natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These efforts, which are heading in the rightdirection, must be sustained.
Näitä oikeasuuntaisia ponnisteluja onjatkettava.
As a result, the relativelevel of per capita gross domestic product for the Union remained unchanged in 2003.The Union cannot catch up with the United States as our per capita GDP is at 72 % ofour American partner’s.
Henkeä kohden laskettu bruttokansantuote pysyi unionissa vuonna 2003 muuttumattomana.Unioni ei pysty kuromaan kiinni Yhdysvaltojen etumatkaa: unionin henkeä kohden laskettu BKT on suuruudeltaan 72 prosenttia Yhdysvaltojen BKT:sta.
Employment and productivity levels in the EU — 2003
Työllisyys- ja tuottavuusasteet EU:ssa vuonna 2003
65Employment rate
Lähde: Eurostat
Source: Eurostat rate is still below target, but productivity levels are close to the Union average.
Saksassa, Itävallassa ja Suomessa työllisyysaste onvielä tavoitetta alhaisempi, mutta tuottavuus on lähellä unionin keskiarvoa.
Belgium, France, Ireland, Italy and Luxembourg are countries with relatively high productivity levels, but with employment rates that are still well below the 2010 target.
Belgiassa,Ranskassa, Irlannissa, Italiassa ja Luxemburgissa on suhteellisen korkea tuottavuus,mutta maiden työllisyysaste alittaa vielä selvästi vuoden 2010 tavoitteen.
In Greece, Spain and Portugal the employment rate is still below the 70 % EU target andlabour productivity is below the Union average.
Kreikassa,Espanjassa ja Portugalissa työllisyysaste on vielä alle asetetun 70 prosentin EU:n tavoitteen, ja työn tuottavuus on unionin keskiarvoa alhaisempi.
However, this situation needs to beseen in the light of the strong progress made by Spain and Greece (5) these past fewyears.
Tätä tilannetta tarkasteltaessaon kuitenkin otettava huomioon Espanjassa ja Kreikassa viime vuosina tapahtunut huomattava edistyminen (5).
At the start of the slowdown, employment held up quite well and the rise in unemploymentwas limited.
Hitaan kasvun jakson alussa työllisyys pysyi melko vakaanaja työttömyysasteen nousupysyi vähäisenä.
This outcome is explained partly by the relative stability of employment inthe services sector, combined with the initial effects of the labour market reforms launchedor continued in certain Member States.
Tämä selittyy osaksi palvelualojen työllisyyden suhteellisella vakaudella sekä ensimmäisillä vaikutuksilla, joita saatiin tietyissä jäsenvaltioissa käynnistetyistä tai jatketuista työmarkkinauudistuksista.
However, the effects of the economic downturn are now being felt on employment.
Talouden taantuman vaikutukset ovat kuitenkin alkaneet tuntua työllisyyden alalla.Vuonna 2003 euroalueella menetettiin noin 200 000 työpaikkaa (nettomääräisesti).
Theeuro area recorded a loss of some 200 000 jobs (in net terms) in 2003, the first declinesince 1994.
Tämäon ensimmäinen kerta, kun työpaikat vähenevät vuoden 1994 jälkeen.
Given the sluggish recovery and some persistent inflexibilities, very littlejob creation is foreseen for 2004 and the unemployment rate should continue to riseslightly to 8.2 % in 2004(9.1 % in the euro area), before heading downwards in2005(6).
Elpymisen hitauden ja tiettyjen pysyvien jäykkyyksien vuoksi vuonna 2004 ei todennäköisesti synny paljon uusia työpaikkoja.
Against this background, it is vital for employment to make a greater contribution to growthin Europe, in keeping with the targets set since 2000.
Työttömyysasteen ennustetaan jatkavan hienoista nousuaan8,2prosenttiin vuonna 2004(euroalueella 9,1 prosenttia), kunnes se kääntyy laskuunvuonna 2005(6).
42.(6)SEC(2003) 1222 final, Autumn Economic Forecasts 2003–05.
42.(6)Syksyn talousennusteet vuosiksi 2003–2005, SEC(2003) 1222 lopullinen.
• The overall employment rate settled at 64.3 % in 2002, compared to 62.5 % in 1999.Despite a 1.8 point advance in three years, it will not prove possible to achieve the intermediate target of 67 % in 2005 for the Union as a whole.
– Kokonaistyöllisyysaste oli 64,3 prosenttia vuonna 2002, kun se oli 62,5 prosenttiavuonna 1999. Vaikka työllisyysaste on noussut 1,8 prosenttiyksikköä kolmessa vuodessa, vuodeksi 2005 asetettuun 67 prosentin välitavoitteeseen ei liene mahdollista päästäkoko unionin tasolla.
Nevertheless, the 70% target laid down for 2010 is still realistic if the economic upturn feeds through into ratesas high as those at the end of the 1990s.
Vuodeksi 2010 asetettua 70 prosentin tavoitetta voidaan kuitenkin pitää realistisena, mikäli talouden elpymisen myötä päästään yhtä suuriin lukemiin kuin 1990luvun lopulla.
Furthermore, and mainly because they wereunable to create enough jobs, the new Member States had an average employment rateof just 57 % in 2001, but with the Czech Republic, Cyprus and Slovenia already bettering the current Community average.
Uusissa jäsenvaltioissa ei pystytty luomaan tarpeeksiuusia työpaikkoja, ja lähinnä siitä syystä niiden keskimääräinen työllisyysaste oli vain57 prosenttia vuonna 2001; Tšekin, Kyproksen ja Slovenian työllisyysasteet ovat kuitenkin jo ylittäneet yhteisön nykyisen keskiarvon.
This situation, which is on the whole disappointing,can mainly be accounted for by the persistence of structural obstacles in labour markets and by the overly low participation rate of older workers.
Tämä kaiken kaikkiaan epätyydyttävä tilanne johtuu pääasiassa ikääntyvien työntekijöiden liian heikosta osallistumisestatyömarkkinoille sekä siitä, että työmarkkinoilla on edelleen rakenteellisia esteitä.
• The trend in the employment rate of workers aged between 55 and 64 is indeedworrying.
–55–64-vuotiaiden työntekijöiden työllisyysasteen kehitys on huolestuttava.
Although it has improved by three points since 1999, settling at 40.1 % in2002, about another seven million jobs are needed for this age group in order to achievethe target of 50 % in 2010.
Vaikkatyöllisyysaste on vuodesta 1999 noussut 3 prosenttiyksiköllä ja saavuttanut 40,1 prosentin tason vuonna 2002, tälle työntekijäryhmälle tarvittaisiin vielä noin 7 miljoonaauutta työpaikkaa, jotta vuodeksi 2010 asetettu 50 prosentin tavoite saavutettaisiin.Belgian, Luxemburgin ja Italian tulokset ovat huonoimmat.
This needs to be examined in parallel with the increase in the average ageat which people leave the labour market, which rose from 60.4 in 2001 to 60.8 in 2002.This situation is all the more worrying given that the average rate for the new Member States is as low as 30 %.
Tilanteen tekee vielähuolestuttavammaksi se, että uusien jäsenvaltioiden vastaava työllisyysaste on vain30prosenttia.
These two objectives are a long way from being achievedat the current pace.
On varsin epätodennäköistä, että näihin kahteen tavoitteeseen päästään,mikäli kehitys jatkuu nykyisellä tahdilla.
The Union must take action to promote and ensure active ageing of the labour forceif it is to succeed on this score.
Tavoitteisiin päästäkseen unionin on taattava työvoiman aktiivinen ikääntyminen ja edistettävä sitä.
The corresponding figure forthe new Member States in 2001 was 50.1 % on average.
Uusien jäsenvaltioiden keskiarvo oli 50,1 prosenttia vuonna 2001.
Parallel to this, some headway has been made on the availability and accessibility of care facilities for childrenunder three years of age.
Alle 3-vuotiaille lapsille järjestetyn hoidon tarjonnassaja saatavuudessa on saatu aikaan jonkin verran edistymistä.
However, as stressed by the report on equal opportunities formen and women presented to the Spring European Council, women continue to bemore vulnerable to unemployment and inactivity.
Kuten kevään Eurooppaneuvostolle esitetyssä naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevassa kertomuksessa todetaan, naiset ovat edelleen alttiimpia työttömyydelle ja työvoimanulkopuolella olemiselle.
Furthermore, the gender discrimination situation on the job market, especially in terms of different pay rates, has hardlyimproved these past few years.
Sukupuoleen perustuva syrjintä työmarkkinoilla, varsinkin tuloerojen kannalta, on vähentynyt vain hieman viime vuosien aikana.
• The European Employment Task Force, headed by Wim Kok, expressed similar viewsin the report presented to the Commission last November.
– Euroopan työllisyysryhmä, jonka puheenjohtajana toimii Wim Kok, esitti samanlaisia näkemyksiä komissiolle viime marraskuussa antamassaan raportissa.
Productivity, the second factor in growth, is still not making enough of a contributioneither.
Kasvun toisen osatekijän, tuottavuuden, vaikutus ei myöskään ole riittävä.
The growth rate in productivity per employed personin Europe has beengoing down since the mid-1990s and is now fluctuating between 0.5 % and 1 %(asagainst 2 % in the United States).
Palkattuatyöntekijää kohden lasketun tuottavuudenkasvu on heikentynyt Euroopassa 1990luvun puolestavälistä alkaen. Se vaihtelee nykyisin 0,5:n ja 1 prosentin välillä (Yhdysvaltojen vastaava luku on 2 prosenttia).
As a result, the European Union’s efforts to catch upwith the United States are at a standstill.
Yhdysvaltojen etumatkan kiinni kurominen ontämän vuoksi pysähdyksissä.
Luxembourg, Ireland and Belgium have the bestresults.
Parhaimpiin tuloksiin on päästy Luxemburgissa, Irlannissa ja Belgiassa.
What is more, it is interesting to note that although the new Member States’ productivity per employee is less than half of the Union’s current average, all these countries have strong growth in productivity which is higher than the Community average.
On myös syytähuomata, että työntekijää kohden laskettu tuottavuus on uusissa jäsenvaltioissa alle puolet unionin nykyisestä keskiarvosta, mutta siitä huolimatta tuottavuuden kasvu on kaikissa näissä valtioissa voimakasta ja yli yhteisön keskiarvon.
The low growth in overall productivity in Europe is due in particular to two mainfactors: the contribution of information and communication technologies (ICTs)is too low and investment is inadequate. The Union’s efforts to increase its productivity must focus on these priorities in order for us to remain competitive with the United States and also more globally with other partners, particularly China and India.
Euroopan heikkoon kokonaistuottavuuden kasvuun on kaksi olennaista syytä:tieto- ja viestintätekniikan liian heikko vaikutus ja riittämätön investointitoiminta.Unionin onkin keskityttävä tuottavuuden lisäämiseen tähtäävissä toimissaan näihin ensisijaisiin aloihin, jotta se voi säilyttää kilpailukykynsä Yhdysvaltoihin ja yleisesti ottaenmyös muihin yhteistyökumppaneihin, kuten Kiinaan ja Intiaan, nähden.
The contribution of information and communication technologies to productivity growthis less than half of that found in the United States.
Tieto- ja viestintätekniikan vaikutus tuottavuuden kasvuun on yli puolta pienempi kuin Yhdysvalloissa.
This is largely due to take-up anduse of these technologiesstill being too slow in certain service sectors (financial sector and wholesale and retail trade) and in certain sectors of industry.
Tämä johtuu lähinnä siitä, että tämän tekniikan käyttöönotto ja hyödyntäminen on vielä liian hidastatietyillä palvelualoilla (rahoituspalvelut sekä tukkuja vähittäiskauppa) ja teollisuudenaloilla.
This is particularlymanifest in Belgium, Spain and France whilst Denmark and the United Kingdom are performing better on this score.
Ilmiö tulee selvästi esiin varsinkin Belgiassa,Espanjassa ja Ranskassa, kun taas Tanskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa onpäästy parempiin tuloksiin.
The new Member States, however, are benefiting frommajor investment in this sector which is enabling information and communication technologies to spread more widely.
Uusissa jäsenvaltioissa sitä vastoin tähän alaan investoidaan huomattavasti, minkä ansiosta tieto- ja viestintätekniikan levittäminen on niissä laajempaa.
Falling investment overall…
Investoinnit kaiken kaikkiaan vähentyneet…
Investment right across the spectrum is the key to prospects for growth in the mediumand long term.
Kaikkien alojen yhteenlasketut investoinnit ovat avainasemassa keskipitkän ja pitkän ajankasvunäkymien kannalta.
However, investment by businesses fellfrom 18.3 % of GDP in 2000to 17.2 % in 2002.
Yritysten investoinnit ovat kuitenkin vähentyneet siten, ettäniiden osuus BKT:sta oli 18,3 prosenttia vuonna 2000 ja 17,2 prosenttia vuonna 2002.Takertelevan investointitoiminnan vaikutukset tulevat esiin myös uusissa jäsenvaltioissa,vaikka niihin tehdään edelleen varsin huomattavia ulkomaisia suoria sijoituksia.
Faltering investment is also making itself felt in the new Member States,though foreign direct investment is still high and accounts for between 1.5 % of GDPin Lithuania and 5 % in Estonia.
Uusiinjäsenvaltioihin tehtyjen ulkomaisten suorien investointien osuus BKT:sta vaihtelee Liettuan 1,5 prosentista Viron 5 prosenttiin.
The same applies to public investment which, in terms of percentage of GDP, was in declinein the Union during the 1990s and is now far lower than in the United States (3.3 % asagainst 2.4 % in 2003).
Samaa kehityssuuntaa ovat noudattaneet myös julkiset investoinnit, joiden prosenttiosuus BKT:sta väheni unionissa 1990-luvulla ja on nyt selvästi pienempi kuin Yhdysvalloissa(3,3 prosenttia vs. 2,4 prosenttia vuonna 2003).
This overall slowdown is all the more worrying as it works tothe detriment of the priority areas identified by the Lisbon strategy: projects of European interest, such as transnational network infrastructures and the knowledge sector (research, innovation, education and training).
Tämän kokonaiskehityksen tekee vielähuolestuttavammaksi se, että investointien vähenemisestä kärsivät Lissabonin strategiaan kuuluvat ensisijaiset alat:Euroopan yhteistä etua koskevat hankkeet, kuten rajatylittävät verkkoinfrastruktuurit ja osaamisen ala (tutkimus- ja innovaatiotoiminta,yleissivistävä ja ammatillinen koulutus).
In this respect, the European Growth Initiative and the Quick Start programme, whichhave been given the green light by the European Council, are a major source of leverage to unlock investment in the infrastructure and knowledge sectors.
Eurooppa-neuvoston vahvistaman Euroopan kasvualoitteen ja pikakäynnistysohjelman on määrä johtaa merkittäviin kerrannaisvaikutuksiin ja saada käyntiin investointeja infrastruktuurin ja osaamisen alalla.
The Quick Start programme
Pikakäynnistysohjelma
The Quick Start programmeis at the very heart of the European Initiative for Growth.
Pikakäynnistysohjelmaon Euroopan kasvualoitteen ydinkysymys.
Itsets out to mobilise political commitments and resources behind priority investment projectsof European interest.
Sen tavoitteena onsaada Euroopan kannalta tärkeimpien investointihankkeiden tueksi poliittinen sitoumus javarat.
This programme, which could develop further if other projects keep tothe criteria laid down, covers 54 ‘ready-to-go’ crossborder investment projectschosentogether with the European Investment Bank after in-depth assessment of priorities andneeds based on objective and clear criteria, and taking account of the potential financing sourcesat Community and national levels.
Ohjelma voi kehittyä, mikäli muissa hankkeissa noudatetaan määritettyjä perusteita.Ohjelmassa on 54 rajatylittävää investointihanketta, jotka voidaan heti käynnistää.Hankkeet valitaan yhteistyössä Euroopan investointipankin kanssa sen jälkeen, kun on tehtypainopisteiden ja tarpeiden perinpohjainen arviointi objektiivisin ja selkein perustein, ja huomioon otetaan yhteisön ja jäsenvaltioiden tason rahoitusresurssit.
• 31 projects with EUR 38 billion until 2010 for crossborder sections of trans-European transport networks.
• 31 hanketta, joihin on osoitettu 38 miljardia euroa vuoteen 2010 asti ja jotka koskevat TEN-liikenneverkkojen rajatylittäviä osia.
No new set of priorities but identifies segments ready to go within threeyears.
Ei uusia painopisteitä, mutta määritetyt osat on voitava saada käyntiin 3 vuoden kuluessa.
• 15 projects with EUR 10 billion until 2010 in key TEN energy projects.
• 15 hanketta, joihin on osoitettu 10 miljardia euroa vuoteen 2010 asti ja jotka koskevat keskeisiä TEN-energiahankkeita.
• 8 projects with EUR 14 billion for high-speed and mobile communications networks, R & Dand innovation. • Total of EUR 10 billion per annum (EUR 6 billion from Union and national budget sources,i.e. around 0.05 % of the Union’s GDP).
• Yhteensä 10 miljardia euroa vuodessa (6 miljardia unionilta ja kansallisista määrärahoistaeli noin 0,05 prosenttia unionin BKT:sta).
60/40 split between public and private financing.Private financing needs regulatory reforms and innovative financial tools from the ECbudget and from the EIB Group.
60/40-jako julkisen ja yksityisen rahoituksen välillä.Yksityinen rahoitus edellyttää lainsäädännöllisiä uudistuksia ja innovatiivisia rahoitusvälineitä EY:n talousarviosta sekä EIP-ryhmältä.
There is little margin for a further reallocation within theexisting financial perspective.
Nykyisten rahoitusnäkymien rajoissa ei olekovin paljon mahdollisuuksia uudelleenallokointiin.
… especially in research and innovation …
... varsinkin tutkimus- ja innovaatiotoiminnan alalla...
In general, measures to increase the volume of, and improve the environment for, researchinvestment have been fragmented and sluggish.
Toimenpiteet tutkimusinvestointien lisäämiseksi ja alan investointiedellytysten parantamiseksi ovat yleensä olleet hajanaisia, ja niitä on toteutettu verkkaisesti.
Latest available figures (2001) show overall R & D investment in the Union to be approaching 2 % of GDP, but at an average annualgrowth rate of 4 % (1997–2002) which is wholly insufficient to meet the 3 % target by2010. While most Member States and acceding countries have adopted targets for increasing research spending, few of them have been able to translate these into budgetaryterms, and efforts to make spending more efficient are often needed. Furthermore, despite steady progress, such as the setting-up of several European technology platforms, the European research area is not fully developed yet.
Uusimpiensaatavilla olevien lukujen (2001) mukaan unionin tutkimus- ja kehitysinvestoinnit ovatyhteensä noin 2 prosenttia BKT:sta. Siitä huolimatta 4 prosentin keskimääräisellä vuosikasvulla (1997–2002) ei läheskään saavuteta 3 prosentin tavoitetta vuoteen 2010 mennessä.
In this context,the adoption of the action plan for ‘investing in research’ by the Council in 2003 is a first important step towards this goal (7
Useimmat jäsenvaltiot ja liittymässä olevat maat ovat vahvistaneet tavoitteitatutkimusmenojen lisäämiseksi, mutta vain harvat niistä ovat pystyneet siirtämään tavoitteet käytännössä budjetteihinsa, ja siksi rahoituksen tehokkuutta olisi useissa tapauksissaparannettava.
Finally, if current trends persist, Europe will be faced with major shortages in highly qualified research staff.
Tutkijoiden määrä1 000:ta työntekijää kohden kasvoi unio-nissavuosien 1999 ja 2001 välillä vain vähän: 5,4:tä 5,7:ään.
While the number ofresearchers in the Unionrose slightly from 5.4 per 1 000 workforce in 1999 to 5.7 in2001, this is well below the level in countries that are near or on the EU 3 % R & D invest- 8 ).
Tämä on selvästi vähemmän kuin maissa, jotka ovat lähellä EU:n 3 prosentin T & K-investointitavoitetta tai
… and in education and training
... sekä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla
Investment — both public and private — in human capital is still inadequate.Whereas the level of public expenditure on education as a proportion of GDP in the Union (4.9%) is comparable to that in the United States (4.8 %) and even superior to
Osaamispääomaan tehdyt – julkiset ja yksityiset – investoinnit ovat yhä riittämättömät.
Recent studies demonstrate that one additional year of schooling canincrease aggregate productivity by 6.2 % for a typical European country.
Yksityissektorin investoinnit ovat Yhdysvalloissa unioniin verrattuna viisinkertaiset ja Japanissa kolminkertaiset.
ment is particularly marked in southern Europe, reaching 9.2 % for Portugal (
galissa se on 9,2 prosenttia (
11 areas of education and training which produce the greatest returns(
Henkilöresursseihin tehtyjen investointien kokonaismäärän lisääminen ei yksin riitä,vaan on selvästi tarpeen lisätä investointien vaikuttavuutta eli investoida kartoituksen perusteella sellaisiin yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen aloihin, joilla saa- daan parhaimmat tulokset (11
Council adopted reference levels last May to organise the reform of education and training systems.
Neuvosto vahvistikin toukokuussa 2003 viitearvoja antaakseen rakenteelliset linjat yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmien uudistamiselle.
The draft joint report, which the Council and the Commission must submitto the Spring European Council, shows that the Union has much ground to make up.
Alustava yhteinen raportti, joka neuvoston ja komission on määräesittää kevään Eurooppa-neuvostolle, osoittaa, että unionissa on tällä alalla paljon parantamisen varaa.
Europe of knowledge: reference levelsforeducation/training
Osaamiseen perustuva Eurooppa: yleissivistävänjaammatillisen koulutuksen viitearvot
The proportion of adults aged from 25 to 64with upper secondary education rose from55.4% in 1995 to 64.6 % in 2002.
• Keskiasteen koulutuksen suorittaneiden 25–64-vuotiaiden aikuisten osuus kasvoi 55,4prosentista 64,6 prosenttiin vuosien 1995 ja 2002 välisenä aikana.
As regards the 20–24-year-old category, the average forthe new Member States is much higher than that of the current Union (86 % versus 73 %).
Uusien jäsenvaltioiden keskiarvo on 20–24-vuotiaiden ryhmässä selvästi suurempi kuin nykyisessä unionissa(uudet jäsenvaltiot: 86 prosenttia; nykyinen EU: 73 prosenttia).
The percentage of young people dropping out of the school system without any qual-ificationswas 18.1 % in 2003.
• Koulutusjärjestelmästä ilman tutkintoa poisjääneidenosuus oli 18,1 prosenttia vuonna2003.
However, this is still a long way away from the target of 10%by 2010, and the rate remains very high in Portugal (41.1 % in 2003), which calls for urgentaction.
Vuodeksi 2010 asetettu 10 prosentin tavoite on vielä kaukana, ja Portugalissa kyseinen osuus on varsin suuri (41,1 prosenttia vuonna 2003), minkä vuoksi tarvitaan kiireellisiä toimia.
Adult participation inlifelong learning and training has increased a lot over the past fewyears, reaching 8.5 % in 2002.
• Aikuisten osallistuminen elinikäiseen oppimiseen ja ammatilliseen koulutukseenonlisääntynyt huomattavasti viime vuosien aikana. Se oli 8,5 prosenttia 2002.
Nevertheless, the aim of raising this rate to 12.5 % by 2010will require major efforts, via customised national strategies in particular.
Jotta tämä lukunousisi vuoteen 2010 mennessä 12,5 prosenttiin, jäsenvaltioiden on toteutettava merkittäviä toimia varsinkin mukautettujen kansallisten strategioiden pohjalta.
17.2 % of young Europeans aged 15 do not have the minimum necessary skills (reading,writing, arithmetic).
• 17,2 prosenttia eurooppalaisista 15-vuotiaista nuorista on vailla tarvittavia vähimmäis-taitoja(luku-, kirjoitus- ja laskutaito).
)COM(2003) 685 final, Education and Training 2010 — The success of the Lisbon strategy hinges on urgent reforms (draft joint interim report).
)Koulutus 2010 – Lissabonin strategian toteuttamisen edellyttämät kiireelliset uudistukset (luonnos yhtei- seksi väliraportiksi), KOM(2003) 685 lopullinen.
)See ‘Investing efficiently in education and training: an imperative for Europe’, COM(2002) 779 final and ‘The EU economy: 2003 Review’, (Chapter 4 on Education, Training and Growth), ECFIN/391/03.
)Tehokas investoiminen koulutukseen tärkeää Euroopalle, KOM(2002) 779 lopullinen, ja The EU Eco- nomy: 2003 Review (Luku 4, jossa käsitellään yleissivistävää ja ammatillista koulutusta sekä kasvua),ECFIN/391/03.
At the same time, it is vital for the internal market to function properly to create an environment which is conducive to dynamic entrepreneurshipand to make our economy more competitive.
Sisämarkkinoiden moitteeton toiminta on toisaalta välttämätöntä, jotta voidaan luoda suotuisa ympäristö yritystoiminnalleja parantaa unionin talouden kilpailukykyä.
Despite the successes of the past decade,the internal market has still not reached all its potential.
Viime vuosikymmenen hyvistä tuloksistahuolimatta sisämarkkinoiden kaikkia etuja ei ole vielä saavutettu.
There are several warningsigns which need to be dealt with urgently (12).
On havaittavissauseita varoittavia merkkejä, joihin on puututtava viipymättä (12).