salaisten odotuksiin. Kansalaiset kääntyvät yhä useammin Euroopan puoleen, koska he odottavat, että Eurooppaauttaa heitä löytämään vastauksen heidän kokemiinsa uhkiin – esimerkiksi globaalistuneessa ja kilpailukykyisemmässä taloudessa – tai että se tukee heitä heidän pyrkimyksissään saada hyötyä osaamiseen perustuvan talouden tarjoamista uusista eduista.
I believe that Europe must have the vision to respond to these demands by maintaining a policy that addressesthe many problems arising in the regions, while helping to exploit the opportunities, even in the more prosperous Member States.
Sen täytyy myös harjoittaa edelleen politiikkaa, joka ottaa huomioon alueiden lukuisat ongelmat ja auttaa niitä samalla, vauraimmatalueet mukaan luettuina, parhaiten hyödyntämään niille tarjoutuvia mahdollisuuksia.
Europe needs regional policy instruments that are well targeted, simple to use and whichguarantee the involvement of all the key actors at regional and local level.
Eurooppa tarvitsee aluepolitiikkaan välineitä, jotka ovat täsmällisiä, helppokäyttöisiä ja jotka takaavat kaikille avaintekijöille mahdollisuudenosallistua alueellisella ja paikallisella tasolla.
The development of these ideas, and designing workable proposals for the future, represent my personalagenda for 2003.
Näiden ajatusten kehittely ja niiden konkretisoiminen sovellettaviksi ja tehokkaiksi ehdotuksiksi tulevaisuutta varten ovat asia, johon sitoudun henkilökohtaisesti vuonna 2003.
Michel Barnier Member of the European Commission responsible for Regional policy
Michel Barnier Aluepolitiikasta vastaava Euroopan komission jäsen
SITUATION AND TRENDS • JANUARY 2003
NYKYTILANNE JA KEHITYSSUUNTAUKSET • TAMMIKUU 2003
Update on the data used in the report
Yhteenveto raportissa annetuista tiedoista
The second progress report on economic and socialcohesion is the follow-up to the undertaking by the European Commission to report to the Council regularly on the preparation of its proposals for the con-
Taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevässätoisessa väliraportissa Euroopan komissio raportoineuvostolle sitoumuksensa mukaan edistymisestäehdotusten valmistelussa koheesiopolitiikan jatkami-
The second progress report updates the data concerning regional GDP for 2000 and employment and therate of joblessness in 2001.
Toisessa väliraportissa ajantasaistetaan tiedot aluekohtaisesta BKT:sta vuodelta 2000 sekä työllisyyttä ja työttömyyttä koskevat tiedot vuodelta 2001.
tinuation of cohesion policy after 20061
seksi vuoden 2006 jälkeen1
The regional data for the GDP of the two countrieswhich are not scheduled to join the Union before2006 (Romania and Bulgaria) are included in thereport but have not been taken into account in calcu- lating average per capita GDP in the EU252
Aluekohtaiset tiedot BKT:sta niiden kahden maanosalta, joista ei ennakoida tulevan unionin jäseniäennen vuotta 2006 (Romania ja Bulgaria), ovat raportissa mukana, mutta niitä ei ole otettu huomioon laskettaessa keskimääräistä asukaskohtaista BKT:ta 25jäsenvaltion laajentuneessa unionissa2.
the data concerning regional economic and social disparities, describes the state of the debate on thefuture of cohesion policy and outlines the results ofthe accession negotiations with the ten future Member States.
taan tiedot alueellisista eroista taloudellisella ja sosiaalisella alalla, selvitetään koheesiopolitiikasta käytävän keskustelun tilaa ja viitataan kymmenen tulevanjäsenvaltion kanssa käytyjen liittymisneuvottelujentulokseen.
I.Situation and trends
I.Nykytilanne ja kehityssuuntaukset
Economic and social convergence is continuing in theexisting European Union countries, with some slightvariations:
Taloudellinen ja sosiaalinen lähentyminen jatkuunykyisessä Euroopan unionissa, mutta siinä on nähtävissä joitain vivahde-eroja:
•The ratio between the 10% of the most prosperousregions and the 10% of the least prosperous ones inthe EU25 is 4.4 (compared with 2.6 in the EU15).
•25 jäsenvaltion laajentuneessa unionissa vauraimpiinalueisiin kuuluvien 10 prosentin ja köyhimpiin kuuluvien 10 prosentin välinen suhdeluku on 4,4 (viidentoista jäsenvaltion unionissa se on 2,6).
-at regional level in the EU, disparities are narrowing;
-aluetasolla erot pienenevät EU:ssa,
-within Member States, by contrast, disparities haveworsened.
-jäsenvaltioiden sisällä erot sitä vastoin ovat kasvaneet.
A balanced regional development strategy is neededtherefore for the whole of the territory of the Union.
Tästä syystä tasapainoista alueellista kehitysstrategiaaon jatkettava koko unionin alueella.
•48 regions in the EU15, i.e. 68 million people representing 18% of the population, have a GDP below75% of the Community average.
•Viidentoista jäsenvaltion 48 alueella (18 % väestöstä,eli 68 miljoonaa asukasta) BKT on alle 75 % yhteisönkeskiarvosta.
In the EU25, only30 regions in the current Member States (i.e. 47 million people representing 12% of the population) willbe below the threshold of 75% of the new average GDP.
25 jäsenen laajentuneessa unionissavain 30 nykyisten jäsenvaltioiden aluetta (12 % väestöstä, eli 47 miljoonaa (asukasta) jäisi uuden keskiarvon 75 %:n kynnyksen alapuolelle.
In an EU 27 there would be only 18 suchregions (i.e. 24 million people representing 6% ofthe population).
27 jäsenen laajentuneessa unionissa niitä olisi enää 18 (6 % väestöstä, eli 24 miljoonaa asukasta).
1.The slowing down of economicgrowth
1.Taloudellisen kasvun hidastuminen
•15% of people in Europe are below the nationalpoverty threshold (without social transfers otherthan retirement pensions this figure would be 24%).
•15 % eurooppalaisista elää kansallisen köyhyysrajanalapuolella (ilman muita sosiaalisia tulonsiirtoja kuinvanhuuseläkkeet luku olisi 24 %).
•Each euro disbursed by the Structural Funds in the
•Jokainen euro, jonka rakennerahastot sijoittavat tavoite 1 -alueille4, on näkynyt alueiden kasvavana
GDP of EUR1.33 and also has knock-on effects inmore prosperous regions: one quarter of originalexpenditure benefits other parts of the Union.
BKT:na (1,33 euroa) ja vaikutus on tuntunut myösvauraimmilla alueilla: neljännes alkuperäisistämenoista hyödyttää unionin muita alueita.
In 2001 the Union experienced a significantdownturn in economic growth: GDP in the EU15rose by only 1.5% as against 3.5% in 2000.
Taloudellinen kasvu on hidastunut merkittävästi Euroopan unionissa vuonna 2001: viidentoista jäsenvaltion BKT on kasvanut vain 1,5 prosenttiyksikköä,vuonna 2000 kasvu oli 3,5 prosenttia.
Theslackening pace can be expected to have a particularly negative impact on the poorest regions in the Union.
Hidastumisenvoidaan odottaa vaikuttavan erityisen negatiivisestiunionin köyhimpiin alueisiin.
1.It follows the Second Report on Economic and Social Cohesion [COM (2001) 24 final of 31 January 2001] and the first progress report on economic andsocial cohesion [COM (2002) 46 final of 30 January 2002].2.The accession negotiations with Estonia, Lithuania, Latvia, Slovakia, Slovenia, Hungary, the Czech Republic, Cyprus, Malta and Poland were concluded at the Copenhagen European Council in December 2002.3.The “cohesion” countries are Spain, Greece, Portugal and Ireland even though the latter no longer meets the eligibility requirements for the Cohesion Fundon account of its level of development.4.The so-called «objective 1» programmes are aimed to the development of the most disadvantaged regions.
1Se on jatkoa toiselle taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevälle kertomukselle [KOM (2001) 24 lopullinen, 31.1.2001] sekä taloudellista ja sosiaalistakoheesiota käsittelevälle ensimmäiselle väliraportille [KOM (2002) 46 lopullinen, 30.1. 2002].2Jäsenyysneuvottelut Viron, Liettuan, Latvian, Slovakian, Slovenian, Unkarin, Tsekin tasavallan, Kyproksen, Maltan ja Puolan kanssa saatettiin päätökseen Kööpenhaminan Eurooppa-neuvostossa joulukuussa 2002.3Ns. ”koheesiomaihin” kuuluu Espanja, Kreikka, Portugali ja Irlanti, vaikka Irlanti ei enää täytäkään koheesiorahaston tukikelpoisuusvaatimuksia kehitysasteensa (ansiosta) 4Ns. tavoite 1 -ohjelmien päämääränä on kehittää muita heikommassa asemassa olevia alueita.
3.Employment and social cohesion
3.Työllisyys ja sosiaalinen koheesio
The impact on employment of the economic downturn has been less severe than expected.
Taloudellisen kasvun hidastuminen on vaikuttanuttyöllisyyteen ennustettua vähemmän.
The main employment trends in the Union are the following:
Työllisyyden osalta voidaan nähdä seuraavat laajatsuuntaviivat unionissa: