natgillin/translations-raw huggingface dataset:
One thing is clear:there can be no market withouttransport! This is why,when the foundations were laidfor the‘common market’,European competence in thisfield was enshrined in the very first Communitytreaties.Over the years,the Union’s responsibilities inthe road haulage sector — and also in public passengertransport by road — have been built up in successivestages.It was found that progress had to be made onspecific points within national rules and regulationsgoverning this sector.The aim has been to ensurecommon development and improvements.
Maanteiden tavaraliikenteen tulevaisuutta ei voidaenää tarkastella ilman unionin liikennepolitiikankeskipitkän aikavälin kokonaisnäkemystä,jotakäsitellään edellä mainitussa vuonna 2001 julkaistussavalkoisessa kirjassa.Koska Euroopalla on edessäänsuuria ympäristöön ja energiaan liittyviä haasteita,kuorma- ja henkilöautoliikenteeseen panostaminen eiole enää yhteiskunnan eikä alan itsensä edun mukaista,koska se johtaisi ennemmin tai myöhemmin alanpaisumiseen sellaisiin mittoihin,joissa toiminta kävisimahdottomaksi.
Any strategy to enhance the efficiency of roadtransport must therefore be viewed in the context ofrestoring the balance between the various modes oftransport:road transport, railways, internal waterwaysand maritime transport.Such an approach means thatthere is more at stake than the road transport sectoralone,as it raises the problem of ensuring the bestpossible allocation of financial resources among all thetransport infrastructures.This aspect is at the heart ofthe debate on road tolls and user charges.
Näin ollen kaikkia maantieliikenteen tehostamiseentähtääviä strategioita on tarkasteltava osana laajempaakokonaisuutta,jossa tavoitteena on tasapainottaa erikuljetusmuotojen – maantie-,rautatie-,sisävesi- jamerikuljetusten – käyttöä.Tällainen lähestymistapaedellyttää laajempaa panostusta kuin jos siinäkeskityttäisiin pelkästään maantieliikenteeseen,koskaratkaistavana on se ongelma,millä tavalla käytettävissäolevat varat voidaan parhaiten jakaa eri liikenneinfrastruktuurien kesken.Tämä on keskeinen kysymyskaikissa tiemaksuja ja käyttöoikeuksia koskevissapohdinnoissa.
This,in brief,is the background against which theregulatory considerations summed up in this brochuremust be examined.
Tämä on lyhyesti muotoiltuna se tausta,jota vasten onhyvä tarkastella tässä esitteessä käsiteltyjälainsäädäntökysymyksiä.
As in all fields,the Union’s role is not to replace thecompetences of the Member States but, through subsidiarity, to ensure that they are exercised in aconvergent manner,removing contradictorydistortions in the light of political and strategicobjectives jointly worked out.There are two aims:first,to strive for optimum and uniform conditions to makethe provision of services in this sector secure,efficientand of high quality in the interests of users,transportoperators and suppliers of services; and, second, to seek to establish a European area,competitive andintegrated,for the transport of goods and passengersby road.Since 1 May 2004,this movement towardsintegration encompasses,of course,the new Member States that have joined the Union.
Euroopan unioni ei pyri liikenteen alalla – eikä milläänmuullakaan alalla – ottamaan jäsenvaltioilta niidentoimivaltaa vaan varmistamaan täydentävästi,ettäjäsenvaltiot käyttävät toimivaltaansa koordinoidusti.Näin voidaan poistaa vääristymät ja ristiriitaisuudet,jotka haittaavat yhteisten poliittisten ja strategistentavoitteiden saavuttamista.Tavoitteita on kaksi.Ensimmäisenä tavoitteena on taata parhaatmahdolliset ja yhdenmukaiset edellytykset sille,ettäliikennepalvelut ovat turvallisia,tehokkaita jalaadukkaita.Tämä on sekä liikenteenharjoittajien,palvelutarjoajien että käyttäjien etujen mukaista.Toisena tavoitteena on luoda kilpailukykyinen jayhtenäinen Euroopan alue maanteiden tavara- jamatkustajaliikennettä varten.Toukokuun 1.päivästä2004 lähtien tähän alueeseen ovat luonnollisestikuuluneet myös unioniin liittyneet uudet jäsenvaltiot.
Road:the lifeline of the European single market
Rajatylittävien kuljetustenräjähdysmäinen kasvu
Day and night,hundreds of thousands of lorriestravel across Europe’s main arteries.This mode oftransport has two major and blatantly obviousadvantages:its flexibility and its ability to carrygoods and passengers door to door.This is thereason why European companies clearly prefer theroad network to distribute their productsthroughout the Union.
Euroopan elintärkeillä liikenneväylillä matkaa läpikoko vuorokauden satoja tuhansia kuorma-autoja.Tällä kuljetusmuodolla on kaksi merkittävää jakiistatonta etua:joustavuus ja mahdollisuus”ovelta ovelle”-kuljetuksiin.Näiden etujensavuoksi se on eurooppalaisten yritysten suosiossaniiden päättäessä tuotteidensa jakelutavasta.
The figures are even more significant if onedifferentiates between domestic goods transportwithin the Member States and the growth in intraCommunity trade.In 2001,the latter,at Union level,represented over one fifth of the 1400 million tonnekilometres carried by road.Goods carried in this wayacross borders show an 18 % increase compared with1998,i.e.an average growth twice that of ‘domestic’road transport within each Member State.
Luvut ovat vielä merkittävämpiä,jos katsotaanerikseen jäsenvaltioiden sisäistä ja EU:n sisäistä(rajatylittävää) tavaraliikennettä.Vuonna 2001jälkimmäisen osuus oli yli viidesosa EU:n maanteilläkuljetetusta tavaramäärästä,joka vastasi 1400:aamiljoonaa tonnikilometriä.Rajatylittävä tavaraliikenneoli kasvanut 18 prosenttia vuodesta 1998 eli kaksikertaa enemmän kuin jäsenvaltioiden sisäinentavaraliikenne.
From 1991 to 2001,the volume in terms of millions oftonne-kilometres of goods carried by road among the Fifteen rose by 3.5 % a year,i.e.a 38 % increase over thedecade.Gaining three points,the road networkaccounts for 45 % of goods transported in the Union in2001 — mainly to the detriment of the railways,whose ‘modal’ share diminished by the same proportion andaccounted for only 8 % (compared with 20 % in 1970).
Maanteitse kuljetettu tavaramäärä kasvoi vuosina1991–2001 EU:n 15 jäsenvaltiossa 3,5 prosenttiamiljoonina tonnikilometreinä mitattuna.Tämämerkitsee 38 prosentin kasvua kyseisten kymmenenvuoden aikana.Vuonna 2001 maantieliikenne kasvoi 3prosenttia,jolloin sen osuus koko unionintavaraliikenteestä oli 45 prosenttia.Tämä kasvutapahtui pääasiassa rautatieliikenteen kustannuksella,jonka osuus supistui vastaavasti vain 8 prosenttiin(vuonna 1970 sen osuus oli vielä 20 prosenttia).
These figures show the important role which the roadnetwork plays as a lifeline of the European singlemarket.It is clear that the actual use made of this modeof transport for intraCommunity trade varies from onecountry to another.In some small Member States —Belgium,the Netherlands, Austria, Portugal and to alesser extent Denmark — the tonnekilometres transported to the rest of the Union by nationally registeredlorries substantially exceed the tonne-kilometrescovered within their borders.The share of this crossborder traffic of lorries registered in the four biggest countries of the continent — Spain (40%),France (25%),Germany (23%) and Italy (20%) —though smaller,because of the size of their ownmarkets,is nevertheless proportionally very significant.
Nämä luvut osoittavat,miten tärkeä tieverkko on Euroopan sisämarkkinoille.Maantiekuljetustenmerkitys rajatylittävässä tavaraliikenteessä vaihteleeluonnollisesti jäsenvaltiosta toiseen.Eräissä pienissäjäsenvaltioissa,kuten Belgiassa,Alankomaissa,Itävallassa,Portugalissa ja jossain määrin myös Tanskassa, kotimaassa rekisteröidyt kuorma-autotkuljettavat huomattavasti suuremman tonnikilometrimäärän muualla unionissa kuin omassamaassaan.Manner-Euroopassa sijaitsevissa neljässäsuurimmassa jäsenvaltiossa harjoitetaan sen sijaanvähemmän rajatylittävää liikennettä kotimaassarekisteröidyillä kuorma-autoilla,mikä johtuu niidenomien markkinoiden suuruudesta:Espanjassarajatylittävän liikenteen osuus on 40 prosenttia,Ranskassa 25 prosenttia,Saksassa 23 prosenttia ja Italiassa 20 prosenttia.Suhteellisesti katsoen nämäosuudet ovat kuitenkin merkittäviä.
From 1998 to 2001,cross-borderfreight transport by road rose by18 % in relation to 1998,i.e.anaverage growth twice as high asthat of ‘domestic’goodstransport by lorry in each Member State.
Rajatylittävä maanteidentavaraliikenne kasvoi vuosina1998–2001 yhteensä 18prosenttiaeli keskimäärin kaksi kertaaenemmän kuin kunkin jäsenvaltionsisäinen tavaraliikenne.
Freight transport:breakdown by mode of transport (EU-15) (%)
Rahtikuljetukset:kuljetusmuotojen osuudet (EU-15) (%)
Road Sea transport Rail Inland waterways Pipelines
Maantie Meriliikenne Rautatie Sisävesiväylät Putkijohdot
A single road haulage market
Maanteiden tavaraliikenteensisämarkkinat
The basic aim of all EU rules in this sector is toclarify the situation and open up the market in abalanced manner under appropriate conditionsof competition.A very large number ofoperators and suppliers of road freight serviceshave benefited from this.
Kaikki alaa koskevat EU:n säännöksetperustuvat pyrkimykseen selkiyttäämarkkinoita ja avata ne hallitusti kilpailulle.Lukuisat liikenteenharjoittajat japalveluntarjoajat ovat hyötyneet tästätaloudellisesti.
Common challenges
Yhteiset haasteet
Road transport is thus clearly an important factorunderpinning the development of the Europeaninternal market.The more this market opens up andbecomes unified,the more the sector benefits interms of its own growth.The road freight market assuch is also a pillar of this ‘single market’in its ownright.Through a long process,the basis for the sector’s Europeanisation has been laid since 1998.Everyoperator in the sector has the right to settle and freelyexercise his activities throughout the Union.
Maanteiden tavaraliikenne edistää siis merkittävästi Euroopan sisämarkkinoiden kehitystä.Toisaalta,mitäenemmän markkinat avautuvat ja yhtenäistyvät,sitäenemmän ne edistävät tavaraliikennealan kasvua.Maanteiden tavaraliikenteen markkinat ovat itse osanäitä sisämarkkinoita.Alan eurooppalaistamisenperusta luotiin vuonna 1998 pitkän valmisteluprosessinjälkeen.Kaikilla alan liikenteenharjoittajilla on nykyäänoikeus sijoittautua mihin tahansa osaan unionia jaharjoittaa siellä vapaasti toimintaansa.
The road haulage sector is also the victim of its ownsuccess.Its steady growth — together,of course,withthat of car traffic — contributes to the increasinglyfrequent saturation of the capacity of Europe’s roads.The need to share infrastructure with other road usersalso raises the important question of road safety.
Maanteiden tavaraliikenteen ala joutuu myösmaksamaan omasta menestyksestään.Alan jatkuvakasvu ja henkilöautoliikenteen lisääntyminen johtavatyhä useammin Euroopan teiden käyttökapasiteetinylittymiseen.Infrastruktuurin jakaminen muidentienkäyttäjien kanssa aiheuttaa myös liikenneturvallisuusongelmia.
Another consequence of fundamental importance forthe community is the impact on the environment,inparticular in connection with greenhouse gasemissions and climate change.It is not that freightcarried by road,using diesel,which is not the mostpolluting fuel,is the central element of this problem,but the ever-growing number of vehicles operating in European road transport,now over 20 million,isundeniably a contributing factor.
Toinen merkittävä yhteiskunnalle koituva seurausovat liikenteen ympäristövaikutukset,erityisestikasvihuonekaasupäästöjen ja ilmastonmuutoksenyhteydessä.Maanteiden tavaraliikenne ei olekuitenkaan suurin syntipukki,koska siinä käytetäändieselöljyä,joka ei kuulu kaikkein saastuttavimpiinpolttoaineisiin,mutta tämä ala ja sen yli 20 miljoonaaajoneuvoa ovat kieltämättä yksi ongelmanosatekijöistä.
Formally opening up the road freight market tocompetition calls for major efforts towards harmonisation and simplification of many factors determining the balanced and effective economic development of the sector.The specific rules governing European road transport,in particular with regard totaxation and charges,tolls and levies for the use ofinfrastructure,are made up by distinct nationallegislations.This regulatory mosaic is composed ofnumerous elements with unequal costs, distorting competition. It prevents the optimum allocation ofresources and hampers competitiveness in this areaof economic activity.
Maanteiden tavaraliikennemarkkinoiden avaaminenkilpailulle edellyttää kuitenkin niiden tekijöidenyhdenmukaistamista ja selkeyttämistä,jotka vaikuttavatalan tasapainoiseen ja tehokkaaseen taloudelliseenkehitykseen.Euroopan maantiekuljetuksiin sovellettavatsäännöt perustuvat erilaisiin kansallisiin säännöksiinvarsinkin,kun on kyse veroista,lupa- ja tiemaksuista sekäinfrastruktuurien käyttöoikeuksista.Tämä sääntöjenmoninaisuus aiheuttaa joillekin osapuolille enemmänkustannuksia kuin toisille,mikä vääristää kilpailua.Lisäksise hankaloittaa resurssien optimaalista jakoa jaheikentää tämän taloudellisen toiminnan kilpailukykyä.
The overall aim of the EU rules worked out in thissector has been to strive for clarity and open up themarket in a balanced manner to the benefit of a largenumber of transport operators.
Kaikki alaa koskevat EU:n säännökset perustuvattähän pyrkimykseen selkiyttää markkinoita ja avata nehallitusti kilpailulle.Lukuisat liikenteenharjoittajatovat hyötyneet tästä taloudellisesti.
IntraCommunity trade by mode of transport in 2002 (EU-15) (millions of tonnes)
Yhteisön sisäinen kauppa kuljetusmuodoittain vuonna 2002 (EU-15) (miljoonaa tonnia)
Sea transport Road Rail Inland waterways Pipelines Others/unknown
Meriliikenne Maantie Rautatie Sisävesiväylät Putkijohdot Muut/tuntemattomat
In connection with the indispensable serviceswhich road haulage renders to the efficientoperation of the European internal market,account must be taken of the environmentaland energy challenges set out in the White Paper on transport policy.
Tavaraliikenteen harjoittajat tarjoavatkorvaamattomia palveluja,jotka ovat yksisisämarkkinoiden tehokkaan toiminnan edellytyksistä,mutta niiden yhteydessä on otettava huomioonympäristö- ja energiaongelmat,joita käsitellään Liikennepolitiikkaa koskevassa valkoisessa kirjassa.
The sector of passenger transport by road shares withthe road haulage sector a number of identical rightsand obligations:freedom of establishment,access tothe market,compliance with conditions of competition,vehicle safety and safe driving.Consequently,many EUrules applying to lorries also concern buses andcoaches.
Monet tavaraliikennettä koskevat oikeudet javelvollisuudet ovat voimassa myösmatkustajaliikenteen alalla.Niitä ovat esimerkiksisijoittautumisvapaus,markkinoiden avoimuus,kilpailusääntöjen noudattaminen sekä ajoneuvo- jaliikenneturvallisuutta koskevat vaatimukset.Monetkuorma-autoihin sovellettavat yhteisön säännöksetpätevät myös linja-autoihin.
The scope and economic implications pertaining toeach of these markets are nevertheless quite different.Just over half a million passenger transport vehicles areregistered in the Union.From 1991 to 2001 theiractivity,measured in millions of passenger-kilometres,rose by about 10 %.Their modal share is limited toapproximately 9 % of overall passenger transport(including cars,railways and air traffic).
Liikenne aiheuttaa vakavia ympäristöhaittoja muunmuassa Alppien ekosysteemille,sillä Etelä-,Itä- ja Pohjois-Euroopan välinen vilkas kuorma-autoliikenne,joka kulkee Alppien kautta,keskittyy väistämättä tietyilleväylille (tunneleihin ja soliin).Toisena esimerkkinä ovattiheään asutut kaupunkialueet,joilla kuormaautoliikenne aiheuttaa yhdessä muun liikenteen kanssavakavia melu- ja ilmansaastehaittoja,mikä ilmeneeerityisesti otsonipitoisuuden huippuarvoina.
The ecosystems of the alpine regions — where denselorry traffic transiting between the south,east andnorth of the continent is necessarily concentrated ona limited number of routes (tunnels or passes) — aresuffering critical environmental decline.Similarly,inurban areas with high population density,lorry traffic(overlapping with other traffic) causes serious noiseand air pollution problems,in particular in the form ofozone peaks.
Näiden kahden alan markkinoiden laajuus ja niihinliittyvät taloudelliset tekijät poikkeavat kuitenkinhuomattavasti toisistaan.Unionin alueella onrekisteröity hiukan yli puoli miljoona ajoneuvoa,joitakäytetään matkustajaliikenteessä.Niillä harjoitettuliikenne kasvoi vuosina 1991–2001 noin 10 prosenttiahenkilökilometreinä mitattuna.Niiden osuusmatkustajaliikenteestä on kuitenkin vain noin9prosenttia,kun huomioon otetaan kaikkiliikennemuodot (myös henkilöauto-,rautatie- jalentoliikenne).
In the context of the indispensable services whichfreight transport by road renders to the efficientfunctioning of the European internal market,thesevarious challenges provide a framework for evaluatingits ‘external costs’and thus its actual costs for thecommunity.
Tavaraliikenteen harjoittajat tarjoavat korvaamattomiapalveluja,jotka ovat yksi sisämarkkinoiden tehokkaantoiminnan edellytyksistä,mutta näiden palvelujenyhteydessä on otettava huomioon edellä mainitutongelmat,joiden pohjalta on arvioitava,millaista hintaatavaraliikenteestä joudutaan maksamaan ja mitkä ovatsen yhteiskunnalle aiheuttamat todelliset kustannukset.
A significant percentage of these is made up of vehiclesused for urban or inter-urban transport that areoperated by transport companies under the supervisionof the public authorities,which in practice does notexclude the operation of competing services (accessibleto all transport operators in the Union).However,the commercial market concerns,above all,specific services(provided by companies for school and personneltransport) and occasional services,in particular in thetourism sector.
Huomattavaa osaa näistä ajoneuvoista käytetäänkaupunkiliikenteessä tai taajamien välisessäliikenteessä,jota harjoittavat viranomaisten valvomatliikenteenharjoittajat.Tämä ei kuitenkaan sulje poiskilpailua,koska markkinat ovat avoimia kaikille EU:nliikenteenharjoittajille.Kaupallinen sektori painottuukuitenkin erityispalveluihin (yritysten tarjoamiin kouluja henkilöstökuljetuksiin) tai satunnaisiin kuljetuksiinerityisesti matkailualalla.
FUNDAMENTALPRINCIPLES
PÄÄPERIAATTEET
The transport of goods and passengers is anessential constituent element of the Europeaninternal market.
Tavaroiden ja matkustajien kuljetus on olennainenosa Euroopan sisämarkkinoiden toimintaa.
Free access to the profession
Oikeus vapaaseenammatinharjoitukseen
•professional competence,in order to ensure aminimum common level of knowledge,examin-ation conditions,checks,etc.;in agreement with the European Commission,Member States shouldharmonise the mutual recognition of professionalcompetence certificates,to ensure recognition ofqualifications,and carry out a minimum number ofchecks.
•Ammattipätevyys,joka liittyy esimerkiksi tietoja,tutkintovaatimuksia ja erilaisia tarkastuksia koskeviennormien täyttämiseen.Jäsenvaltioiden on vahvistettava yhteisymmärryksessä Euroopan komission kanssayhdenmukaiset menettelyt tutkintojen,todistusten jatarkastusten vastavuoroista tunnustamista varten,jotta ammattipätevyyden tunnustaminen olisimahdollista.
Any freight or passenger transport operatororiginating from the Union has the right,if he meetscertain conditions,to settle and supply services inevery Member State on a par with the country’snationals.In view of the high level of responsibilities inthis occupation — in terms of safety and of quality ofcommercial service rendered to others — theseconditions require compliance with three criteria:
Yhteiset laatuvaatimukset on asetettu sen vuoksi,ettäkyseiseen ammattiin liittyy paljon vastuuta turvallisuudesta ja kaupallisten palvelujen laadusta.Vaatimukset jaetaan kolmeen ryhmään:
Tonnage threshold Since 1998, authorisation has been required for allvehicles exceeding the maximum permitted weight of3.5tonnes (compared with 6 tonnes previously).
Painoraja Vuodesta 1998 alkaen on vaadittu lupa kaikkiaajoneuvoja varten, joiden paino ylittää suurimman sallitunpainon 3,5 tonnia (aiemmin 6 tonnia).
•good repute,in order to exclude transport operatorswho in the past have failed to comply with the rulesin force;
•Hyvämaineisuus,jotta liikenteenharjoittajienjoukosta voidaan karsia sellaiset toimijat,jotka eivätnoudata voimassa olevia sääntöjä.
•financial capacity,in order to guarantee thebusiness viability of the haulier or the passengertransport operator;
•Riittävät taloudelliset edellytykset,jotta voidaanvarmistua siitä,että tavara- tai matkustajaliikenteenharjoittaja ryhtyy liiketoimintaan vakavalla mielellä.
Specific clause for hired vehicles In order to optimise the allocation of their investment andensure the necessary flexibility in the way freight transportoperations are organised, crossborder hauliers may usehired vehicles registered in the Member State where theyare established provided that these vehicles are driven bytheir own personnel.
Vuokrattuja ajoneuvoja koskeva erityislauseke Jotta rajatylittävän liikenteen harjoittajat voisivatoptimoida investointinsa ja harjoittaa tavaraliikennettäjoustavalla tavalla, niillä on oikeus käyttää siinäjäsenvaltiossa rekisteröityjä vuokrattuja ajoneuvoja, johonne ovat sijoittautuneet, jos ajoneuvoja kuljettaa niidenoma henkilökunta.
Road transport:number of persons employed in 2000 (EU-15) (1 000 persons)
Maantiekuljetukset:työllistettyjä vuonna 2000 (EU-15) (tuhatta henkilöä)
Road:passenger transport Road: freight transport
Maantie: matkustaja-liikenne Maantie: tavaraliikenne
Source:Eurostat (jobs according to NACE classification),national statistics.n.a.:data not available.
Lähde:Eurostat (NACEn luokittelun mukaisesti),kansalliset tilastot.n.a.:tietoja ei saatavana.
Cabotage moves ahead
Kabotaasiliikenteen kehitys
Since 1994,an important step forward has been theopening-up of the freight market through roadcabotage.This measure has been implemented througha careful system of increasing annual quotas in the formof cabotage licences granted to companies in the Member States for each transport operation concerned.
Tavarankuljetusmarkkinoita on avattu vähitellenvuodesta 1994 alkaen,jolloin käynnistyikabotaasiliikenne.Avaaminen on toteutettukäyttämällä tarkkaa vuosikiintiöiden lisäämiseenperustuvaa järjestelmää,jossa jäsenvaltioiden yrityksillemyönnetään kabotaasiliikennelupia kutakinkuljetusoperaatiota varten.
The right to freedom of movement in the transport ofgoods and passengers is fully established throughoutthe Union without any discrimination as to nationalityor place of establishment.All an operator needs tobenefit from this is to have a Community licenceissued by his Member State;the licence can berenewed every five years.
EU:ssa on voimassa vapaa liikkuvuus,joka oikeuttaakuljettamaan tavaroita ja matkustajia kansallisuudestatai sijoittautumispaikasta riippumatta.Voidakseenkäyttää tätä oikeutta liikenteenharjoittaja tarvitseeainoastaan yhteisön liikenneluvan,jonka onmyöntänyt sen oma jäsenvaltio.Lupa voidaan uusiaviiden vuoden välein.
This standard document,a certified copy of whichmust be kept in every vehicle,is proof of compliancewith the national traffic requirements in his country inaccordance with those laid down in EU directives andregulations,in particular those concerning access tothe profession.
Liikennelupa on yhdenmukainen koko EU:ssa,jakaikissa ajoneuvoissa on säilytettävä siitä oikeaksitodistettua jäljennöstä.Lupa todistaa,ettäliikenteenharjoittaja täyttää oman maansa liikennealansäännökset,jotka on annettu EU:n direktiivien jaasetusten mukaisesti,ja erityisesti ammattiliikenteenharjoittamista koskevat vaatimukset.
Since 1998,the formula has been free of all restrictions.An EU transport operator recognised by a Member Statemay not only carry goods to or from any country of the Union but also within the borders of any of thesecountries.For instance,a German company has the rightto offer its services for operations between Paris and Lyonor Rome and Milan provided that these operations arenot performed on a regular basis.
Tällaiset rajoitukset on kuitenkin poistettu vuodesta 1998alkaen.Yhdessä jäsenvaltiossa tunnustetullaliikenteenharjoittajalla ei ole pelkästään oikeus kuljettaatavaroita mistä tahansa unionin maasta toiseen,vaan sevoi suorittaa kuljetuksia myös yhden ja samanjäsenvaltion sisällä.Näin ollen esimerkiksi saksalaisellayrityksellä on oikeus tarjota palvelujaan Pariisin ja Lyonintai Rooman ja Milanon välisillä reiteillä sillä ehdolla,ettäliikenne ei ole säännöllistä.