natgillin/translations-raw huggingface dataset:
•Stimulating the development of European ‘poles of excellence’ based on networking andcollaborationat laboratory level by supporting transnational medium-scale networks andprojects through the new instruments used in the sixth EU research framework programmeimproved on the basis of experience.
•Yleiseurooppalaisten, julkisen ja yksityisen sektorin välisten kumppanuuksien muodostaminen teknologiatutkimuksen alalla teknologisen alustan käsitteeseen perustuvienyhteisaloitteiden avulla. Tässä yhdistetään julkisten ja yksityisten sidosryhmien voimavarojayhteisten tutkimusohjelmien laatimiseksi ja toteuttamiseksi elinkeinoelämän kannalta merkittävillä aloilla Euroopan kasvualoitteen mallin mukaisesti.
This strand involves supporting European poles of excellence in fields such as environment and climate research, information communication technologies, medical and food research, or researchon new materials and industrial processes, by creating and supporting the cooperation of European high-level laboratories in European ‘networks of excellence’ and joint research towardsprecise and well-targeted objectives in ‘integrated projects’.
Esimerkkejä tällaisen yhteistyön kohteista ovat uuden sukupolven puhtaiden ja taloudellisten lentokoneiden kehittäminen vuoden 2020 tähtäimellä, vetyverkkojen ja polttokennojen ja uudenaurinkoenergiatekniikan kehittäminen, nanoelektroniikan hallitseminen, investoiminen matkaviestinnän ja johdottoman tietojenkäsittelyn tuleviin tekniikoihin ja sovelluksiin, sulautettuihin järjestelmiin liittyvien yhteisten toimien vahvistaminen sekä koordinoitu eurooppalainen toiminta kemianalalla erilaisten teollisiin sovelluksiin liittyvien ja sosiaalisten tavoitteiden saavuttamiseksi.
•Improving, through specific networking mechanisms, the coordination of national andregional research programmes and policies,to create critical masses of resources,strengthen the complementary character of national activities, and improve the coherence ofpublic research agendas throughout Europe.
•Eurooppalaisten huippuosaamisryhmittymien muodostumisen edistäminen laboratoriotasonverkottumisen ja yhteistyön pohjalta tukemalla kansainvälisiä keskikokoisia verkkoja jahankkeita unionin kuudennen tutkimuksen puiteohjelman uusien välineiden avulla ja kehittämällä toimintaa saatujen kokemusten perusteella.
This involves stimulating exchanges, the mutualopening of programmes and the launch of common initiatives.
Tähän lohkoon kuuluu eurooppalaisten huippuosaamisryhmittymien tukeminen esimerkiksi ympäristön ja ilmaston, tieto- ja viestintätekniikan, lääke- ja elintarvikealan tai uusia materiaaleja ja teollisia prosesseja koskevan tutkimuksen aloilla edistämällä eurooppalaisten huipputason laboratorioi-
National research programmes would be pooled in areas like, for instance, cancer, Alzheimer’s disease and emerging diseases, nanotechnologies, or research on the main social and economicalchallenges, like demography, education, employment and innovation.
•Kansallisten ja alueellisten tutkimusohjelmien ja -suunnitelmien tehostaminen verkottumismekanismien avulla, jotta saataisiin aikaan voimavarojen kriittinen massa, vahvistettaisiin kansallisten toimien keskinäistä täydentävyyttä ja parannettaisiin julkisten tutkimusohjelmien johdonmukaisuutta Euroopassa.
Linked closely with its action in research, the EU should support the development of a coherentand strong effort at European level in two fields in which science and technology play a key role.
Läheisessä yhteydessä tutkimukseen liittyvän toiminnan kanssa unionin olisi tuettava johdonmukaista ja vahvaa Euroopan tason työtä seuraavilla kahdella alalla, joilla tiede ja teknologia ovatavainasemassa:
•Space,in support of a European space policy aiming at greater coherence of European andnational private and public efforts, and focusing on the development of applications in fieldssuch as positioning and navigation, earth observation and monitoring, and telecommunications, coordinating R & D investments at various levels and helping the EU to better realiseits policy objectives in partnership with existing space powers such as Russia, and emergingones like China, India and Brazil. Action in this area will rely on the implementation of a European space programme strengthening EU space projects (such as GMES — global monitoring for environment and security).
•Avaruus: Euroopan avaruuspolitiikan tukeminen tavoitteena Euroopan tasoisten ja kansallisten yksityisten ja julkisten toimien johdonmukaisuuden parantaminen painopisteinä sovellusten kehittäminen sellaisilla aloilla kuin paikannus ja navigointi, maapallon havainnointi ja seuranta sekä televiestintä koordinoimalla eri tasoilla tehtäviä T & K-investointeja ja auttamalla EU:ta toteuttamaan poliittisia tavoitteitaan entistä tehokkaammin yhteistyössä nykyisten eturivin avaruustutkimusmaiden, kuten Venäjän, ja nousevien maiden, kuten Brasilian, Intian ja Kiinan, kanssa.
•Security,in support of the implementation of EU policies, by fostering research needed toincrease security in its different dimensions in Europe as a follow-up of the preparatory actionlaunched in this field, in which US investments are five times higher than Europe’s.
•Turvallisuus: Unionin politiikan tukeminen edistämällä tutkimusta, jota tarvitaan turvallisuuden eri osatekijöiden parantamiseksi Euroopassa jatkona jo käynnistetylle valmistelutyöllealalla, jolla investoinnit Yhdysvalloissa ovat viisinkertaiset Eurooppaan verrattuna.
This constitutes a Commission contribution to the wider EU agenda to address Europe’s challengesand threats as set out, inter alia, in the European security strategy that was endorsed by the European Council in December 2003.
Tämä onkomission osuus laajemmasta EU:n toimintalinjasta, jonka avulla pyritään vastaamaan Euroopan haasteisiin ja uhkiin, joita on määritelty muun muassa Euroopan turvallisuusstrategiassa, jonka Eurooppa-neuvosto vahvisti joulukuussa 2003.
It is complementary to the actions and efforts that arebeing deployed by the Member States and the other EU institutions.
Toiminta täydentää jäsenvaltioiden ja EU:n muiden toimielimien työtä.
It would involve the development of knowledge and technologies with European added value tosuccessfully anticipate, monitor and mitigate new security threats, such as those related to bioterrorism, cyber-crime and global security, and to ensure the European position in the complexresearch networks.
Työsarkaan sisältyy sellaisen Euroopan kannalta lisäarvoa tarjoavan tietämyksen ja tekniikan kehittäminen, jonka avulla voidaan ennakoida, seurata ja lieventää uusia turvallisuusuhkia, joita ovat bioterrorismi, kyberrikollisuus ja globaalit turvallisuusongelmat, sekä varmistaa Euroopan asema monitahoisissa tutkimusverkostoissa.
EU action in the field of dissemination of research resultswill be strengthened accordingly, and European participation and leadership in global initiativeswill be reinforced.
EU:n toimintaa tutkimustulosten levittämisen alalla tehostetaan vastaavasti; lisäksi vahvistetaan Euroopan osallistumista globaaleihin aloitteisiin ja sen johtavaa asemaa niissä.
(c) Connecting Europe through EU networks
c) Euroopan yhteenliittäminen EU:n verkostojen avulla
Ten years after the launch of the transEuropean networks initiative, the development of a spineof major axes across the European Union is stagnating.
Euroopan laajuisia verkkoja koskevan hankkeen käynnistämisestä on kulunut kymmenen vuotta,mutta Euroopan unionin kattavien valta-akseleiden verkoston kehitys polkee paikallaan.
However, traffic on the networks is continuing to grow, and enlargement will generate additional growth in traffic on the road, rail andenergy infrastructures.
Liikenneverkostoissa kuitenkin kasvaa koko ajan, ja laajentuminen lisää sitä edelleen maanteillä, rautateil-
BUILDING OUR COMMON FUTURE• 2007–13 satellite navigation system, Galileo, will boost European industries at the cutting edge of hightechnology.
YHTEISEN TULEVAISUUDEN RAKENTAMINEN• 2007–2013 lä ja energiaverkoissa. Ruuhkien aiheuttama kustannus arvioidaan yhdeksi prosentiksi BKT:sta –ja vuoteen 2020 mennessä sen odotetaan kaksinkertaistuvan.
Therefore, action to create an efficient and sustainable transport system and a reliable energysupply is critical to economic performance.
Tehokkaat Euroopan laajuiset verkot ovat ehdoton edellytys tavaroiden, kansalaisten ja energiankestävälle liikkuvuudelle laajentuneessa Euroopassa.
This encourages national governments’ failure to take a European perspective and their reflex to put national programmesfirst, especially in times of intense pressure on national budgets.
Mutta kansalliset hallitukseteivät kykene katsomaan asiaa Euroopan näkökulmasta, ja ne asettavat kansalliset ohjelmat etusijalle varsinkin aikoina, jolloin kansallisiin talousarvioihin kohdistuu suuria paineita.
EU coordination and participation in financing with a special emphasis on crossborder sections can bring coherence on a continental scale, long-term stability, and can leverage greater private-sector participation.
Euroopanunionin koordinointi ja osallistuminen rahoitukseen painottamalla erityisesti rajatylittäviä osuuksia voivat tuoda toimintaan maanosan mittakaavassa johdonmukaisuutta ja pitkän aikavälinvakautta sekä edistää yksityissektorin osallistumista.
•For example, ‘motorways of the sea’ could take freight off the roads (for example, 7.6 milliontonnes could be taken between Rotterdam and Bilbao each year, equivalent to 10 % of roadfreight on this route). But it can only work through EU coordination.
•Esimerkiksi merikuljetuksia koskevan Motorways of the sea-hankkeen avulla voitaisiin siirtäärahtia pois maanteiltä (esimerkiksi Rotterdamin ja Bilbaon välillä voitaisiin siirtää 7,6 miljoonaatonnia vuosittain, mikä on kymmenen prosenttia tällä reitillä kuljetettavasta maantierahdista).Mutta tämä voi onnistua vain EU:n koordinoinnin avulla.
•The Mont-Cenis rail tunnel between Lyons and Turin would treble the current capacity andlink some of Europe’s most dynamic regions with the core of the new Member States.
•Lyonin ja Torinon välille suunniteltu Mont Cenis -rautatietunneli kolminkertaistaisi nykyisenkapasiteetin ja yhdistäisi Euroopan dynaamisimpiin kuuluvia alueita uusien jäsenvaltioiden keskeisten alueiden kanssa.
But itcannot be kick-started without EU backing.
Mutta hanketta ei saada käyntiin ilman EU:n tukea.
The cost of the whole transEuropean network is estimated at EUR 600 billion.
Euroopan laajuisen verkon kokonaiskustannukset ovat arviolta 600 miljardia euroa.
The new guidelines for the transEuropean networks welcomed by the European Council in December 2003offer better coordination between Member States and a tighter focus on a list of defined priority projects with precise dates.
Uudet Euroopan laajuisia verkkoja koskevat suuntaviivat, joihin joulukuussa 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto suhtautui myönteisesti, parantavat jäsenvaltioiden välistä koordinointia jatäsmentävät painopisteitä luettelemalla ensisijaiset hankkeet tarkkoine päivämäärineen.
This includes interconnecting national high-speed rail networks by 2012, developing a core railfreight network in central Europe by 2015, and a package to connect ports and land transportby 2010.
Keskeisiä hankkeita ovat muiden muassa kansallisten nopeiden rautatieverkkojen yhteenliittäminen vuoteen 2012 mennessä, perusverkoston luominen rautatierahtikuljetuksia varten keskiseen Eurooppaan vuoteen 2015 mennessä sekä satamien ja maakuljetusten yhdistämiseen liittyvä toimenpidepaketti vuoteen 2010 mennessä.
The overall level of investment required to realise the 26 priority transport projects amounts to EUR 220 billion up to 2020, with funding to peak between 2007 and 2013.
Kaikkien 26 ensisijaisen liikennehankkeen toteuttamiskustannukset ovat 220 miljardia euroa vuoteen 2020 mennessä, siten että eniten rahoitusta tarvitaan vuosina 2007–2013.
It is estimated thatthe private sector’s share in financing this project should be around 20 % of funding requirements, the rest being financed jointly by national budgets, and the Community budget contributing up to 20 %.
Yksityissektorinosuuden näiden hankkeiden rahoituksesta arvioidaan olevan noin 20 prosenttia; loppuosa rahoitetaan yhteisesti kansallisista ja yhteisön talousarvioista niin, että yhteisön osuus on enintään20prosenttia.
European funding is also required to ensure that Europe’s energy supply is delivered acrossnational frontiers and to develop renewable energy and clean fuel, with costs estimated at some EUR 100 billion.
Eurooppalaista rahoitusta tarvitaan myös sen varmistamiseen, että energianjakelu toimii yli kansallisten rajojen, sekä uudistuvien energiamuotojen ja puhtaan energian kehittämiseen. Nämäkustannukset ovat arviolta 100 miljardia euroa.
Community initiatives are needed to raise the impact and appeal of renewableenergy and energy efficiency and to meet agreed targets like providing 22 % of electricity fromrenewable sources by 2010.
Yhteisön aloitteita tarvitaan uusiutuvien energiamuotojen ja energiatehokkuuden vaikutusten ja houkuttelevuuden lisäämiseksi sekä sovittujentavoitteiden saavuttamiseksi.
The EU will also need to pursue its efforts to remove the barriers hindering the development ofan internal market for telecommunications and to ensure the availability of a secure broadbandnetwork infrastructure in all regions, devoting particular attention to the risk of digital dividebetween urban and remote and rural areas.
Unionin on myös jatkettava ponnistuksiaan sellaisten esteiden poistamiseksi, jotka haittaavatteleviestinnän sisämarkkinoiden muodostumista, ja sen varmistamiseksi, että kaikilla alueilla onkäytettävissä turvallinen laajakaistainfrastruktuuri. Erityistä huomiota on kiinnitettävä siihen, ettävältetään tietotekniikkakuilun muodostuminen kaupunkien ja syrjäisten maaseutualueiden välille.
(d) Improving the quality of education and training
d) Yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen laadun parantaminen
Human capital is one of the major determinants of growth.
Osaamispääoma on yksi tärkeimmistä kasvun osatekijöistä.
One additional year of schooling canincrease the aggregate productivity by 6.2 % for a typical European country.
Yksi lisäkoulutusvuosi voi lisätä tyypillisen Euroopan maan kokonaistuottavuutta 6,2 prosentilla.
Yet over the period 1995–2000, public investment in education and training as a proportion of GDP fell in most Member States.
Kuitenkin julkisten koulutusinvestointien osuus BKT:sta laski useimmissa jäsenvaltioissa vuosina 1995–2000.
The EU lags behind its competitors in terms of the number of graduates, theskills achieved when leaving school, and participation in lifelong learning.
EU on kilpailijoitaanjäljessä loppututkinnon suorittaneiden määrässä, koulunsa lopettavien taidoissa sekä osallistumisessa elinikäiseen oppimiseen.
There are also hugevariations in performance from one Member State to another.
Myös erot eri jäsenvaltioiden välillä ovat suuret.
15 tors there is an urgent need to speed up the pace of reform and modernisation of Europe’s education and training systems.
Näistä syistä ontarpeen kiireesti vauhdittaa Euroopan koulutusjärjestelmien uudistuksia.
Globalisation, technological and demographic change require aflexible and mobile workforce with relevant and continually updated skills.
Globalisaatio sekä tekniset ja demografiset muutokset edellyttävät joustavaa ja liikkuvaa työvoimaa, jonka taidot ovattilanteeseen sopivia ja aina ajan tasalla.
Education policies are an area where closeness to the individuals and cultural diversity are veryimportant, and hence where national and local authorities have a primary role.
Koulutuspolitiikka on alue, jossa läheisyys yksilöihin ja kulttuuritaustan erot ovat erittäin merkittäviä, ja siksi keskeisessä asemassa ovat kansalliset ja paikalliset viranomaiset.
The overall modernisation of the Community’s education and training systems is a centrepiece of the Lisbonstrategy.
Lissabonin strategian ydin on yhteisön koulutusjärjestelmien yleinen modernisointi.
Consequently, the European Council has adopted common objectives and a work programme to transform education and training systems into efficient lifelong learning systemsaccessible to all citizens and to promote convergence in order to raise standards overall.
Niinpä Eurooppa-neuvostoon hyväksynyt yhteiset tavoitteet ja työohjelman koulutusjärjestelmien muokkaamiseksi tehokkaiksi elinikäisen oppimisen järjestelmiksi, joihin kaikki kansalaiset voivat osallistua ja joiden avulla voidaan edistää lähentymistä tason kohottamiseksi kaikkialla.
Thefocus is on improving the quality of education and training (curriculum reform, new teachingmethods, quality assurance), increasing access to education and training at all stages of life(including e-learning) and opening education and training up to outside influences rangingfrom labour markets to worldwide competition.
Painopistealueita ovat koulutuksen laadun parantaminen (opetusohjelmien uudistaminen, uudet opetusmenetelmät, laadunvarmistus), koulutuksen saannin helpottaminen kaikissa elämänvaiheissa (mukaan lukien sähköinen oppiminen) sekä koulutusalan avaaminen esimerkiksi työmarkkinoilta ja kansainvälisestä kilpailusta saataville ulkoisille vaikutteille.
This work requires EU support, since the benefits are spread Europe-wide and Member Statesindividually do not have the appropriate means.
Tähän työhön tarvitaan unionin tukea, sillä edut leviävät koko EU:hun eikä yksittäisillä jäsenvaltioilla ole tarvittavia keinoja käytettävissään.
Besides cohesion policy, support to infrastructure and basic education and training, the EU contribution takes two main forms: supportingindividual mobility (such as students, teachers, academics or trainers); promoting partnerships/networks between schools, universities and training providers in different countries. At theheart of this objective will be mobility of students, teachers, academics, trainers, and not least ofideas and best practices.
Sen lisäksi että koheesiopolitiikalla tuetaan infrastruktuureja ja peruskoulutusta, unioniin tuella on kaksi päämuotoa: yksilöiden (kuten opiskelijoiden, opettajien, tutkijoiden ja kouluttajien) liikkuvuuden edistäminen sekä koulujen, yliopistojen ja eri maissa sijaitsevien koulutuksen tarjoajien kumppanuuksien ja verkostojen tukeminen.Keskeisellä sijalla tässä tavoitteessa on liikkuvuus – opiskelijoiden, opettajien, tutkijoiden ja kouluttajien sekä myös ideoiden ja parhaiden käytänteiden liikkuvuus.
Multilateral crossborder mobility is an area that, although recognisedby all to be crucial, cannot be efficiently organised or funded at national level. Only EU actioncan provide the framework and financial support, for which demand under the current programmes far exceeds supply.
Kaikki osapuolet ovat sitämieltä, että kansainvälinen liikkuvuus on keskeisen tärkeätä, mutta sitä ei voida tehokkaasti järjestää eikä rahoittaa kansallisella tasolla.
(e) On the social policy agenda: helping European society to anticipate and managechange
Vain EU:n toimien kautta voidaan luoda puitteet ja antaatarvittava rahoitustuki, jonka kysyntä nykyisten ohjelmien puitteissa on paljon tarjontaa suurempi.
BUILDING OUR COMMON FUTURE• 2007–13 strategy.
YHTEISEN TULEVAISUUDEN RAKENTAMINEN• 2007–2013
Through the combination of legislation, the open method of coordination and socialdialogue, and EU budget support, the agenda is instrumental in modernising the Europeansocial model.
• kolme miljoonaa yliopisto-opiskelijaa mukaan liikkuvuusohjelmiin vuoteen 2010 mennessä (vuonna2002 määrä oli yksi miljoona), mikä tarkoittaa sitä, että noin kymmenelle prosentille yliopisto-opis-kelijoista tarjotaan mahdollisuutta päästä hyötymään opiskelusta ulkomailla
The social policy agenda should help Europe reach its full potential by strengthening social policy as a productive factor and addressing the cost of non-social policy.
• 150 000 ammatillisessa koulutuksessa olevaa opiskelijaa osallistumaan vuosittain liikkuvuuteen liittyviin toimiin vuoteen 2013 mennessä
The EU must provide the appropriate regulatory framework to create a level playing field forbusinesses and workers by establishing adequate social standards and basic rights.
• kymmenen prosenttia koulujen oppilaista ja opettajista mukaan liikkuvuuteen liittyviin toimiin kokoohjelman toiminta-ajan
EU action alsoacts as a catalyst by facilitating the definition and implementation of reform measures by Member States in their labour market and social policies and, as such, brings about importantpolicy developments with modest financial means.
• 50 000 aikuista osallistumaan elinikäiseen oppimiseen liittyvään liikkuvuuteen vuoteen 2013 mennessä.
The EU level is also the most appropriateplace to successfully promote social dialogue, as foreseen by the Treaty.
Tämän toiminnan olisi annettava merkittävä panos siihen, että Euroopasta tulee jälleen huipputason koulutusalue.
•In order to face the new challenges common to all Member States and to manage change inthe context of enlargement, globalisation and demographic ageing, the social policy agendashould be further strengthened.
e) Sosiaalipoliittinen toimintasuunnitelma: muutoksen ennakointi ja hallinta Euroopassa
•In its latest ‘Spring report’, the Commission called for the establishment of European partnerships for change: tripartite mechanisms aiming at identifying common challenges and giving appropriate responses in terms of harnessing change.
Kansainvälisen kilpailutilanteen nopea muuttuminen johtaa uudenlaiseen työnjakoon, joka vaikuttaa kaikkiin.
Collective agreements tend to coveran increasingly broad range of issues beyond the classical topics of wages and working timeand are being developed into instruments for anticipating and managing change.
Edut ovat moninaiset, mutta yhdistettynä heikkoon kasvuun ilmiö voi lisätä työttömyyttä ja syrjäytymistä.
These partnerships should also address questions related to the new international division of labourstemming from globalisation, with a particular sector by sector focus.
Tätä taustaa vasten EU:n on ennakoitava tulevia muutoksia ja reagoitava niihin.
Action at EU level is warranted for the following reasons.
Tämä on sosiaalisen koheesion ja talouskasvun eurooppalaisen mallin ydin.
•The EU provides the appropriate framework to create a level playing field for businesses byestablishing common social standards and rights and free movement of workers.
Unionin on sopeuduttava muutokseen, toimittava muutoksen alullepanijana ja osattava toimiamuuttuneessa tilanteessa.
Promoting prevention and setting minimum health and safety standards significantly reducedoccupational diseases and accidents.
Sosiaalipoliittinen toimintasuunnitelma vastaa dynaamisesti nopeastimuuttuvaan kansainväliseen kilpailutilanteeseen osana Lissabonin strategiaa, ja se on unionintienviittana työllisyys- ja sosiaalikysymyksissä.
However, the total cost to the economy still amounts tobetween 2.6 and 3.8 % of GNP, testimony of the high economic costs of not having appropriatelegislation in place.
Ohjelmassa yhdistyvät lainsäädäntö, avoin koordinointimenettely, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu sekä EU:n rahoitustuki, ja se on välineeurooppalaisen yhteiskuntamallin modernisoinnissa.
The Commission has called for a target of a 15 % overall reduction in the incidence rate of accidents at work in each Member State.
Sosiaalipoliittinen toimintasuunnitelma auttaa Eurooppaa hyödyntämään koko potentiaalinsavahvistamalla sosiaalipolitiikan asemaa tuottavana tekijänä ja ehkäisemällä sen puuttumisestaaiheutuvia kustannuksia.
Currently 30 million people benefit from social security coordination provisions at EU level duringa temporary stay in another Member State.
EU:n toimintaon myös katalyytti, joka helpottaa uudistusten suunnittelua ja toteuttamista jäsenvaltioiden työ-markkina- ja sosiaalipolitiikassa, ja se saa sitä kautta aikaan merkittäviä poliittisia uudistuksia vähinkustannuksin.
The target of at least 100 million persons should beachieved through the deployment of the European health insurance card.
EU:n taso soveltuu myös parhaiten työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistämiseen onnistuneesti, kuten perustamissopimuksessa todetaan.