natgillin/translations-raw huggingface dataset:
3.4.1.7 Legislation on vocational education and training aims to ensure that the whole age group is given the opportunity to enter vocational training and employment. In
3.4.1.7 Ammatillisen koulutuksen lainsäädännön lähtökohtana on, että koko ikäluokalla on mahdollisuus saada ammatillista koulutusta ja sen avulla edelleen työllistyä.
Special education is supported by increased state subsidies, which make possible the provision of the necessary supportive services.
Erityisopetusta tuetaan korotetulla valtionosuudel­la, jonka avulla voidaan järjestää tarvittavia tukitoimenpiteitä.
3.4.1.8 For the purposes of career and employment services, a disabled client is defined as a person whose ability to find a suitable job, to keep that job and to advance, is substantially impaired due to a diagnosed illness, disability or injury.
3.4.1.8 Työvoimapalvelulainsäädännön mukaan vajaakuntoisella henkilöasiakkaalla tarkoi­tetaan henkilöä, jonka mahdollisuudet saada sopivaa työtä, säilyttää työ tai edetä työssä ovat huomattavasti vähentyneet asianmukaisesti todetun vamman, sairauden tai vajavuuden takia.
Vocational rehabilitation services include career guidance, employment training, guidance related to job and educational placement, rehabilitation examinations, job and training experiments as well as subsidies for the provision of appropriate working conditions.
Vajaakuntoisuuden toteaminen perustuu lääkärin lausuntoon. Ammatillisen kuntoutuksen palveluja ovat ammatinvalinnanohjaus, työhön ja työssä eri tehtäviin sekä koulutukseen sijoittumiseen liittyvä ohjaus ja neuvonta, työvoima­poliittinen aikuiskoulutus, kuntoutustutkimukset, työ­ ja koulutuskokeilut sekä työolosuhteiden järjestelytuki.
In 1994, 5.5 % of all job applicants were disabled.
3.4.1.9 Vajaakuntoisia oli 5,5 % vuonna 1994 kaikista työnhakijoista.
The problem is specifically addressed in the government's employment programme for 1996-1999, which sets out annual targets for the employment of disabled people.
Suomen työllisyys­ohjelmassa vuosille 1996 ­1999 on asetettu työttömien vajaakuntoisten vuosittaiset työllistämistavoitteet.
Young and adult students in special education and training by type of progamme and institution, 1994
Nuorten ja aikuisten erityisopetuksen opiskelijat eräissä oppilaitosmuodoissa vuonna 1994
Total 140 000
Yhteensä 140 000
Vocational institutions for the disabled i m i iii M i
Ammatilliset erityisoppilaitokset
3.2% (4 600) Folk high schools
3,2% (4 600) Kansanopistot
Study centres and organizations for the disabled
Opintokeskukset ja vammaisjärjestöt
Although there still remain some problems that need to be sorted out, at least the system can cater for the special education needs of the entire age group.
Suomalainen erityisopetus ja tekee mahdolliseksi kokonaisten ikäluokkien koulutus­ja sivistystarpeesta huolehtimisen.
A priority concern has been to ensure equal access to special education, and that objective has been pursued by way of integration. At the same time, however, some of the education services for the severely handicapped are provided in separate
Erityisopetuksen saavuttamisen kannalta inte­graatio on ollut johtavana periaatteena Suomessa, mutta tätä on täydennetty eriyttämällä erityisopetus vaikeavammaisten kuntoutusresurssien keskittämisen vuoksi erillisyksikköihin (esim. ammatilliset erityisoppilaitokset ja erityiskan­sanopistot).
The vocational education and training system units (such as specialized vocational institutes and special folk high schools) so that existing rehabilitation resources can be fully utilized.
Ammatillisen koulutuksen järjestelmä
3.4.2 Adult education for the Sami people
3.4.2 Saamelaisten aikuiskoulutus
3.4.2.1 The economic structure of the Sami area in northern Finland is very similar to that of the rest of the country.
Suomen pohjoisen osan, saamelaisalueen, elinkeinorakenne ei poikkea muusta Suomesta.
All the same, many forms of primary industry such as reindeer husbandry, fishing, hunting and berry-picking are also important sources of income to the Sami people.
Silti luontaiselinkeinot: poronhoito, kalastus, metsästys ja luonnontuotteiden keräily ovat saamelaisille tärkeitä.
The educational centre of the Sami area provides services specially tailored to the needs of this area.
Saamelaisalueen koulutuskeskus tarjoaa aikuiskoulutuspalveluja erityisesti saamelaisalueen tarpeisiin.
Vocational education and training is organized with special regard to Sami traditions and the preservation of the area's natural economy.
Se järjestää perinteisen saamelaiskulttuurin sekä luontaiselinkeinojen säilyttämisen ehdoilla ammatillista koulutusta saamelaiselle aikuisväestölle.
3.4.2.2 Ongoing work to amend the constitution will assure the Sami people the right to maintain and develop their own language and culture.
Valmisteilla olevan perusoikeusuudistuksen yhteydessä saamelaisille tultaneen takaamaan oikeus ylläpitää ja kehittää omaa kieltään ja kulttuuriaan.
The cultural autonomy of the Sami people will be further safeguarded by administrative measures.
Niin ikään saamelaisten kulttuuriautonomia taattaneen hallinnollisin toimenpitein.
3.4.2.3 Comprehensive school imparts instruction in the Sami language, and it has been possible for students to be taught in Sami for almost 20 years.
3.4.2.3 Suomen peruskouluissa on saamen kielen opetusta ja saamenkielistä opetusta voi nut saada lähes 20 vuoden ajan.
In recent years the position of the Sami language has considerably improved.
Saamen kielen asemaa on parannettu paljon viime vuosina.
Today both Finnish- and Sami-speaking students can take Sami language courses of varying degree of difficulty (from foundation courses to university studies).
Sekä suomen- että saamenkieliset ovat voineet suorittaa eritasoisia saamen kielen peruskursseja tai yliopisto-opintoja.
Adult education centres also arrange short courses for adults in the Sami language.
Kansalaisopistot ovat myös järjestäneet aikuisille lyhyitä saamen kielen kursseja.
3.4.3 Adult education for the Romani people
3.4.3 Romaniväestön aikuiskoulutus
3.4.3.1 Adult education for the Romani people has comprised either employment training or training financed by the education authorities.
3.4.3.1 Romaniväestön aikuiskoulutus on ollut joko työvoimapoliittista tai opetushallinnon rahoittamaa koulutusta.
Employment training has included training and instruction in the Romani language and culture as well as courses to improve adult literacy.
Työvoimapoliittisena koulutuksena on annettu opetusta luku-ja kirjoitustaidon kohentamisessa sekä romanikielessä ja -kulttuurissa.
3.4.3.2 Vocational education and training intended specifically for the Romani people has been available in their more traditional occupations, such as sewing and horsebreeding.
3.4.3.2 Erityisesti romaneille tarkoitettua ammatillista koulutusta on järjestetty heidän perinteisesti harjoittamillaan aloilla kuten ompelu- ja hevostenhoitoalalla.
Other courses have included school assistant, upholstery, introductory and advanced courses in music, drama courses as well as courses in arts and crafts and entrepreneurship in small and medium-sized enterprises.
Myös koulunkäyntiavustajakursseja, verhoilijakursseja, musiikin perus- ja jatkokursseja, teatterialan kursseja sekä taidekäsityö- ja pienyrittäjäkursseja on järjestetty romaneille.
In the future, the emphasis will no longer be on special courses for the Romani people but on courses integrated with mainstream education.
Eräät oppilaitokset ovat voineet tarjota ulkomaalaisille suomen tai ruotsin kielen tukiopetusta tai lyhyitä valmentavia kursseja.
Chapter IV The administrative and financial framework
Luku IV Ammatillisen koulutuksen hallintojärjestelmä
4.1 Administration of education and training
4.1 Koulutuksen säätely
4.1.1 The Finnish system of public administration is currently being reformed: normative regulation is being pruned, levels of decision-making are being reduced and decision-making authority is being transferred further down in the hierarchy of administration.
Suomen julkista hallintoa uudistetaan parhaillaan: normiohjausta puretaan, päätöksentekotasoja vähennetään ja ratkaisuvaltaa siirretään alemmille tasoille.
The National Board of Education is also affected by these changes.
Muutos koskettaa myös opetushallintoa.
The levels of education and labour administration in Finland are as follows:
Opetus- ja työhallinnon tasot ovat Suomessa seuraavat: raavat:
Administrative framework
KESKUSTASO ϊ-ÆrAaSBSrø-
National Board of Education
Opetushallitus
REGIONAL LEVEL
ALUETASO
Provincial state offices
Lääninhallitukset
LOCAL LEVEL
Työvoimapiirit*
Municipalities
PAIKALLISTASO
*from September 1997, labour and industry centres
Oppilaitosten ylläpitäjät syyskuusta 1997 lähtien työvoima-ja elinkeinokeskukset
4.1.2 The parliament passes laws and decides, within the framework of the national budget, on the allocations for education.
4.1.2 Eduskunta säätää lait ja päättää valtion talousarvion yhteydessä määrärahoista, jotka voidaan käyttää koulutukseen.
The general principles of education services under public supervision are embedded in the relevant legislation.
Lakien sisältö määrittelee yhteiskunnan säätelemän koulutuksen yleisperiaatteet.
4.1.3 The government decrees specifying legislation and makes long-term decisions concerning educational policy.
Valtioneuvosto säätää lakeja täsmentävät asetukset ja tekee niistä johtuvat laajakantoiset päätökset.
The government also decides on the general principles of education planning and development.
Valtioneuvosto päättää myös koulutuksen kehittämislinjojen periaatteista.
4.1.4 The Ministry of Education is the highest educational authority.
4.1.4 Opetusministeriöllä on koulutuksen ylin johto.
The Ministry prepares educational legislation and drafts general principles concerning education.
Sen toimialaan kuuluu mm. lain säädännön sekä koulutusta koskevien yleispäätösten valmistelu sekä opetustoimen strateginen johtaminen.
It is also responsible for the strategic management of education.
Lisäksi se päättää koulutuksen määrästä, rakenteesta ja alueellisesta jakautumisesta.
Additionally, the Ministry decides on the quantity, structure and regional distribution of education.
Ministeriöllä on neuvoa-antavia elimiä, jotka koostuvat eri intressiryhmien edustajista.
4.1.5 The National Board of Education is an expert agency subject to the Ministry of Education. It is responsible for developing education as well as for evaluating and promoting the efficiency of education.
4.1.5 Opetushallitus on opetusministeriön alainen asiantuntijavirasto, joka vastaa koulutuksen kehittämisestä sekä arvioi ja edistää koulutuksen tuloksellisuutta.
In addition, the National Board of Education assists the Ministry in preparing educational policy decisions.
Opetushallitus avustaa lisäksi opetusministeriötä koulutuspoliittisten päätösten valmistelussa.
Higher education does not belong to its sphere of responsibilities.
Korkeakouluopetus ei kuulu opetushallituksen toimialaan.
4.1.6 Provincial state offices are local authorities subordinate to central government.
4.1.6 Lääninhallitukset ovat valtion aluehallintoviranomaisia.
Provincial state offices have the general responsibility of furthering the development of their region.
Niiden yleisenä tehtävänä on edistää lääninsä kehitystä.
This includes decision-making, within the guidelines issued by the Ministry of Education, on the supply of education in the province.
Tähän sisältyy myös läänin koulutuksen tarjonnasta päättäminen opetusministeriön antamissa kehyksissä.
In addition, the provincial state office has certain other duties regarding education.
Lisäksi lääninhallituksilla on koulutusta koskevia erityistehtäviä.
In the field of self-motivated vocational adult education, provincial state offices decide on the distribution of allocations from the national budget to adult education.
Omaehtoisessa ammatillisessa aikuiskoulutuksessa lääninhallitukset lähinnä päättävät, miten ammatillista aikuiskoulutusta varten myönnetyt määrärahat suunnataan.
Decisions on the allocation of employment training are made by the labour authorities through their district organization.
Työhallinto päättää alueorganisaationsa avulla, miten työvoimapoliittinen aikuiskoulutus suunnataan.
4.1.7 Most vocational institutions in the country are maintained by municipalities, whose statutory duty is to organize apprenticeship training.
4.1.7 Kunnat ylläpitävät suurinta osaa ammatillista oppilaitoksista. Niiden lakisääteisenä tehtävänä on järjestää oppisopimuskoulutusta.
Other adult education is based on the independent initiative of local municipalities.
Kuntien muu aikuiskoulutustoiminta syntyy niiden oman aloitteellisuuden pohjalta.
4.1.8 Finland is divided into 13 labour districts (from September 1997, 15 labour and industry centres), which run a total of 186 employment offices that have access to a computer database covering the whole country. As well as providing career and employment services, employment offices have the general responsibility for improving employment.
4.1.8 Työvoimapalvelulta ja työllisyyden edistämistoimenpiteitä varten Suomessa on työ ministeriö sekä 13 työvoimapiirin toimistoa (syyskuusta 1997 alkaen 15 työvoima-ja elinkeinokeskusta) ja 186 työvoimatoimistoa, joiden käytössä on koko maan laajuinen atk-tietojärjestelmä.
4.1.9 In Finland the social partners are involved in the planning and development of education at both the national and local level.
4.1.9 Suomessa työmarkkinaosapuolet osallistuvat koulutuksen suunnitteluun ja kehittämiseen sekä valtakunnallisella että paikallisella tasolla.
Under the auspices of the Ministry of Education, the consultative committee for educational planning seeks to anticipate future developments in different trades and industries and on this basis submits its views on educational policy lines.
Opetusministeriön yhteydessä toimii koulutussuunnittelun neuvottelukunta, joka kolmikantaperiaatteella pyrkii ennakoimaan eri alojen työelämän muutoksia ja tekee aloitteita ja esityksiä koulutuksen linjauksista.
Under the Ministry of Labour, the consultative committee for labour policy has a section devoted to education and training which is responsible for the planning and development of labour services and employment training.
Työministeriön yhteydessä toimii samoin kolmikantaperiaatteella työvoimapoliittinen neuvottelukunta, jonka koulutusjaoston tehtäviin sisältyy muun muassa työvoimapalveluiden ja työvoimapoliittisen aikuiskoulutuksen suun nittelu ja kehittäminen.
The training committees under the National Board of Education are responsible for the development of vocational education and training for young people and adults; represented on these committees are the social partners, teachers and researchers from the respective fields.
Opetushallituksen yhteydessä toimii nuorten ja aikuisten ammatillisen koulutuksen sekä työelämän yhteyksien kehittämiseksi koulutustoimikuntia, joissa ovat edustettuina työmarkkinaosapuolet, opettajat sekä kyseisen alan tutkimus.
Qualifications committees are in turn responsible for the development of qualifications in the field of adult education, preparing national core curricula within their respective fields and organizing examinations.
Vastaavasti kolmikantaperiaatteella toimii ammatillisen aikuiskoulutuksen tutkintojen kehittämiseksi tutkintotoimikuntia, joiden tehtävänä on muun muassa valmistella oman alansa tutkintojen perusteita sekä järjestää tutkintotilaisuuksia.
Central social partner market organizations have entered into agreements on education and training relating to all major fields of employment.
4.1.10 Työmarkkinoiden keskusjärjestöillä on eri päätoimialoilla koulutussopimukset, jotka ovat lähes kaikkien alakohtaisten työehtosopimusten pohjana.
These form the basis for virtually all collective bargaining contracts. The agreements define terms of employment as well as of personnel training and training of shop stewards.
Niissä säädetään palvelussuhteiden ehtojen ohella työelämässä olevien aikuisten henkilöstökoulutuksen ehdoista ja luottamushenkilökoulutukseen osallistumisesta.
Individual companies may have their own arrangements that are not based on any agreement in the collective bargaining contracts.
Yksittäisissä yrityksissä on käytössä myös omia järjestelyitä, jotka eivät perustu työehtosopimukseen.
The administrative and financial framework
Koulutuksen hallintojärjestelmä
4.1.11 Vocational institutions may have one or several consultative committees, whose job it is to promote the activities of educational institutions and to improve connections with local industries and businesses.
Ammatillisissa oppilaitoksissa voi toimia yksi tai useampia neuvottelukuntia, joiden tehtävänä on oppilaitoksen toiminnan ja paikallisten työelämäyhteyksien kehittäminen.
Represented on the consultative committee are the social partners as well as individual employers.
Neuvottelukunnassa ovat edustettuina yleensä työmarkkinaosapuolet sekä yksittäiset työpaikat.
Supervision of the qualifications structure and contents of education
Tutkintorakenteen ja sisällön säätely
4.1.12 State control (at both central and regional level) over the qualifications structure and contents of education is most pronounced in basic general and vocational training.
Valtio säätelee keskushallinto- ja aluehallintotasolla koulutusta - sekä tutkintorakenteiden että opetussisältöjen kannalta - voimakkaimmin yleissivistävässä ja ammatillisessa peruskoulutuksessa.
University degrees and other higher qualifications are defined by law.
Korkeakoulutasoiset tutkinnot vahvistetaan laissa ja asetuksissa.
Decisions on the qualifications structure of basic and further vocational training are made by the Ministry of Education. Decisions on the qualification structures for young and adult students are made separately.
Ammatillisen perus- ja jatkokoulutuksen tutkinto-nimikkeistä ja rakenteesta päättää opetusministeriö, joka tekee erilliset päätökset nuorten ja aikuisten tutkintorakenteiden suhteen.
The Ministry of Education also confirms the qualifications structure and training programmes for AMK institutions.
Opetusministeriö vahvistaa myös ammattikorkeakoulujen tutkintonimikkeet ja koulutusohjelmat.
4.1.13 The contents of basic vocational training and basic general education are regulated by the education authorities, who endorse the national core curricula and the guidelines for proficiency tests (i.e., the qualification requirements).
4.1.13 Opetusviranomaiset ohjaavat ammatillisten perusopintojen ja yleissivistävän peruskoulutuksen sisältöä hyväksymällä opetussuunnitelmien valtakunnalliset perusteet sekä näyttökokeissa suoritettavien tutkintojen perusteet (tutkintojen ammattitaito vaatimukset).
4.1.14 The Ministry of Education confirms the general admission requirements for basic and further vocational training.
4.1.14 Opetusministeriö vahvistaa yleiset pääsyvaatimukset ammatilliseen perus- ja jatkokoulutukseen.
The requirements define the age-limits and other general regulations.
Pääsyvaatimuksissa määritellään ikärajat sekä muut osallistumisen yleisehdot.
The education authorities also determine the maximum and minimum length for further vocational training.
Opetusviranomaiset päättävät myös ammatillisen jatkokoulutuksen enimmäis- ja vähimmäiskeston.
The state does not regulate the structure, aims or contents of liberal education or supplementary vocational training.
Valtio ei säätele sellaisen koulutuksen rakennetta, tavoitteita eikä sisältöä, joka järjestetään vapaana sivistystyönä tai ammatillisena täydennyskoulutuksena.
Supervision of the quantity and financing of education
Koulutuksen määrän ja rahoituksen säätely
4.1.15 The state regulates the quantity of education for young people by setting quantitative targets for different regions, education sectors and language groups.
4.1.15 Valtio säätelee nuorten koulutuksen mitoitusta määrällisillä tavoitteilla - sekä alueittain, koulutuslohkoittain että kieliryhmittäin.
The quantity of adult education is mainly regulated by means of financing.
Aikuiskoulutuksen määrää valtio säätelee etupäässä rahoituksella.
The state is the prime financer of adult education organized by statutory institutions and, to some extent, of adult education provided by civic or commercial organizations.
Valtio rahoittaa pääasiassa lakisääteisten oppilaitosten järjestämää aikuiskoulutusta sekä jonkin verran muiden yleishyödyllisten tai kaupallisten koulutusorganisaatioiden järjestämää koulutusta.
Supervision of statutory institutions
Lakisääteisten oppilaitosten säätely
4.1.16 Educational institutions under state supervision are regulated by a rather uniform legislation.
4.1.16 Erilaisia julkisen valvonnan alaisia oppilaitoksia säätelee rakenteeltaan saman kaltainen lainsäädäntö.
4.1.17 The government or the Ministry of Education grant permission to establish educational institutions and decide by reference to the need for education whether these will be granted financial support by the state. For each type of institution a
4.1.17 Valtioneuvosto tai opetusministeriö myöntää luvan oppilaitoksen perustamiseen ja hyväksyy oppilaitoksen valtionrahoituksen piiriin koulutustarpeen perusteella.
IV primary form (or forms) of operation is defined together with other possible forms of activity to which the institution may be entitled.
Kullekin oppilaitostyypille on määritelty pääasiallinen tai pääasialliset koulutus tehtävät, toimintamuodot sekä muu toiminta, johon sillä on oikeus.
4.1.18 If the institution is authorized to arrange education leading to a certificate, it is assigned to an authority which will issue further instructions and regulations concerning the contents of such education.
4.1.18 Jos oppilaitostyyppi on oikeutettu järjestämään tutkintotavoitteista koulutusta, sitä varten on määritelty viranomainen, joka antaa tarkempia määräyksiä koulutuksen sisällöstä ja sisällön yleispiirteistä.
The general principles for the administration of educational institutions and the required qualifications of the principal and permanent teaching staff are defined by law.
Oppilaitostyypin hallinnon yleispiirteet sekä rehtorin ja vakinaisen opetushenkilöstön kelpoisuusvaatimukset on määritelty erikseen.
4.2 Financing education and training
4.2 Koulutuksen rahoitus
4.2.1 The financing of educational institutions is enjoined on the owners/mandators, who receive state subsidies towards the cost of establishing and running their institutions.
4.2.1 Oppilaitosten rahoituksesta vastaa ylläpitäjä, jolle myönnetään valtionosuutta sekä oppilaitoksen perustamis- että käyttökustannuksiin.
The basis of financing is the same regardless of the form of ownership.
Rahoitusperusteet ovat yhden mukaiset oppilaitoksen omistusmuodosta riippumatta.
State subsidies towards running expenditure are granted on the basis of flat rates, which are confirmed each year per student, teaching hour or other unit.
Käyttökustannusten valtion osuus myönnetään laskennallisten yksikköhintojen perusteella, jotka vahvistetaan oppilasta, opetustuntia tai muuta suoritetta kohden erikseen vuosittain.
The flat rates for comprehensive schools and upper secondary schools are confirmed separately in each municipality, whereas the rates for vocational education and training are confirmed for individual educational institutions or institution categories.
Peruskoulun ja lukion yksikköhinnat vahvistetaan kuntakohtaisesti, ammatillisen koulutuksen yksikköhinnat oppilaitos- ja oppilaitosryhmäkohtaisesti.
4.2.2 The proportion of the Ministry of Education in the national budget in 1994 was about 14 % of all state expenditure.
4.2.2 Opetusministeriön hallinnonalan menot olivat vuonna 1994 noin 14% valtion budjetin menoista.
In real terms expenditure has dropped between 1992 and 1994 by some 14 %.
Menot ovat reaalisesti laskeneet vuodesta 1992 vuoteen 1994 noin 14%.
Distribution of public expenditure in 1996 million
Valtion menot vuonna 1996 hallinnonaloittain (miljoonaa markaa)