natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Business spending onR & D in the accession countries relative toGDP, therefore, was only around a third of the average level in the EU but marginally higher than in Objective 1 regions taken together.
Hakijamaiden yritysten sijoittaminen tutkimus- ja kehitystoimintaan suhteessa bruttokansantuotteeseen oli siksi vain noin kolmannes EU:n keskiarvosta, mutta hieman korkeampi kuin Tavoite 1 -alueilla yhteensä.
Government outlays in the accession countries were much the same in relation to GDP as the average for both the EU and Objective 1 regions, but higher education spending onR & D was only aroundhalf the EU and Objective 1 average.
Hakijamaissa valtion sijoittaminen tutkimus- ja kehitystoimintaan oli paljolti sama suhteessa bruttokansantuotteeseen kuin sekä EU:n että Tavoite 1 -alueiden keskiarvo, mutta korkeakoulujen sijoittaminen tutkimukseen ja kehittämiseen oli vain puolet EU:n ja Tavoite 1 -alueiden keskiarvosta.
Unlike large firms,which usually have an internal capacity for research, SMEs depend largely on their capacity to access technology and knowhow from outside, especially in their immediate vicinity.
Toisin kuin suuryritykset, joilla yleensä on sisäistä tutkimuspotentiaalia, pk-yritykset ovat pitkälti riippuvaisia ulkopuolisen, erityisesti niiden lähellä sijaitsevan teknologian ja asiantuntemuksen saatavuudesta.
According to a recent survey, businessmen in SMEs rate the acquisition of advanced equipment and cooperationwith suppliers and customers as the two most important ways to access new technology, well ahead of conducting in-house R & D23.
Viimeaikaisen seurantatutkimuksen perusteella pkyritysten liikemiehet asettavat kehittyneen välineistön hankkimisen ja yhteistyön tavarantoimittajien ja asiakkaiden kanssa kahdelle ensimmäiselle sijalle, paljon edelle oman yrityksen sisäistä toimintaa, kertoessaan keinoistaan hankkia käyttöönsä uutta teknologiaa23.
Moreover two out of every threemanagers interviewed across the EU considered networking, in the form of joint development of new products, sharing knowledge between companies and soon , as important or very important for innovation.
Sen lisäksi kaksi kolmesta haastatellusta EU:n yritysjohtajasta pitivät verkostojen luomista, uusien tuotteiden yhteisen kehittämisen muodossa, tiedonvaihtoa yritysten kesken ja niin edelleen innovaatioiden kannalta tärkeänä tai erittäin tärkeänä.
The sectoral composition of economic activity also tends to work against weaker regions.
Taloudellisen toiminnan sektorijako toimii myös heikompia alueita vastaan.
Therewas less variation in spending between the accession countries than in the present EU.
Hakijamaiden välillä oli vähemmän eroja tutkimukseen ja kehitykseen sijoittamisessa kuin nykyisten EU-maiden välillä.
The Czech Republic and Slovenia, reflecting their relative prosperity, had the highest expenditure, but this was only around 1½%ofGDP, less than inmostMember States but more than in the four Cohesion countries
Bulgarian, Romanian ja Latvian tasot olivat alimmat, noin ½% bruttokansantuotteesta, mikä vastaa Portugalin tasoa, mutta on hieman alle Kreikan tason. Muissa maissa panokset olivat paljolti samat kuin nykyisillä Tavoite 1 -alueilla Saksan ulkopuolella.
1.11 Employment in high-technology sectors, 2002
1.11 Korkean teknologian alojen työpaikat, 2002
%oftotalemployment
%kaikistatyöpaikoista
Average = 10.6 Standard deviation = 4.30
Keskiarvo = 10,6 Keskihajonta = 4,30
< 7.4 57.4 59.5 59.5 51 1.6 5 11.6 513 . 75 > = 13.75 nodata Source:Eurostat
< 7,4 57,4 59,5 59,5 5 - 11,65 11,65 - 13,75 > = 13,75 Eitietoja Lähde:Eurostat
In the other countries, expenditure wasmuch the same as in the existing Objective 1 regions outside Germany.
Osa 1 — Yhteenkuuluvuus, kilpailukyky,työllisyysja kasvu – Tilanneja suuntaukset seurausta hallitusten ja korkeakoulujen tukitoimista.
In Prague, business spending onR & D in relation to GDP was below the national average and the high expenditure overall is the result of high spending by government and higher education establishments. Similarly, in bothHungary andPoland, government spending onR & D was substantially greater in the capital city regions than elsewhere in the country, though in both cases this was accompanied by business expenditure in these regions also being high, if less so .
Samalla tavoin sekä Unkarissa että Puolassa hallitusten panostaminen tutkimus- ja kehitystoimintaan oli merkittävästi voimakkaampaa pääkaupunkiseudulla kuin maan muissa osissa, vaikka kummassakin tapauksessa tähän liittyi se tosiasia, että kummallakin alueella liikeyritykset myös sijoittivat toimintaan, vaikkakaan ei paljoa.
Again as in the EU, therewas little change over the second half of the 1990s in the level of spending onR & D relative to GDP in the accession countries taken together.
Jälleen kuten EU:ssakin, panostukset T & K-toimintaan suhteessa bruttokansantuotteeseen muuttuvat kaikissa hakijamaissa yhteensä vain vähän 1990luvun jälkipuoliskolla.
Overall, therewas as light fall and the share of expenditure accounted for by businesses declined rather than increasing as in the Union.
Kaikkialla oli hienoinen lasku ja liikeyritysten panosten osuus laski nousun sijaan unionin alueella.
Only in the CzechRepublic, Hungary and Lithuania did overall expenditure onR & D rise in relation to GDP between 1995 and 2001.
Vain Tsekin tasavallassa, Unkarissa ja Liettuassa kokonaispanokset tutkimus- ja kehitystoimintaan nousivat suhteessa bruttokansantuotteeseen vuosina 1995 - 2001.
In Romania and Slovakia, it declined markedly.
Romaniassa ja Slovakiassa se laski merkittävästi.
R & D concentrated in the most prosperous regions just as in the EU15
Tietotekniikka tarjoaa liikeyrityksille ja alueille uusia mahdollisuuksia
Information and communications technology (ICT) has brought both new opportunities and challenges for businesses and represents a new factor of regional competitiveness.
Tietotekniikka on tuonut sekä uusia mahdollisuuksia että uusia haasteita liikeyrityksille ja se on uusi alueellisen kilapilukyvyn tekijä.
For regions, ICT has increased the pace of changewith potentially profound effects on living and working conditions and on the territorial distribution of economic activity.
Alueiden osalta tietotekniikka on lisännyt muutoksen vauhtia, jonka vaikutukset elin- ja työskentelyolosuhteisiin ja taloudellisen toiminnan alueelliseen jakautumiseen ovat mahdollisesti merkittävät.
… but disparities remain in terms of regional access to ICT …
… mutta tietotekniikan saatavuuseroja on yhä …
From a cohesion perspective, ICT seems to offer amajor opportunity for reducing the ‘friction of distance’ and the problems of remoteness which many peripheral regions — and even more, outermost areas — suffer from .
Koheesionäkökulmasta katsottuna tietotekniikka näyttää tarjoavan todellisen mahdollisuuden etäisyyksistä johtuvien haittojen korjaamiseen, joista monet syrjäseudut — ja jopa enemmän reunaalueet — kärsivät.
At the same time, however, there is growing concern over the territorial dimension of the socalled ‘digital divide’ and a fear that restrictions on access to ICT networks or limitations in the ability of enterprises and households to use the new technology could serve to widen rather then narrow disparities in regional performance.
Samanaikaisesti ollaan yhä enemmän huolestuneita tietoteknisen epätasaarvon alueellisesta ulottuvuudesta ja pelosta, että tietotekniikan verkkojen saatavuusongelmat estävät yrityksiä ja kotitalouksia käyttämästä uutta tekniikkaa ja että uusi tekniikka pikemminkin lisää kuin vähentää alueellista epätasa-arvoa.
There is a clear tendency, as in the EU, for expenditure onR & D to occur disproportionately in the more prosperous regions within each of the accession countries.
On selvä suuntaus siihen EU:n tavoin, että tutkimus ja kehitystoiminta on suhteettoman keskittynyt hakijamaiden rikkaammille seuduille.
This is particularly evident in Bulgaria, where 80%of all spending took place in Yugozapaden where Sofia is located.
Tämä on erityisen selvää Bulgariassa, jossa 80% kaikesta sijoitustoiminnasta keskittyy Yugozapaden seudulle, jolla Sofia sijaitsee.
It is almost as evident in Hungary and the CzechRepublic, in both of which over 60% of spending occurred in the capital city and surrounding region.
Tilanne on miltei yhtä ilmeinen Unkarissa ja Tsekin tasavallassa, joista kummassakin yli 60% tutkimukseen ja kehitykseen sijoittamisesta keskittyi pääkaupunkiin ja ympäröivälle alueelle.
Indeed, the level of spending relative to GDP in Prague and the surrounding region of Stredny Cechy taken together amounted to almost 2½% of GDP, which is significantly higher than in any region in Spain or Italy and above the level in all French regions apart from Ile de France and Midi-Pyrénées .
Itse asiassa tutkimukseen ja kehitykseen sijoittaminen suhteessa bruttokansantuotteeseen nähden Prahassa ja ympäröivällä Stredny Cechyn alueella yhteensä oli miltei 2½% bruttokansantuotteesta, mikä on selvästi enemmän kuin millään Espanjan tai Italian alueella ja kaikkien Ranskan alueiden tason yläpuolella lukuunottamatta Ile de Francea ja Midi-Pyrénée-aluetta.
Similarly, in Poland, expenditure in Mazowieckie, in which Warsaw is located, amounted to around 1½%ofGDP, over twice the level in all other Polish regions, except one (Malopolskie).
Samalla tavoin Puolassa tutkimukseen ja kehitykseen sijoittaminen Mazowieckiessa, jossa Varsova sijaitsee, oli noin 1½% bruttokansantuotteesta, mikä on yli kaksi kertaa muiden Puolan alueiden tasoa korkeampi yhtä lukuunottamatta (Malopolskie).
Cohesion, competitiveness, employment and growth
‚ eri maissa on eroja eri alueiden kesken, kehityksen ollessa nopeampaa suurkaupunkialueilla, erityisesti suurkaupungeissa, ja maaseutualueiden jäädessä jälkeen.
In the accession countries, the number of fixed lines is even smaller.
Hakijamaissa lankaliittymien lukumäärä on vielä pienempi.
Leaving aside Cyprus andMalta, where the number of lines relative to population is around theEUaverage, in all the accession countries, there were on average 40 lines or less per 100 people in 2001, the figure varying from 40 in Slovenia and 38 in the Czech Republic to 30 in Poland, 29 in Slovakia and only 19 inRomania.
Kyprosta ja Maltaa lukuunottamatta, joissa yhteyksien lukumäärä suhteessa väestöön on lähellä EU:n keskiarvoa, kaikissa hakijamaissa oli keskimäärin 40 puhelinlinjaa tai vähemmän 100
there are considerable differences between accession countries in the rate of ICT development though, as in the EU, this varies between different aspects; for example, in 2001, the number of Internet users in Estonia and Slovenia was only slightly below theEUaverage but in Romania less than one-fifth of the average;
Hakijamaissa matkapuhelinliittymien lukumäärä suhteessa väestöön oli miltei kaikissa tapauksissa EU:ta alempi vuonna 2001.
• there are disparities between regions within countries, with, in general, the pace of development in metropolitan areas, particularlylarge cities, being in advance of other parts and with rural areas lagging behind.
Kaksi poikkeusta olivat Tsekin tasavalta, jossa lukumäärä 100 asukasta kohden oli sama kuin Kreikassa (tai Saksassa) ja Sloveniassa, jossa se oli sama kuin Portugalissa ja ylitti EU:n nykyisten jäsenvaltioiden keskiarvon.
In Italy and Portugal, therefore, the number of subscriptions to cellular mobile services in 2001was above theEUaverage (84 and 78 per 100 people, respectively, as against an average of 74).
Muualla lukumäärä vaihteli Viron 54:stä ja Unkarin 49:stä Puolan 25:een ja Bulgarian ja Romanian juuri 20:een.
Greece, it was below (68), less than anywhere else in the EU15, except France and Germany.
Tästä huolimatta kaikkien maiden luvut ovat kasvussa.
Number of main telephone lines and mobile penetration rate, 2001/2002
Lankaliittymien ja käsipuhelinten lukumäärä, 2001/2002
Main telephone lines, 2001
Lankaliittymät 2001
Mobile penetration rate, 2002
Käsipuhelintiheys, 2002
facilitating access of researchers, businesses and others in less favoured regions to international networks of excellence, sources of new technology and potential R & D partners.
Vaikka matkapuhelimet ja matkapuhelinpalvelut ovat nykyään tärkeitä liikeyritysten tehokkaalle toi-minnalle, niiden saatavuutta pidetään itsestään selvänä jopa EU:n vähemmän kehittyneissä osissa.
According to the latest survey data27, the majority of enterprises of this size also had a website. However, the proportion of them using the Internet to sell their products or services varied by more than thosewith access, under 10% selling online in Spain, Greece and Portugal as compared with some 30% in Germany and the UK.
Näin ei ole asian laita laajakaistojen osalta, jotka voivat myötävaikuttaa paljon enemmän liiketoiminnan tuloksellisuuteen tarjoamalla erityisesti nopean Internet-yhteyden, joka mahdollistaa suurien tietomäärien siirrot ja uusien on-
In particular, they can improve collective processes of learning and the creation, transfer and diffusion of knowledge and transfer, which are critical for innovation. In addition, they can cement networks and publicprivate partnerships and so stimulate successful regional clusters aswell as regional innovation strategies and policies.
Lähde: Eurostat, lankaliittymien tietoliikennepalvelut; Tietoyhteiskunnan pääosasto, tietoliikenteen sääntelypaketin kahdeksas toimeenpanokertomus ja kolmas EU:n hakijamaiden käsipuhelintiheyden seurantakertomus
Evidence from research and pilot policy actions28
KOLMAS TALOUDELLISTA JA SOSIAALISTA YHTEENKUULUVUUTTA KOSKEVA KERTOMUS
Cohesion, competitiveness, employment and growth
Osa 1 — Yhteenkuuluvuus, kilpailukyky,työllisyysja kasvu – Tilanneja suuntaukset line-sovellusten kehittämisen.
For regions to succeed, “they must harness their own mix of assets, skills and ideas to compete in a global market and develop unused potential.” 29
Sitä paitsi laajakaistan käyttö voi vähentää viestintäkuluja merkittävästi, parantaen kilpailukykyä.
There are, however, substantial differences betweenMember States and regions as regards the present state of the environment, the nature and scale of problems which threaten it and the local capacity to combat them.
Laajakaistan saatavuus, vaihtelee kuitenkin EU:n sisäisesti ja maiden sisäisesti eri alueiden välillä, köyhiempien alueiden saatavuuden ollessa heikoin, ja tämä näyttää jatkuvan tulevaisuudessa.
Although data at the regional level are incomplete, the indicators whichcan be constructed tend to show a positive association between the state of the environment and economic and social performance.
Jo siksi laajakaista näyttää pikemminkin suurentavan tietotekniikan saatavuuseroja kuin kaventavan niitä.
They are well placed to coordinate different elements (policies and institutions) of the regional innovation system, starting froman analysisof the development needs of local firms and the principal obstacles facing them, and to raise awareness of the importance of innovation.
Vain Sloveniassa osuus oli lähellä EU:n keskiarvoa vuonna 2002 (38%), vaikka Kyproksella ja Malta (hieman yli 30% kummassakin tapauksessa) se oli suunnilleen sama kuin Espanjassa ja Portugalissa.
Many economic activities, such as agriculture, electricity generation and tourism, consume large quantities of water but at the same time are dependent on both themaintenanceof supplies and the preservation of the environment in order to continue in operation.
Muissa maissa osuus vaihtelee Viron 21%:stä ja Tsekin tasavallan 17%:sta Latvian vain 7%:ään, Slovakian 4%:ään ja Bulgarian 2%:een (Romaniasta ei ole tietoja saatavilla).
At the same time, regional innovation policies need to be coordinated with the major national and international R & D networks, including, universities and research centres.
Kuitenkin, lukuunottamatta jälkimmäistä maaryhmää, luku oli yhä Kreikkaa korkeampi (Kaavio 1.15).
25 the same, but in the Cohesion countries, it is significantly larger (550 kgs per head).
Nämä yleisesti matalat osuudet heijastavat osittain näiden maiden Internetin saatavuuden teknisiä vaikeuksia ja kun vaikeudet on voitettu, osuudet eittämättä kasvavat.
In the accession countries, on the other hand, in part reflecting their lower real income levels, it is smaller (just below 400 kgs).
Kasvun laajuus saattaa kuitenkin hyvin riippua sekä laajakaistan levinneisyydestä että Internetistä saatavista palveluista.
0 0 Consumption of water is especially high in the south of Europe, in the Cohesion countries and Objective 1 regions in Italy. In many regions in Spain and Greece, it exceeds 270 litres ahead a day and poses amajor challenge to public authorities.
Vaikka niiden kotitalouksien osuus, joilla on Internetyhteys, ei suoraan vaikutakaan taloudelliseen suorituskykyyn, välillisesti se heijastaa sekä ihmisten teknisiä taitoja että heidän uuden teknologian vastaanottokykyään, joista kumpikin voi olla tärkeää talouden kehitykselle.
In the accession countries, consumption is generally below the EU15 average, though less so in Bulgaria and Romania.
Kuitenkin juuri Internetin saatavuus ja käyttö ja muu uusi teknologia vaikuttavat todennäköisesti suoremmin kilpailukykyyn.
Community waste policy is geared towards promoting prevention, recycling and re-use rather than final disposal.
Yritysten Internetin käyttömahdollisuudet ovat odotusten mukaisesti tavallisia kotitalouksia parem-
Following the adoption of the Urban WasteWater Treatment Directive in 1991, therewas substantial investment across the EU in the construction and maintenance of infrastructure and, as a result, recovery of wastewater has increased significantly during the past decade. Nevertheless, there are still marked differences betweencountries and regions.
Hakijamaissa laajakaistayhteyden saatavuus on useimmiten vielä harvinaisempaa kuin koheesiomaissa, tärkeimpien poikkeuksien ollessa Viro ja Slovenia.
Each year, 1.3 billion tonnes of waste are generated in the EU, giving rise not only to loss of resources but also to major environmental problems if disposed of by landfill or incineration instead of being recycled, which Community policy is aimed at encouraging.
Täällä kuten EU:ssa se, kuinka nopeasti henkilö pystyy asennuttamaan laajakaistan tai itse asiassa se, pystyvätkö he asennuttamaan sellaista, riippuu siitä, missä ne sijaitsevat, keskusalueilla vai syrjäseuduilla.
Climate change is caused by man-made greenhouse gases, the most prominent of which come from emissions of carbon dioxide from the combustion of fossil fuels.
Monilla kaukaisemmilla alueilla laajakaistayhteyksien saatavuus on todennäköisesti ongelmallista vielä ainakin jonkin aikaa.26
In Objective 1 regions taken together, the figure is much
Kotitalouksien Internet-liittymät, 2002
These include all the Cohesion countries.
% kaikista kotitalouksista
Cohesion, competitiveness, employment and growth
KOLMAS TALOUDELLISTA JA SOSIAALISTA YHTEENKUULUVUUTTA KOSKEVA KERTOMUS
75 standards are respected, they canmake regions more attractive to investorswhile improving the quality of life for the people living there .
Aluehallinnointi ja toimielinten suorituskyky tietopohjaissa taloudessa mat, jäsenvaltioiden miltei kaikkien vähimmäiskokoisten yritysten käyttäessä Internet-yhteyttä.
31% higher than in 1990, as against the increase of 13% allowed between 1990 and 2008–2012 — Table A1.10).
Vuonna 2002 miltei 80%:lla EU:n nykyisten jäsenvaltioiden yli 10 työntekijän yrityksistä oli Internetyhteys, vaihtelun ollessa vain suhteellisen pientä.
0 0 In the accession countries, emissions declined by muchmore than in the EU over the 1990s, principally because of the large decline in heavy industries.
Osuus oli siten vain hieman EU:n keskiarvon alapuolella Kreikassa (74%), jonka osuus oli unionin alin, ja noin keskiarvon pinnassa Espanjassa ja Portugalissa.
In the EU15, priority in the past has tended to be accorded to economic rather than environmental objectives.
Viimeisten seurantatietojen perusteella27suurimmalla osalla tämän kokoisista yrityksistä oli myös kotisivut.
Although the relative importance attached to the latter has variedmarkedly, cohesion policy has generally had stronger effects on economic and social indicators than on the environment.
Kuitenkin Internetiä tuotteiden tai palvelujen myynnissä käyttävien yritysten osuus vaihteli enemmän kuin Internet-yhteyden haltijoiden osuus, vain 10% myi sähköisesti Espanjassa, Kreikassa ja Portugalissa verrattuna Saksan ja Yhdistyneen Kuningaskunnan 30%:iin.
While energy production in the accession countries contributes more than half of total emissions, because of the greater reliance on fossil fuels, in the Cohesion countries and the rest of the EU, it contributes less than a third .
On laajalti hyväksyttyä, että hyvä hallintotapa ja toimiva toimielinrakenne ovat tärkeitä alueelliselle kilpailukyvylle helpottamalla eri julkishallinnon ja yksityissektorin osapuolten välistä yhteistyötä.
On the other hand, transport accounts for 21% of emissions in both the Cohesion countries and the EU15 as whole (a figure which has grown during the past decade) but for only 8% in the accession countries, though this is set to increase rapidly as road transport and the use of cars expand (Table A1.11).
Ne voivat erityisesti kehittää yhdessä oppimista ja luovuutta, tiedon siirtämistä ja sen levittämistä, jotka ovat innovaatioiden kannalta ratkaisevan tärkeitä.
Nevertheless, cohesion policy has helped the less prosperous Member States to comply with the EU environmental requirements (particularly as regards the directives for waste management, water supply and urban wastewater which involve heavy investment in infrastructure) and can continue to do so in the coming years when attentionwill focus on preventing air pollution.
Lisäksi ne voivat lujittaa verkostoja ja julkisten ja yksityisten tahojen kumppanuutta ja siten edistää alueellisten keskittymien ja alueellisen innovaatiostrategioiden ja politiikkojen syntyä.
The growth of transport is a particular concern in this regard, since unless there is a shift to more environmentally-friendly means, economic growth will continue to be accompanied by increasing emissions.
Ne ovat tärkeitä epäsuotuisille alueille, joiden hallintotapa on usein puutteellinen ja joiden tiede- ja teknologiapolitiikan ymmärtämisen on pystyttävä vastaamaan merkittäviin taloudellisiin teknologisiin ja yhteiskunnallisiin muutoksiin.
This is particularly relevant for the accession countries, where the pent-up demand for cars and the poor state of the railways threatens to give rise to a substantial growth in road use and consequent emissions.
Tulevina vuosina erityistä huomiota on annettava seuraaville toiminnoille: nasta28osoittaa, että julkinen politiikka voi myötävaikuttaa hyvää hallintotapaa edistävästi, esimerkiksi julkisten ja yksityisten toimijoiden kumppanuussopimuksia edistämällä samoin kuin innovaatioista vastaavien alueviranomaisten toimielinten kapasiteettia parantamalla.
Around two-thirds of the European wetlands that existed 100 years ago have been lost.
Aluekehityksen perustaminen yritysten välistä yhteistyötä varten on ensiarvoisen tärkeää erityisesti pkyritysten innovatiivisuutta edistettäessä.
Urban sprawl, on the one hand, and abandonment of land as result of economic restructuring in peripheral areas and the accession countries, on the other, pose an ongoing threat to biodiversity.
Tällainen yhteistyö ja verkostot on perustettu siirtämään tieto taloudellisesti mahdollisuudeksi, samalla kun ne rakentavat ihmisten ja järjestöjen välisiä suhteita, jotka voivat edistää innovatiivisuutta.
• helping the newMemberStates achieve full compliancewith the acquis, particularly as regards the Directives on waste management, water supply, urban wastewater and air quality which entail substantial investment;
‚ heikompien alueiden syntyperäisten asukkaiden tutkimus- ja kehityspotentiaalin tukeminen ja heidän kykynsä tukeminen soveltaa muualla tehtyjä teknisiä keksintöjä paikallisiin olosuhteisiin ja tarpeisiin;
Natura 2000 is aimed at preserving habitats and birds life in Europe through the establishment of a network of protected natural areas, encompassing more than 20,000 sites which have been either designated or proposed.
Kokemuksen perusteella hyvä hallintotapa edellyttää siirtymistä perinteisestä ylhäältä alaspäin johdettavasta lähestymistavasta avoimempaan yhteistyöhön tietyn alueen kaikkien asiaankuuluvien osapuolten kesken.