natgillin/translations-raw huggingface dataset:
o Costs of in-service trainingThe Confederation of Finnish lndustryand Employers estimates in its survey that the totalexpenditure on in-service training (including wage costs)in industry was 1,800 mill FIM(310 MECU)in 1988,1,OOOmill FIM(167 MECU)in 1993 and 1,800 mill FIM(301 MECU)in 1995.
• Henkilöstökoulutuksen kustannukset Teollisuuden ja Työnantajain Keskusliitto arvioi katsauksessaan, että henkilöstö­koulutuksen kokonaiskustannukset (ml. palkkauskustannukset) olivat teollisuudessa 1 800 milj. mk (310 MECUa) vuonna 1988, 1 000 milj. mk (167 MECUa) vuonna 1993 ja 1 800 milj. mk (301 MECUa) vuonna 1995.
According to the survey, the estimate on in-service training costs in 1997 is 2,300mill FIM (385 MECU).
Tämän katsauksen mukaan henkilöstökoulutuksen kustannusten arvioidaan olevan 2 300 milj. mk (385 MECUa) vuonna 1997.
The increase in funding for in-service training seemsreliable, takinginto account the economic position of industry in those years.
Henkilöstökoulutuksen määrän tällainen kasvu näyttää todennäköiseltä, kun otetaan huomioon Suomen ja sen teollisuuden taloudellisessa tilanteessa tapahtuneet muutokset.
The survey indicates a7.4o/oshare of public financing for in-service training in enterprises (this includes the statesubsidy for Institutions for Specialised Training owned by enterprises as well as publicsubsidies for the joint funding of CW courses).The result of the survey shows that thebalance between the training costs and the wage costs are equalto approximately 50% ofthe total costs.
Katsauksen mukaan yritysten henkilöstökoulutukseen osoitetaan julkista rahoitusta 7,4% (tämä sisältää myös valtionavut ammatillisille erikoisoppilaitoksille samoin kuin ammatillisen koulutuksen yhteishankintojen tuen). Selvitys osoittaa myös, että henkilöstökoulutuksen kustannukset jakautuvat suunnilleen tasan koulutuskustannusten ja koulutettavien palkkojen kesken.
Estimates for expenditure on in-service training are provided within the monograph onvocational education and training in Finland(CEDEFOP, 1997).
Henkilöstökoulutuksen kokonaiskustannuksia on arvioitu myös Suomen ammatillista koulutusta koskevassa monografiassa (CEDEFOP, 1997).
According to theseestimates, expenditure on in-service training was 3,152 mill FIM (527 MECU) in 1992 and
Näitten arvioitten mukaan henkilöstökoulutuksen kokonaiskustannukset olivat 3 152 milj. mk (527 MECUa) vuonna 1992 ja 2 687 milj. mk (449 MECUa) vuonna 1995.
o Estimates on the funding of in-service training by employers On the basis of the statistics and assumptions presented above,the volume and costs ofin-service training is estimated as follows:
Taulukko 29 Arvio henkilöstökoulutuksen määrästä ja rahoituksesta
Table29: Estimate on the volume and funding of in-seruice trcining
Osallistuneitten lkm Henkilöstökoulutuksen pituus, päiviä
I 991788,0006.88004,286587
Kustannukset/koulutuspäivä: 1996 hinnoin, mk
Number of participants Average length of training, days Costs/training day: 1996prices, FIMTotal costs: 1996prices, mill FIMPublicfundingm:ill FIM
Kokonaiskustannukset, 1996 hinnoin,
- Direct training costs= 50o/o- Indirect training costs= 50o/o
- Suorat koulutuskustannukset = 50% - Epäsuorat koulutuskustannukset = 50%
Sources: 1) Survey of the Confederation of Finnish Industry and Employers, 1997,2) CEDEFOP monograph: Vocationaleducation and training in Finland, 1997,3) Education in Finland, Statistics Finland, 1998.
Edellä olevissa kappaleissa arvioitu yritysten rahoitus ammatilliseen lisäkoulutukseen ei sisälly näihin lukuihin kaksinkertaisen laskennan välttämiseksi.
As with lW, the only itemrecorded as indirect costs for CW is the salary costs paid by theemployers to apprentices and salary costs to employees participating in in-service training.The salaries paid to apprentices are shownin the table below.
Lähteet 1) Teollisuuden ja Työnantajain Keskusliiton katsaus, 1997. 2) CEDEFOPin monografia, Ammatillinen koulutus Suomessa, 1997.
Tabte30: Sa/an'es frcm emptoyers paid to apprentices
3) Koulutus Suomessa, Tilastokeskus, 1998.
Totat level of funding CVT (1 996 pices)
Ammatillisen lisäkoulutuksen kokonaisrahoitus
Note: National and private funding of EU programmes is included in the funding of the state and theenterprises
Euohjelmien kansallinen ja yksityinen rahoitus on sisällytetty valtion ja yritysten rahoitukseen.
This includes support for rehabilitation training and funding from the Training and Severance Funds
Luku sisältää kuntoutuskoulutuksen rahoituksen sekä Koulutusja erorahaston rahoituksen.
In-service traininglndirect funding (private)Salaries of apprentices In-service training TOTAL
Epäsuora rahoitus (yksityinen)
Private funding includes funding from enterprises and trainees for publicly supported CW.
4,8 osallistuvien palkat Henkilöstökoulutukseen
This wasallocated to the Provincial StateOrffices (11 in 1996, 5 in 1998)to be used for the purchaseof CW from providers of VET.
Vuosien 1986 ja 1991 osalta nämä luvut sisältävät valtion ja kuntien rahoituksen (ei kuitenkaan opintotuen rahoitusta).
For example, in 1996, these guidelinesemphasised that the share of examination based vocational qualifications training shouldbe increased.
Vuotta 1996 koskevat luvut sisältävät myös kansallisen rahoituksen EU-ohjelmiin
The funding plan is followedif the volume of traineesmatches the expected number.
Vuoden 1986 osalta opintotuen rahoitus sisältää ainoastaan kuntoutustuen.
Private funding for CW comprises trainee fees and funding by enterprises.
Vuosien 1991 ja 1996 luvut sisältävät opintotuen.
Several different arrangements for funding CWhave been created,but there remainsa clear distinction between public and privatefunding of VET.
Yksityinen rahoitus sisältää yritysten ja yksilöiden osuuden julkisesti tuetun lisäkoulutuksen rahoituksessa.
The estimate of thevolume of in-service training is fairlyuncertain and the reader should be carefulin makingconclusions from the figures presented here.
Ammatillista lisäkoulutusta on monentyyppistä, ja vastaavasti tätä koulutusta rahoitetaan monista lähteistä.
The volume of in-service training decreasedduring the recession of the Finnish national economy in the beginning of 90s, but surveysindicate that it is now increasing.
Julkisesti rahoitetun ammatillisen lisäkoulutuksen pääasiallinen rahoituslähde on opetusministeriön budjetti, mistä nämä määrärahat osoitetaan lääninhallituksille ammatillisen lisäkoulutuksen hankintaa varten.
During the recession, the state increased its funding of CVT as one element to relieve some of the potential employment problems.
1990-luvulla noudatetun koulutuspolitiikan mukaisesti julkisen rahoituksen osuus ammatillisen lisäkoulutuksen rahoituksessa (ml. opintotuki) on kasvanut 7 prosenttiyksikköä vuodesta 1986 vuoteen 1996 ja kaksi prosenttiyksikköä vuodesta 1991 vuoteen 1996.
Training for these groups is provided by Adult Vocational TrainingCentres , lW institutions, universities and other providers of training.
Opetusministeriö on antanut ohjeita, jotka koskevat ammatillisen lisäkoulutuksen hankintaa, ja on asettanut lääninhallituksille tavoitteita ja suuntaviivoja.
Participation in employmenttraining in 1996 was 118,500 trainees measured in terms ofenrolment levels.
Esimerkiksi vuonna 1996 ohjeissa korostettiin sitä, että ammattitutkintoihin tähtäävän koulutuksen osuutta hankinnoissa tulisi lisätä.
Of these, 103,600 completed their training courses.
Opetusministeriö on myös antanut ohjeen pitää koulutettavilta perittävät maksut kohtuullisina.
In terms ofcapacity, there was an average of 42,300 students in employment training during 1996.The average length of training courses is approximately 4 months.
Opetusministeriö neuvottelee lääninhallitusten edustajien kanssa vuosittain sopimuksen ammatillisen lisäkoulutuksen hankinnan alueellisista tavoitteista ja määrärahojen kohdentamisperusteista.
The number of traineesrose sharply between 1991-96.In 1991 the average number of trainees was 18,400, thisgrew by 130o/o in 1996, mainly due to the sharp increase in unemployment rates.
Lääninhallitus ja valittu koulutuksen järjestäjä tekevät ammatillisen lisäkoulutuksen toteuttamisesta sopimuksen, joka sisältää sopimuksessa määritellyn opiskelijamäärän perusteella suunnitelman rahoituksen maksamisesta kurssin järjestämiseen. Tätä suunnitelmaan noudatetaan, jos koulutettavien määrä vastaa tavoitteita.
4.1.2 Institutional and funding framework
3.5.2.3 Aikuisten opintotuki
There is a dual system for organising and funding training for the unemployed in Finland.The training is mainly provided by institutions supervised by the Ministry of Education andfundedby the Ministry of Labour.
Aikuisten opintotuen kokonaismäärä oli 154 milj. mk (26 MECUa) vuonna 1996. Koulutusja erorahaston myöntämän opintotuen määrä oli 84 milj. mk (14 MECUa).
The regional and local labour administration, under the Ministry of Labour, are responsible for purchasing training courses for the unemployed from a varietyof training providers.
Kansaneläkelaitoksen myöntämien koulutukseen tarkoitettujen kuntoutustukien määrä oli 200 milj. mk (33 MECUa).
The Ministry of Labour allocates the budget to the Regional Employment and Economic Development Centres (Iyövoima- jaelinkeinokeskus).
Näistä varoista vastuussa olevat asianomaiset organisaatiot myöntävät tuet yksityiskohtaisten määräysten perusteella tukia hakeneille ja niihin oikeutetuille opiskelijoille ja henkilöille.
These district organisations fund employment trainingdirectly, they alsoallocate money to the Local Labour Offices (työvoimatoimisto) to acquire traininglocally. locally.
Tuet maksetaan koulutettavien pankkitileille kuukausittain.
The Centres were supervised and financed by the Ministry of Education, while the Ministry of Labourregulated the enrolment of students.
Ammatillisen lisäkoulutuksen yksityinen rahoitus koostuu opiskelijamaksuista ja yritysten rahoituksesta.
The regionaland local branchesof the Ministry of Labour undertookthe practical placement ofunemployed people in training.
Ammatillisten erikoisoppilaitosten saaman rahoituksen määrä perustuu sen omistavan yrityksen päätökseen.
These reformsintroduced the principle that Adult Vocational Training Centres had to compete with othertraining providers for local and regional contracts for training the unemployed. ln addition,they were ableto compete with other training providers for a share of the CW market foradult education and training.
Ammatillisen lisäkoulutuksen ja henkilöstökoulutuksen rahoituksesta päättävät työnantajat henkilöstön kehittämiseen varaamiensa määrärahojen puitteissa, mikä on yleensä käytäntö suomalaisissa yrityksissä ja julkisissa laitoksissa.
The general idea of this change was to divide the framework for training for theunemployed into the demanding sector and the providing sector.
Tämä johtuu pääasiassa siitä, että valtio on 1990-luvulla lisännyt ammatillisen lisäkoulutuksen rahoitusta ja tuonut uusia elementtejä aikuisten opintotukeen.
the future of Adult Vocational Training Centres given that they were originallyestablishedfor training the unemployed, but the change proved to be successful.
Suomessa on ollut käytäntönä maksaa jatkuvan koulutuksen kustannukset julkisista varoista, kuten yllä olevista luvuista voi nähdä.
This was partly dueto the organisational flexibility of the Gentresbut mainly due to the growth in demand fortrainingfor the unemployed during the 1990s.
1980-luvulla tehdyt ammatillisen lisäkoulutuksen määrän kasvattamista koskevat päätökset perustuivat valtion sitoumukseen rahoittaa tästä aiheutuvat kustannukset.
In 1996, Adult Vocational TrainingCentreshad 57o/o of the mafiet for training the unemployed.
Työnantajat rahoittavat pääasiassa henkilöstökoulutuksensa.
Whib the Adult Vocational Training Centres continue to be supervised and funded by the Ministry of Education and the Ministry of Labour, most of them are owned and maintainedby municipalities or a federation of municipalities.
Henkilöstökoulutuksen määrää koskevat arviot ovat varsin epävarmoja, ja lukijoiden on syytä olla varovaisia tehdessään johtopäätöksiä esitetyistä luvuista.
The rationale for the basic subsidy is tokeep the centrescompetitive with other institutions, which mainly offer initial VET and areable to price training courses at marginalcosts.
Henkilöstökoulutuksen määrä laski Suomen kansantalouden lama-aikana 1990-luvun alkuvuosina, mutta selvitykset osoittavat, että se on nyt kasvamassa.
In addition to the state institutional funding structure for training the unemployed,employers can also contribute to the financing of employment training on a joint basis withthe labour administration.
Laman aikana valtio lisäsi ammatillisen lisäkoulutuksen rahoitusta yhtenä keinona helpottaa kasvaneesta työttömyydestä aiheutuneita ongelmia.
The Local
Taustaa
Employment Officesnegotiate with potential trainees to find the bestindividual programmefrom the existing supply of training courses.
Työvoimakoulutuksen tarkoituksena on tasapainottaa työvoiman tarjontaa ja kysyntää, vastata työvoimatarpeisiin ja estää työttömyyttä.
The Act on Unemployment Securityin 1990(Työttömyrysturvalaki) stipulatesthat, in certain circumstanoes, it is obligatoryfor anunemployed personto attend training to improve his chanceof employment or lose his/herright to claim unemployment benefit.
Valtion talousarviossa olevien määrärahojen rajoissa työhallinto hankkii työvoimakoulutusta pääasiassa työttömille ja sellaisille henkilöille, jotka ovat työttömyysuhan alaisia. Koulutusta näille ryhmille järjestävät ammatilliset aikuiskoulutuskeskukset, ammatilliset oppilaitokset, ammattikorkeakoulut, yliopistot ja muut koulutuksen järjestäjät.
In 1995 and 1996, decisions were made to facilitate the employment situation for youngpeople.
Työvoimakoulutukseen vuonna 1996 valittujen henkilöiden lukumäärä oli 118 500.
Unemployed people under the age of 25 were obliged to attend initial vocationaleducation and training under penaltyof losing their labour market benefits(aid foryoungsters without initial VET and work experiencecorresponding to unemploymentbenefit).
Heistä 103 600 suoritti loppuun koulutuksen. Koulutuskapasiteetiksi muutettuna vuonna 1996 työvoimakoulutuksessa oli keskimäärin 42 300 opiskelijaa.
This programme is financed through the initialVET system.
Koulutuskurssien keskimääräinen kesto on noin 4 kuukautta.
4.1.4 Financing living of trainees
Rahoitus-ja laitosrakenne
The nationat unemployment benefit system is complicated; the following description is asimplification.
Suomessa on kaksijakoinen järjestelmä työttömien koulutuksen organisointia ja rahoitusta varten.
There are three basic formsof unemployment benefits,1) labour market benefit, 2) basicper diem for the unemployed and 3) salary-based per diem.
Koulutusta järjestävät pääasiassa oppilaitokset, jotka ovat opetusministeriön valvonnassa, ja koulutuksen rahoittaa työministeriö.
The first two are financedtotally by the state. The salary-based per diem is financed jointlyby the state, employersand employees.
Työhallinnon alue- ja paikallishallinto on vastuussa kurssien hankinnasta työttömille koulutuksen järjestäjille.
The financial share from employers is collected through unemploymentinsurance fees.
Työministeriö osoittaa työvoimakoulutuksen budjetin työvoima- ja elinkeinokeskuksille.
In addition to salary-based allowances, these funds are used to partiallyfinance the employers'share of trainee benefits, the operationsof the Training and Severance Fund and some otherreimbursements. ln 1996, the unemploymentinsurancefee was 1o/o of an enterprise's total salariesup to FIM 5 mill (836,000 ECU) and 4To forenterprises with total salaries exceeding this amount. The unemployment insurance feefor employees was 1.5o/o of theirsalary. salary.
Nämä piiriorganisaatiot rahoittavat työvoimakoulutusta itse, mutta ne myös osoittavat rahoitusta paikallisille työvoimatoimistoille.
The benefits received while attending employment trainingfollow the pattern of normalunemployment benefits.
Vuoteen 1991 saakka ammatilliset aikuiskoulutuskeskukset olivat ainoita työvoimakoulutuksen järjestäjiä.
The income-based share, which is only received bymembers of unemployment funds, ts 42o/o of the difference between the former dailyincome and the basic share.
Opetusministeriö rahoitti ja valvoi näitä koulutuskeskuksia, ja työhallinto valitsi opiskelijat koulutukseen.
The labour market grant differs from the basic per diem grantin that it recognises the time spent in work and the time spent in unemployment, but itequals the level of the basic per diem.
Työhallinnon alueelliset ja paikalliset yksiköt sijoittivat käytännössä työttömiä henkilöitä koulutukseen.
Maintenance and accommodation reimbursementtotals maximum 60 FIM (10 ECUs) per day.
Työvoimakoulutuksen uudistaminen aloitettiin vuonna ammatillisista aikuiskoulutuskeskuksista sekä aikuiskoulutuksesta. Näiden uudistusten
Since 1997 it has been possible for the unemployed, under certain conditions, to attendany VET programmes and training courses without losing the normal unemploymentbenefits.
1990, jolloin annettiin laki laki työvoimapoliittisesta seurauksena ammatilliset aikuiskoulutuskeskukset joutuvat kilpailemaan muiden oppilaitosten kanssa paikallisten ja alueellisten koulutuksen hankkijoiden toimeksiannoista.
4.1.5 Flow of funding for training for the unemployed
Uudistus on kuitenkin osoittautunut onnistuneeksi.
Flow of funding through the employment training structurc ltnrut"nce
Taulukko 33 Työvoimakoulutuksen ostojen jakautuminen erityyppisten koulutuksen järjestäjien kesken vuonna 1991 ja vuonna 1996
F/ t\ and EconomicDevelopment centres(15) (15) q lLabour I lomc"sI I fl
Ammatilliset aikuiskoulutuskeskukset Yliopistot Muut oppilaitokset Muut koulutuksen järjestäjät
According to the principle contained within constitutional law, the state is responsible forthe labourforce.
Yhteensä Lähde Työvoimakoulutuksen katsaus, Työministeriö
From this principle,the funding for training the unemployed hastraditionally been an obligation of the state.
Ammatilliset aikuiskoulutuskeskukset ovat edelleen opetusministeriön ja työministeriön valvonnassa ja saavat niiltä rahoitusta.
The tevelof annuat funding from the statebudget is largelycorrelated with the level of unemployment.
Useimmat niistä ovat kuntien ja kuntayhtymien omistuksessa.
In addition, EU programmeshave broughta new element to national employment policies.
Eräitten keskusten organisaatiomuoto on yhtiö tai säätiö.
In line with general EUpolicies, the Social Fund programmes in Finland are focused on reducing unemploymentand on relieving the consequences of unemployment.
Vuonna 1999 ammatillisia aikuiskoulutuskeskuksia on 54.
The strategyof the EU Social Fund obiective3 programmeis: to prevent long-termunemployment and to facilitate the transitionof the long-term unemployed to the labourmarket; to prevent the marginalisation of the unemployed; to promote economic growth bysupporting newjobs and by developing skills in SMEs; and to prevent the marginalisationof youngsters without vocational skills and to facilitate their transition to the labour marketafter a periodin training.
Valtion institutionaalisen rahoitusrakenteen lisäksi myös työnantajat voivat osoittaa rahoitusta työvoimakoulutukseen, jolloin kysymyksessä on työnantajien ja työhallinnon yhteisrahoitus. Tällaista yhteisrahoitusjärjestelyä voidaan käyttää silloin, kun yritys on organisoimassa uudelleen tuotantoaan ja tarvitsee lisätyövoimaa tai kouluttaa olemassa olevaa henkilöstöään.
The programme includes an apprenticeship project for continuing
Työnantaja ja paikallinen työvoimatoimisto neuvottelevat kurssien yhteisrahoituksen tasosta.
training for the unemployed, mainly for those under 25 years who already have an lW qualification.
Työvoimatoimistot valitsevat työvoimakoulutukseen osallistuvat henkilöt.
Private funding for this project consists of salaries paid to apprentices (14
Alle 20-vuotiaita henkilöitä ei yleensä oteta työvoimakoulutukseen.
MECU), which is included in the annexed tablesshowing the total indirect funding of VET.
Muutoin hän menettää oikeuden työttömyysetuuksiin.
In 1996, the ESF objective 3 programmereached 24,700 people who were maintyunemployed.
Vuosina 1995 ja 1996 tehtiin päätöksiä, joiden tarkoituksena oli helpottaa nuorten työttömien asemaa.
Tabte34: E t J funding for development activities and tminingfor the unemployed in 1996,combined with the national and private funding shares
Muutoin he saattavat menettää työttömyysturvaetuudet (vailla ammatillista peruskoulutusta ja työkokemusta olevien nuorten työttömien työturvaetuudet).
In the following tables national funding for EU programmes is included within the statefunding figures.
Työttömyysturvaetuuksien järjestelmä on monimutkainen; seuraavassa esityksessä järjestelmä on kuvattu pelkistetysti.
4.2.3 State funding of training for the unemployed
Valtio rahoittaa kaksi ensiksimainittua etuutta.
Until 1991, the implementation of training for the unemployed was almostexclusively thetask of Adult Vocational Training Centres.
Valtio, työnantajat ja työntekijät rahoittavat yhteisesti ansiosidonnaisen päivärahan.
These institutions were totally financed by the Ministry of Education.
Työnantajien rahoitusosuus kootaan työttömyysturvavakuutusmaksuna.
As outlined in 4.1.2 the system was changed in the 1990s.
Työntekijöitten työttömyysvakuutusmaksu oli 1,5% palkasta.
Since1991 , the labour administration through the Regional Employment and Economic
Etuus sisältää koulutustuen tai työmarkkinatuen, mihin lisätään ylläpito­ja majoituskorvaus.
Development Centres (and their Local Labour Offices) has been the purchaser of trainingcoursesfor the unemployed.
Koulutusraha jakautuu perusosaan ja ansiosidonnaiseen osaan. Perusosa vastaa työttömyysturvan peruspäivärahaa 120 mk (20 ECUa) päivässä.
The major part of the appropriations for training is within thebudget of the Ministry of Labour, although Adult Vocational Training Centres are under thesupervision of the Ministry of Education, which also grants a basic subsidy for them fromthe education and training budget.
Ansiosidonnainen osuus, jota voivat saada ainoastaan työttömyyskassojen jäsenet, on 42% aikaisemman päivittäisen tulotason ja perusosan välisestä erotuksesta.
In 1996, the expenditure for purchasing employmenttraining amounted to 1,082 mill FIM (181 MECU) and expenditure on social benefits for thetrainees amounted to 1,195 mill FIM (200 MECU).
Työmarkkinatuki eroaa peruspäivärahasta siinä, että työmarkkinatuessa otetaan huomioon työssäoloaika ja työttömyysaika, mutta se vastaa peruspäivärahaa.
Subsidies for the Adult VocationalTraining Centres within the budget of the Ministry of Education amounted to 172 mill FIM(29 MECU), which is approximately 1Oo/o of the total expenditure of the institutions.
Ylläpito- ja majoituskorvaukset ovat enimmillään 60 mk (10 ECUa) päivässä.
Purchaseof trainingcourses
Työvoimakoulutuksen rahoitusvirrat
Subsidy for VocationalAdult Centres
Rahoitusvirrat työvoimankoulutuksen rakenteessa
% of GDP
Yritykset
The volume of employment training has increased during the examined period by over
Työvoimakoulutuksen rahoituslähteet
Average number of students16,50018,40042,300
Suomen perustuslain mukaisesti valtio on vastuussa työvoimasta.
Table37: Private funding of joint purchasing of employmenttmining tmining
Vuonna 1996 ESR:n tavoitealueen 3 ohjelma tavoitti 24 700 henkilöä, yleensä työttömiä.
I 9861 996
Yksityinen
4.2.5 Total level of funding
Valtion rahoitus työttömien koulutukseen
Table38; Total level of funding for unemployment training
Kuten kappaleessa 4.1.2 on kuvattu, järjestelmä muuttui 1990luvulla.
-State t)- Private 2)
Työministeriö:
20014 lndirect cost(private funding)
Koulutettavien etuudet
3) This figure represents the salaries paid by enterprises to apprentices in EU-funded training programmes.
Lähteet Työvoimakoulutuksen katsaukset, Työministeriö Valtion tilinpäätökset, 1986, 1991 ja 1996
They are theregional actors for the Ministry of Labour.
Taulukko 36 Työvoimakoulutuksen vuotuinen volyymi
This has led to a "resultperformance" agreement
Opiskelijoitten keskimääräinen lukumäärä
between the Ministry of Labour and the Regional Employment and Economic Development Centres.
Työvoimakoulutuksen tehokkuus on kasvanut huomattavasti 1980-luvulta, kun sitä mitataan koulutettavaa kohti laskettavilla vuotuisilla kustannuksilla.