natgillin/translations-raw huggingface dataset:
US may be used as initial investigation but CTismore specific, particularly in visceral trauma.
Uätutkimusta voidaan käyttää aloitustutkimuksena,mutta TTon spesifimpi etenkin sisäelinten vammassa.
XRsmay show bone injury in severe trauma.
Rtg-kuvassa voi näkyä vaikean trauman luuvaurio.
Theprinciples for the investigation of major trauma inchildren similar to those in adults (see Major Trauma,K40–K42).
Suuren trauman tutkimusperiaatteet lapsille ovat samat kuin aikuisille (katso Suuret traumat, kohdat K40–K42).
US can confirm the presence of hypertrophic pyloricstenosis, especially where clinical findings areequivocal.
Uä voi varmistaa hypertrofisen pylorusstenoosin etenkin silloin, kun kliiniset löydökset ovat monitulkintaiset.
Recurrent vomiting
Toistuva oksentaminen
This symptom covers a wide range from obstruction inthe neonatal period to reflux, posseters and childrenwith migraine.
Tätä oiretta esiintyy monissa yhteyksissävastasyntyneen obstruktiosta refluksiin, fermentoijiin jamigreenilapsiin.
US may be helpful to confirmmalrotation.
Uä voi olla hyödyksi malrotaation vahvistamisessa.
However, upper GI contrast studies maybe indicated to exclude malrotation even with normalabdominal XR.
Ylemmän ruoansulatuskanavan varjoainetutkimukset voivat kuitenkin olla tarpeen malrotaation mahdollisuuden poissulkemiseksi, vaikka vatsan rtg olisi normaali.
Contrast studies in neonates should beundertaken as a specialised investigation.
Vastasyntyneen varjoainetutkimus tehdään erikoistutkimuksena.
Consider NM for gastric emptying and gastro-oesophagealreflux.
Isotooppitutkimusta on harkittava mahan tyhjentymisen ja refluksin tutkimuksissa.
Early ( < 10 weeks) and prompt investigation isessential. The absence of dilatation in the intrahepaticbile duct does not exclude an obstructivecholangiopathy. M32
Sappitiehyen laajenemisen puuttuminen ei sulje pois obstruktiivisen kolangiopatian mahdollisuutta.
If Meckel’s diverticulum is a possibility do NM first.Small bowel contrast studies may also be necessary.NM also useful in investigation of inflammatorybowel disease.
Ohutsuolen varjoainetutkimukset voivat myös olla tarpeen. Isotooppitutkimus on myös hyödyllinen tulehduksellisen suolistosairauden tutkimisessa.
Endoscopy is preferable to Ba enemafor assessment of polyps and inflammatory boweldisease.
Endoskopia on suotavampi kuin kolonografia polyyppien ja tulehduksellisen suolistosairauden arvioinnissa.
US can be used to diagnose duplication cysts.
Uä sopii duplikaatiokystien diagnosointiin.
Many normal children show extensive faecal material;impossible to assess significance of radiological signs.But AXR can help specialists in refractory cases.
Monilla normaaleilla lapsilla on paljon ulostemateriaalia; röntgenmuutosten merkityksenarviointi on mahdotonta. Natiivivatsartg voi kuitenkin auttaa spesialistia vaikeahoitoisissa tapauksissa.
If Hirschsprung’s disease is suspected, specialistreferral plus biopsy is preferred to radiological studies.
Hirschprungin tautia epäiltäessä potilas lähetetään erikoislääkärille ja biopsiaan mieluummin kuin röntgeniin.
Both examinations may be needed to evaluate duplexsystem with ectopic ureter.
Molempia tutkimuksia voidaan tarvita arvioitaessa kaksoissysteemiä, jossa on ektooppinen virtsanjohdin.
Impalpable testis
Palpoitumattomat kivekset
To locate inguinal testis.
Piilokiveksen paikantamiseen inguinaalikanavasta.
MRI may be helpful to locatean intra-abdominal testis, but increasingly laparoscopyis the investigation of choice.
MK voi olla hyödyksi abdominaalisen laskeutumattoman kiveksen paikantamisessa, mutta yhä enemmän käytetään laparoskopiaa.
Local protocols should be established.
Paikalliset käytännöt tulee laatia.
Mild dilatationcan normally be monitored by US.
Lievää virtsateidenlaajentumaa voidaan normaalisti seurata uätutkimuksella.
Low threshold forspecialist referral.
Herkästi erikoislääkärille.
Specialisedinvestigations (C)
Todettu virtsatieinfektio
Proven urinary tractinfection
Erikoistutkimus (C)
Imaging US (0)//NM (II)/cystography (III)
Kuvantaminen, uä(0) / isotooppitutkimus(II) / kystografia(III)
There is wide variation in local policy.
Paikallinen käytäntö vaihtelee suuresti.
Much dependson local technology and expertise. Most patientsshould remain on prophylactic antibiotics pending theresults of investigations.
Riippuu paljoltipaikallisesta tekniikasta ja asiantuntemuksesta.Useimpien potilaiden tulisi saada profylaktisesti antibiootteja, kunnes tutkimustulokset valmistuvat.
The age of the patient alsoinfluences decisions.
Potilaan ikä vaikuttaa myös päätöksiin.
There is much current emphasison minimising radiation dose; hence AXR is notindicated routinely (calculi rare).
Paljon korostetaan, että säteilyannos on minimoitava; siksi virtsatienatiivi-rtg ei ole indikoitu rutiinimaisesti (kivet harvinaisia).
Expert US is the keyinvestigation in all imaging strategies at this age.Thereafter NM provides data about renal structure(DMSA) and has virtually replaced the IVU here.
Sen jälkeen isotooppitutkimus antaa tietoa munuaisten rakenteesta (DSMA), ja se on käytännössä syrjäyttänyt urografian tällaisissa tilanteissa.
NMwill establish function, exclude obstruction and canalso be used for cystography (direct or indirect) toshow reflux.
Isotooppitutkimuksella nähdään funktio ja suljetaan pois tukoksen mahdollisuus ja sitä voidaan käyttää myös kystografiaan (suora tai epäsuora) refluksin osoittamiseksi.
Formal direct XR cystography is stillneeded in the young (e.g. < 2 yrs) male patient wheredelineation of the anatomy (e.g. urethral valves) iscritical. M40
Uretrokystografia on edelleen tarpeen nuorille (alle 2-vuotiaille) pojille, joilla anatomian visualisointi (esimerkiksi uretran läpät) on ratkaisevan tärkeää.
Selected bibliography
Valikoitu kirjallisuusluettelo
European Union. Council directive 97/43/Euratomof 30 June 1997 on health protection ofindividuals against the dangers of ionisingradiation in relation to medical exposure(OJ L180, 9.7.1997, p. 22).
Henkilöiden terveyden suojelemisesta ionisoivansäteilyn aiheuttamilta vaaroilta lääketieteellisensäteilyaltistuksen yhteydessä ja direktiivin84/466/Euratom kumoamisesta 30 päivänäkesäkuuta 1997 annettu neuvoston direktiivi97/43/Euratom, (EYVLL180, 9.7.1997, s. 22–27).
NHSE Clinical guidelines(annex to letter). NHS Executive, London,September 1996.
11NHS Executive, NHSE Clinical Guidelines(kirjelmän liite), Lontoo, NHS Executive, syyskuu 1996.
List of bodies involved in the consultation exercisefor the 1998 UK RCR guidelines
Luettelo laitoksista, joita kuultiin vuoden 1998UKRCR Guidelines -ohjeista.
Royal Colleges, etc
Yliopistot jne.
Speciality groups
Erikoisryhmät
The adaptation of the 1998 UK RCR guidelines into EU2000 referral criteria was performed in consultation with:
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
Status and trends of aquatic environment and agricultural practice
Vesiympäristö ja maatalous: nykytila ja kehityssuunnat
European Commission Directorate-General for Environment
Euroopan komissio Ympäristöasioiden pääosasto
April 2000
Huhtikuu 2000
PROPOSALS (CONTENTS AND FORMAT OF THE ELEMENTS OF THE REPORT)
Ensimmäinen kertomus (1994) Myöhemmät kertomukset
Water quality: Assessment and maps Revision of the vulnerable zones Development, promotion and implementation of code of good practice Principal measures applied in the action programmes
Veden laatu: arviointi ja kartat Pilaantumisalttiisiin vyöhykkeisiin tehdyt muutokset Hyvän maatalouskäytännön ohjeiden laatiminen, noudattamisen edistäminen ja täytäntöönpano Toimintaohjelmien tärkeimmät toimenpiteet
LEGAL MEMORANDUM
YHTEENVETO SÄÄNNÖKSISTÄ
This guide is an informal document drawn up in 1999 by the Commission in preparation for the first action programme deadline.
Tämä epävirallinen ohjeisto on laadittu komissiossa vuonna 1999 nitraattidirektiivin (vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY) mukaisten ensimmäisten toimintaohjelmien raportointimäärääjän lähestyessä.
It aims to facilitate, in terms of both content and form, the drawing-up of Member States' reports (Article 10).
Ohjeiston tarkoituksena on helpottaa jäsenvaltioiden kertomusten (10 artikla) laatimista niin sisällön kuin muotoseikkojen osalta.
It also covers the Commission's summary report (Article 11) addressed to the Council, Parliament, decisionmakers and the general public on the situation within the Union concerning the pollution caused by nitrates from agricultural sources, its current and future evolution and the preventive measures to be set in place.
Se koskee myös neuvostoa, parlamenttia, päätöksentekijöitä ja suurta yleisöä varten laadittavia yhteenvetokertomuksia (11 artikla), joissa käsitellään maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttaman vesien pilaantumisen nykytilannetta ja tulevia kehityssuuntia sekä suunnitteilla olevia ehkäiseviä toimenpiteitä koko Euroopan unionin alueella.
The directive lays down that, at the end of each four-year programme (1995-99, then 2000-03), and for each water monitoring report/evaluation of measures associated with this programme a report describing the situation and its development shall be submitted to the Commission by each Member State.
Nitraattidirektiivissä säädetään, että aina nelivuotisen ohjelman päättyessä (1996-1999, seuraava ohjelma 2000-2003) ja jokaisen ohjelmaan liittyvän vesistöjen valvontaohjelman tai toimenpiteiden arvioinnin yhteydessä jäsenvaltioiden on laadittava komissiolle kertomus, jossa kuvataan senhetkinen tilanne ja kehitysnäkymät.
Strictly speaking, water monitoring for the identification of waters under threat and the designation of vulnerable zones (at least at monthly intervals during 1992-93, the monitoring programme to be repeated every four years), and monitoring connected with the evaluation of the effectiveness of the action programmes (Article 5.6), need not coincide in frequency or with the selected dates or stations.
Uhanalaisten vesistöjen ja pilaantumisalttiiden vyöhykkeiden määrittelemiseksi tehtävän vesien laadun valvonnan (joka oli tehtävä vähintään kuukauden välein vuosina 1992-1993; koko valvontaohjelma on toistettava neljän vuoden välein) ja toimintaohjelmien tehokkuuden arvioimiseen liittyvän valvonnan (5 artiklan 6 kohta) ei välttämättä tarvitse tapahtua samoin väliajoin, tiettyinä ajankohtina tai tietyillä seuranta-asemilla.
Nevertheless, it goes without saying that it is in the interest of all, for reasons of effectiveness and economy, to use the results of the 1992-93 water monitoring report as part of the zero point assessment on these stations.
Toisaalta on kuitenkin selvää, että kaikkien kannalta on tehokkainta ja taloudellisinta käyttää vuosina 1992-1993 laadittua vesistöjen valvontakertomusta arviointien lähtökohtana tuolloin käytössä olleiden seuranta-asemien osalta.
It would then be possible to evaluate the impact of the action programme, using the second water monitoring report (1996-97) on these stations as one of the indicators for the evaluation.
Näillä asemilla onkin mahdollista arvioida toimintaohjelman vaikutuksia käyttämällä toista vesistöjen valvontakertomusta (1996-1997) yhtenä arviointi-indikaattorina.
Later results and/or additional stations will of course also be made use of, particularly if the programmes have started late.
Tietenkin myös myöhempiä ja/tai muilla seuranta-asemilla mitattuja tuloksia hyödynnetään erityisesti silloin, jos ohjelma on käynnistetty myöhään.
For their part, the subsequent reports have the following essential components (by amalgamating the reporting obligations, or those following the designation of vulnerable zones, with those connected with the evaluation of the programmes, offset by one year if the deadlines of the directive are followed to the letter): a) a description, with associated maps, of the evolution of the quality of freshwaters (surface and groundwater), estuarine and marine waters since the previous monitoring with respect to nitrates (Article 6. Lb, Annex V.2.a, Article 3.1, Annex I.A.I and I.A.2) and eutrophication (Annex I.A.3, Annex V.2.a, Article 6.1.C);
Myöhemmät kertomukset puolestaan koostuvat seuraavista perusosista (kun yhdistetään pilaantumisalttiiden vyöhykkeiden nimeämistä ja ohjelmien arviointia koskevat raportointivaatimukset; näiden kertomusten laatimisen välillä olisi yksi vuosi, jos direktiivissä asetettuja määräaikoja noudatettaisiin kirjaimellisesti): a) Makeiden vesien (pinta- ja pohjavesi), suistovesien ja merivesien laadussa edellisen valvontakertomuksen jälkeen tapahtuneiden muutosten kuvaus asianmukaisine karttoineen nitraattien (6 artiklan 1 kohdan b alakohta, liitteessä V olevan 2 kohdan a alakohta, 3 artiklan 1 kohta, liitteessä I olevan A kohdan 1 ja 2 alakohta) ja rehevöitymisen (liitteessä I olevan A kohdan 3 alakohta, liitteessä V olevan 2 kohdan a
b) description and justification of the designated vulnerable zones (including map), and of the extensions or additions carried out or envisaged (Article 3.2, 3.4 and 3.5, Annex V.2.b, Annex V.3); c) an account of the principal measures contained in each action programme (Annex V.4.a, Annex III.l and 2), and a description of the precise manner in which limits are being applied for the annual land application of organic nitrogen compounds (Annex V.4.b, Annex III.2, III.3 and III.4); d) the results of the evaluation of the action programmes in each vulnerable zone (Annex V.4.d, Articles 4.6 and 5.7, Article 6, Article 5.3.a, Annex V.4.d).
b) Pilaantumisalttiiksi vyöhykkeiksi määriteltyjen alueiden kuvaus (karttoineen) ja määrittelyn perustelut sekä vyöhykkeisiin tehdyt tai suunnitellut laajennukset tai uudet vyöhykkeet (3 artiklan 2, 4 ja 5 kohta, liitteessä V olevan 2 kohdan b alakohta, liitteessä V oleva 3 kohta).
The form of the 'appropriate monitoring programme' for evaluating effectiveness of action programmes (Article 5.6) is left to the discretion of Member States, with the exception of the results from monitoring of receiving waters.
c) Yhteenveto tärkeimmistä toimintaohjelmiin kuuluvista toimenpiteistä (liitteessä V olevan 4 kohdan a alakohta, liitteessä III oleva 1 ja 2 kohta) ja kuvaus siitä, miten orgaanisten typpiyhdisteiden vuotuista maahanlevitystä koskevia rajoituksia tarkkaan ottaen sovelletaan (liitteessä V olevan 4 kohdan b alakohta, liitteessä III oleva 2, 3 ja 4 kohta).
The Member State will therefore be able to adapt its monitoring/assessment methods to:
d) Toimintaohjelmien arvioinnin tulokset kullakin pilaantumisalttiilla vyöhykkeellä (liitteessä V olevan 4 kohdan d alakohta, 4 artiklan 6 kohta ja 5 artiklan 7 kohta, 6 artikla, 5 artiklan 3 kohdan a alakohta).
• local environmental conditions (Article 5.b);
Jäsenvaltiot voivat siis mukauttaa käyttämänsä valvontamenetelmät/arviointimenetelmät • paikallisiin ympäristöolosuhteisiin (3 artiklan b alakohta)
• the means of determining the various contributions to nitrogen inputs (agricultural and other sources —Article 5.a);
• keinoihin, joilla määritellään eri lähteistä peräisin olevan typen määrät (maatalouslähteet ja muut lähteet - 3 artiklan a alakohta)
• the behaviour of nitrogen compounds in soils and waters (Annex I.B.I and I.B.2), and the difficulties of monitoring connected with hydrology, pedology and local hydrogeology (Annex I.A, Article 5.3.b);
• typpiyhdisteiden käyttäytymiseen maassa ja vesissä (liitteessä I olevan B kohdan 1 ja 2 alakohta) ja hydrologisista, pedologisista ja alueen hydrogeologiaan liittyvistä syistä johtuviin seurantaongelmiin (liitteessä I oleva A kohta, 5 artiklan 3 kohdan b alakohta) • siihen, miten tärkeää on valvoa kuormituslähteen ja vesistöjen välissä sijaitsevia vesiympäristöjä ja maaperää, jotka reagoivat toimenpiteisiin nopeasti, jotta voi daan arvioida toimien tehokkuutta ja vastata ennustemallein ja arvioin kysymykseen vesistöjen ennakoidusta vasteajasta ja arvioiden epävarmuusasteesta (liitteessä V olevan 4 kohdan e alakohta).
• the importance of monitoring intermediate soils and aquatic environments, reacting quickly to the measures taken locally in the field in order to evaluate the effectiveness, and to answer — by forecast modelling and estimations —: the question in Annex V.e on foreseeable timescale of response of waters and the margin of uncertainty.
Arvioinnin eri vaiheissa saatuja tuloksia voidaan hyödyntää ohjelman tehokkuuden koko naisarvioinnissa, eri indikaattorien tulkinnassa ja ennusteiden laadinnassa ja toimenpiteet voi daan sopeuttaa arvioinnin tuloksiin (5 artiklan 5 ja 7 kohta, liitteessä V olevan 4 kohdan c ja e alakohta).
The guide will therefore develop a range of complementary options, to be chosen in full or in part according to the understanding of economic and physical factors, farming practices and local environmental conditions based on the DPSIR plan given below.
Jotta rehevöitymisilmiöitä voitaisiin tulkita oikein, typpivirtojen tarkastelu on melkeinpä välttämätöntä, vaikka ilmastotekijät voivatkin aiheuttaa laimentumista ja mitatut typpipitoisuudet voivat vaihdella.
This evaluation is measured at each stage and can contribute usefully to the evaluation of the overall effectiveness of the programme, to the interpretation of each indicator, predicting the future and adjusting the reorientation of measures accordingly (Article 5.5, 5.7, Annex V.4.c and V.4.e).
Menetelmän avulla voidaan myös konkreettisesti arvioida maatalouden typpipäästöjen vähenemistä, joka on ohjelmien päätavoite (johdanto-osan kappaleet 2 ja 11 sekä 5 artiklan 3 kohta).
It is difficult to avoid using nitrogen fluxes, whether for application onto soils (consumption of fertilisers, livestock manure) or inputs to surface waters, groundwaters, and the marine environment, in order to interpret correctly the eutrophication phenomena, despite the risk of climatic variations introducing dilution, the measured fluctuations in nitrogen concentration and eutrophication phenomena.
Ohjeistossa kehotetaan ensisijaisesti arvioimaan vain (lannoitteiden ja lietelannan) maahanlevityksestä tai maaperän kuormituksesta aiheutuvia virtoja (Eurostatin/OECD:n kyselylomakkeiden mukaisesti) sekä vertaamaan vesiympäristöön suuntautuvia maatalouden kokonaistyppipäästöjä muista lähteistä peräisin oleviin typpipäästöihin (kukin jäsenvaltio voi käyttää valitsemiaan laskenta- ja mittausmenetelmiä sekä viipymää ja denitrifikaatiota kuvaavia kertoimia).
This approach is also necessary to evaluate in real terms the reduction of agricultural nitrogen contributions as the main objective of the programmes, (recitals 2 and 11, and Article 5.3).
Direktiivissä ei ehdottomasti vaadita näiden tietojen raportoimista, ja jäsenvaltiot voivat arvioida tilannettaan ja ohjelmansa tehokkuutta muillakin arviointimenetelmillä.
Evaluation of action programmes
Toimintaohjelmien arviointi
Stages
Vaihe
Possible indicators
Mahdolliset indikaattorit
Driving forces
LIIKKEELLEPANEVAT VOIMAT (DRIVING FORCES) (yleiset suuntaukset)
• Nitrogen consumption (chemical and organic fertilisers) in agriculture
■ Maankäyttö ­ eläintiheys ■ Typen käyttö (kemialliset ja orgaaniset lannoit­teet) maataloudessa
(nitrogen sources towards the aquatic environment)
KUORMITUSLÄHTEET (PRESSURES) (vesiympäristön typpipäästölähteet)
• Point sources (urban and industrial wastewater, livestock-farming direct discharge, aquaculture, etc.)
Hajakuormitus (valunta + suodanta) Pistekuormitus (yhdyskunta­ ja teollisuusjäte­vedet, kotieläintaloudesta peräisin olevat suorat päästöt, vesiviljely tai muut sellaiset) Ilman kautta tuleva laskeuma, biologinen typen­ sidonta 1 Denitrifikaatio
Status of aquatic environments and impact of nutrient contributions
Vesiympäristön TILA (STATUS) ja ravinnekuormituksen VAIKUTUKSET (IMPACT)
Nitrogen in underground waters, surface waters (and phosphorus synergy), sediments and marine waters
' Typen määrä (ja typen ja fosforin yhteisvaikutus) pohja­ ja pintavesissä, sedimenteissä ja meri­vesissä
Eutrophication criteria (chlorophyll, frequency of blooms, oxygen, macrophytes, etc.)
> Rehevyystason indikaattorit (klorofylli, kukinto­jen runsaus, happipitoisuus, makrofyytit ynnä muut sellaiset) VASTEET (RESPONSE) (toimien tehokkuus)
Evaluation of the effects of the actions, on soils (analyses, agronomic monitoring, etc.), intermediate waters, aquatic environments
• Toimenpiteiden toteuttaminen käytännössä • Arviointi toimien vaikutuksista kuormituslähteen ja vesistöjen välillä sijaitseviin maihin, vesiin ja vesiympäristöihin (käyttäen analyyseja, maa­talouden, seurantaa ynnä muuta sellaista) ■ Viive, vasteaika (mallein)
Retention, response times (models)
(*) Lyhenne muodostuu malliin sisältyvien vaiheiden englanninkielisten nimitysten alkukirjaimista.
Reporting on this data is not strictly imposed by the directive, and Member States will be able to use other forms of evaluation of their situation and the effectiveness of their programme.
Β kohdassa, 3 artiklan 2 ja 3 kohdassa, 4 artiklan 5 kohdassa ja liitteessä V olevan 4 kohdan d alakohdassa esitetyt vaatimukset.
Nevertheless, these evaluations satisfactorily answer Article 5.3, Annex LB, Articles 3.2, 3.3 and 4.5 and Annex V.4.d, and can be used by the Commission to fulfil its obligations of comparison and data collection at Community level in accordance with Article 11 of the directive, for presentation of a summary report to Member States, Council and Parliament, and to the general public in 2001 (Aarhus Convention).
Komissio voi myös niiden avulla direktiivin 11 artiklan mukaisesti koota ja vertailla tietoja koko yhteisön alueelta sekä laatia yhteenvetokertomuksen jäsenvaltioille, neuvostolle ja parlamentille sekä suurelle yleisölle vuonna 2001 (Århusin yleis­sopimuksen mukaisesti).
These are presented by topic, following the logic of Chapter 2.2 (and of Annex V to the directive):
Ohjeet on jäsennelty aiheittain tämän ohjeiston kohdan 2.2 (ja direktiivin liitteen V) mukaisesti.
3.1. assessment and maps of water quality evolution (nitrates, eutrophication) since the first monitoring report (1992-94). Changes made to the monitoring network (at national level, and within each vulnerable zone);
3.1 Veden laadussa (nitraatit, rehevöityminen) ensimmäisen valvontakertomuksen (1992­1994) jälkeen tapahtuneiden muutosten arviointi karttoineen; seurantaverkoston muutokset (valtakunnallisella tasolla sekä kullakin pilaantumisalttiilla vyöhykkeellä)
3.2. map of the vulnerable zones, and of revisions or additions made since the first des ignation, together with their justification;
3.2 Pilaantumisalttiiden vyöhykkeiden kartta sekä vyöhykkeisiin niiden määrittelyn jäl­keen tehdyt muutokset tai lisäykset perusteluineen
3.3. development/promotion/implementation of code(s) of good practice;
3.3 Hyvän maatalouskäytännön ohjeiden laatiminen, noudattamisen edistäminen ja täy­täntöönpano
3.4. summary of the principal measures applied in each vulnerable zone (or coherent group of zones), the way of setting of limits for the land application of organic nitrogen, and reinforced actions (based on a cost-effectiveness approach);
3.4 Yhteenveto tärkeimmistä toimenpiteistä kullakin pilaantumisalttiilla vyöhykkeellä (tai samankaltaisten vyöhykkeiden alueella), orgaanisten typpiyhdisteiden vuotuista maahan­levitystä koskevien rajoitusten soveltamistavasta sekä direktiivissä tarkoitetuista tehoste­tuista/vahvistetuista toimista (kustannustehokkuusanalyysiin perustuen)
3.5. evaluation of the action programmes in each vulnerable zone (or coherent group of areas, or homogeneous regions for countries regarding all their territory as a vulnerable zone), together with field surveys and an assessment of their cost-efficiency (');
3.5 Kullakin pilaantumisalttiilla vyöhykkeellä (tai samankaltaisten vyöhykkeiden alueella tai, jos koko jäsenvaltio on määritelty pilaantumisalttiiksi vyöhykkeeksi, sen samankaltaisilla alueilla) toteutettujen toimintaohjelmien arviointi ja kenttätutkimusten tulokset sekä ohjelmien kustannustehokkuuden arviointi