natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The texts of Danuta Hübner’s speeches and addresses are available on the Commissioner’s website: http://europa.eu.int/comm/ commission_barroso/hubner/index_en.htm
Danuta Hübnerin puheet ja puheenvuorot ovat saatavilla komissaarin sivustolta osoitteesta http://europa.eu.int/comm/commission_barroso/ hubner/index_en.htm mien päättäminen, ohjelmakauden 2000–2006 ohjelmatyön loppuun saattaminen ja valmistelut uudistettuun ohjelmakauteen 2007–2013 siirtymisen helpottamiseksi.
Three priorities and three values. As Danuta Hübner stressed when taking office, her mandate will be guided by three concrete priorities: managing the closing of the 1994–99 programmes; bringing the current 2000–06 programming period to a successful end; and preparing for a flexible transition to reform for the 2007–13 period.
Siirtyminen edellyttää tiivistä vuoropuhelua kaikkien osapuolten kesken, sillä jos rakennerahastot ja koheesiorahasto ovat konkreettinen todiste solidaarisuusperiaatteen toteuttamisesta, niiden tukitoimenpiteiden on oltava laadukkaita, tehokkaita ja avoimia.
Territorial cohesion and urban policy: the ministerial meeting in Rotterdam
Alueellinen koheesio ja kaupunkipolitiikka: Rotterdamin ministerikokous
Danuta Hübner addressed the meeting of EU ministers for regional policy and urban affairs in Rotterdam (the Netherlands) on 29 and 30 November.
Danuta Hübner osallistui alue- ja/tai kaupunkipolitiikasta vastaavien ministereiden kokoukseen, joka järjestettiin 29.–30. marraskuuta Rotterdamissa (Alankomaat).
years, and ways in which Europe’s diversity can be utilised to benefit sustainable economic growth.
toimet asianmukaisia ja miten unionin monimuotoisuutta voitaisiin hyödyntää kestävän talouskasvun vauhdittamisessa.
‘We cannot ignore territorial disparities,’ stressed the Commissioner. ‘They affect seriously the overall competitiveness of our economy.
”Alueellisia eroja ei voi lakaista maton alle”, komissaari korosti puheenvuorossaan, ”koska ne vaikuttavat merkittävästi koko unionin kilpailukykyyn.
In the context of the Lisbon strategy we must not only reduce these imbalances but also promote our diverse territorial assets (i.e. island, mountain, border regions).’
Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseksi meidän ei pidä vain tyytyä pienentämään alueiden välisiä eroja, vaan myös niiden erityisominaisuudet (esimerkiksi saaristoluonne, pinnanmuodostus ja sijainti raja-alueilla) on otettava huomioon.”
Urban policy discussions focused on the potential role of towns in the Lisbon strategy and the question of how urban areas can empower Europe.
Kaupunkipolitiikan osalta pohdittiin, miten kaupungit voisivat osaltaan edistää Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamista eli miten kaupunkialueet voivat lujittaa Eurooppaa.
In this connection, the ministers announced a pilot project aimed at setting up a European network for the exchange of knowledge.
Tähän liittyen asiasta vastaavat ministerit kertoivat koehankkeesta, jonka tavoitteena on perustaa tietämyksen vaihtoa koskeva eurooppalainen verkosto.
To find out more: http://europa.eu.int/rapid/pressReleasesAction.do?reference=I
Lisätietoja asiasta on osoitteessa: http://europa.eu.int/rapid/pressReleasesA
On the subject of regional cohesion, the participants reviewed the demographic, economic, social and environmental challenges facing the Union. They debated the likely effectiveness of the actions to be implemented over the next two to three
Alueellista koheesiota käsitelleissä keskusteluissa tuotiin esiin erilaiset väestöpoliittiset, taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöä koskevat haasteet, jotka unionin on ratkaistava.
Reform of cohesion policy: positive impact expected
Koheesiopolitiikan uudistamisella odotetaan olevan myönteisiä vaikutuksia
Two recent studies put the European Commission’s proposals for cohesion policy reform into perspective.
Kahdessa äskettäin julkaistussa tutkimuksessa tarkastellaan Euroopan komission ehdotusta koheesiopolitiikan uudistamiseksi.
(Scotland, United Kingdom) have also published a working document on the European cohesion policy debate. ‘Searching for consensus — The debate on reforming EU cohesion policy’looks at the possible allocation of the funds to the various Member States.
Dublinissa (Irlanti) sijaitsevan taloustutkimuslaitoksen Economic and Social Research Institute (ESRI) koordinoima tutkimus on ensimmäinen ennuste komission ehdotuksen mukaisesti uudistettujen rakennerahastojen makrotaloudellisista vaikutuksista vuosina 2007–2013.
It also considers questions of budgetary savings, negotiations in the Council, and priorities in terms of future programming and expenditure. In their conclusions, the authors draw attention to a risk of conflict between the cohesion and Lisbon objectives.
Tutkimuslaitos tarkasteli kymmentä uutta jäsenvaltiota ja kahta ehdokasmaata (Bulgaria ja Romania) sekä kolmea alkuperäistä koheesiomaata (Kreikka, Portugali ja Espanja) ja kahta tavoitteen 1 makroaluetta (Saksan itäosa ja Italian Mezzogiorno).
Setting priorities and choosing between ‘hard’ or ‘soft’ programming coordination are equally seen as important issues by the EPRC researchers.
Tutkimuksessa todetaan, että koheesiopolitiikan vaikutukset ovat todennäköisesti yleensä myönteisiä, koska tärkeimpien edunsaajamaiden ja -alueiden omat resurssit ovat suhteellisen pienet.
A study coordinated by the Economic and Social Research Institute (ESRI) in Dublin (Ireland) provides an initial indication of the likely macroeconomic impact of the Structural Funds between 2007 and 2013 in the framework of the Commission’s proposed reform.
ovat laatineet John Bachtler ja Fiona Wishlade. Asiakirjassa käsitellään toimia yksimielisyyden saavuttamiseksi EU:n koheesiopolitiikan uudistamisesta käytävässä keskustelussa (”Searching for Consensus –The Debate on Reforming EU Cohesion Policy”), ja siinä tarkastellaan mahdollisuutta jakaa varat jäsenvaltioiden kesken.
The Institute looked at the 10 new Member States and two candidate countries (Bulgaria and Romania) as well as three of the original‘cohesion countries’(Greece, Portugal and Spain) and two Objective 1 macro-regions (the former East Germany and the Italian Mezzogiorno).
Sen pääaiheita ovat budjettisäästöt, neuvostossa käytävät neuvottelut sekä menojen ja tulevan ohjelmasuunnittelun painopistealueet.
Generally speaking, the study expects cohesion policy to have a substantial positive effect, given the relatively low level of infrastructure in the principal beneficiary countries and regions.
Kirjoittajat kiinnittävät päätelmissään huomiota ristiriitaan, joka saattaa muodostua koheesiopolitiikan tavoitteiden ja Lissabonin tavoitteiden välille.
John Bachtler and Fiona Wishlade of the European Policies Research Centre (EPRC) at Glasgow’s Strathclyde University
Toinen tutkimus on Glasgow’ssa (Skotlanti, Yhdistynyt kuningaskunta) sijaitsevan Strathclyden yliopiston Euroopan politiikan tutkimuskeskuksen (European Policies Research Centre, EPRC) julkaisema työasiakirja unionin koheesiopolitiikasta käydystä keskustelusta. Sen
) Think-tank on the future of the European Union, based in London (http://www.cer.org.uk).)
) Lontoossa toimiva Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevä ryhmä (http://www.cer.org.uk).)
Meeting the challenge — The Lisbon strategy for growth and employment, report of the High Level Group chaired by Mr Wim Kok, November 2004 (http://europa.eu.int/comm/lisbon_strategy/pdf/2004-1866-FR-complet.pdf).
Relever le défi – La stratégie de Lisbonne pour la croissance et l’emploi – Wim Kokin johtaman korkean tason asiantuntijaryhmän raportti Lissabonin strategian merkityksestä kasvun ja työllisyyden vauhdittajana, marraskuu 2004 (http://europa.eu.int/comm/lisbon_strategy/pdf/2004-1866-FR-complet.pdf).
Editor: Thierry Daman, European Commission, Regional Policy DG, Unit 01, Fax (32-2) 296 60 03.
Vastaava toimittaja: Thierry Daman, Euroopan komission aluepolitiikan pääosasto, yksikkö 01. F. (32-2) 296 60 03.
Newsletter January 2005
Tiedotuslehti Tammikuu 2005
No 130 en inforegio news
Nro 130 fi inforegio news
Cohesion and competitiveness at the heart of the debate
Valokeilassa yhteenkuuluvuus ja kilpailukyky
On 3 March 2005, in Brussels, the European Commission’s Regional Policy DG is holding an important conference chaired by Commissioner Danuta Hübner on the subject‘Cohesion and the Lisbon agenda: the role of the regions’.
Euroopan komission aluepolitiikan pääosasto järjestää Brysselissä 3. maaliskuuta 2005 merkittävän konferenssin, jonka puheenjohtaja on komissaari Danuta Hübner. Konferenssin aiheena on alueiden rooli koheesiopolitiikan ja Lissabonin strategian toteuttajina.
The Committee of the Regions and the European Commission’s Regional Policy DG have issued a call for regional offices based in Brussels to participate as partners in ‘Open days 2005’.
Alueiden komitea ja Euroopan komission aluepolitiikan pääosasto ovat pyytäneet Brysselissä toimivia alueiden edustustoja Brysselissä 10.–13. lokakuuta 2005 järjestettävän Open Days 2005 -tapahtuman yhteistyökumppaneiksi.
The event will take place in Brussels from 10 to 13 October 2005 and will be concerned with preparing regional programmes for the post-2006 period. As many as 2 000 participants are expected.
Tapahtuman aiheena on vuoden 2006 jälkeisten alueohjelmien valmistelu, ja siihen odotetaan lähes 2 000:ta osanottajaa.
The closing date for applications is 31 January 2005.
Osallistumishakemus on jätettävä 31. tammikuuta 2005 mennessä.
Application forms can be downloaded from: http://www.cor.eu.int/document/ presentation/open_days2005.pdf
Hakulomakkeen saa osoitteesta: http://www.cor.eu.int/document/ presentation/open_days2005.pdf
Danuta Hübner believes that many regions have already taken ownership of these objectives, a fact reflected in the programmes co-financed by the Structural Funds.
Monet alueet ovat jo esittäneet tavoitteensa Danuta Hübnerille, mikä tulee esiin myös rakennerahastojen yhteisrahoittamista ohjelmista.
About 500 participants are expected to attend the conference (presidents of the regions and other cohesion policy players), which will be the occasion to consider what means can be employed to further strengthen this contribution during the period 2007–13.
Konferenssiin odotetaan noin 500:aa vierasta (alueiden edustuselinten puheenjohtajia ja muita koheesiopolitiikan toimijoita), ja sen yhteydessä on tilaisuus pohtia keinoja ohjelmatoiminnan lujittamiseksi kaudella 2007–2013.
The Wim Kok report is available at the following address:
Wim Kokin raportti on saatavissa osoitteesta: http://europa.eu.int/ comm/lisbon_strategy/index_en.html
This initiative is linked to the review of the Lisbon strategy, which will be the subject of a Commission communication at the beginning of February and of European Council conclusions on 22 and 23 March.
Konferenssi on osa Lissabonin strategian tarkistusta, josta komissio antaa suunnitelmien mukaisesti tiedonannon helmikuun alussa ja Eurooppa-neuvosto päätelmät 22. ja 23. maaliskuuta.
In November 2004, the mid-term report from the highlevel group charged with reviewing the strategy (Wim Kok report) concluded that results remained disappointing and stressed the need for Community financial incentives to encourage competitiveness, growth and employment, as well as improved ownership of the Lisbon objectives by all the parties involved.
Marraskuussa 2004 julkaistiin tämän strategian väliarviointia koskeva korkean tason asiantuntijaryhmän raportti (Wim Kokin raportti), jossa strategian tulokset todetaan vielä vaatimattomiksi ja korostetaan yhteisön taloudellisten kannustimien tarvetta kilpailukyvyn, kasvun ja työllisyyden vauhdittamiseksi sekä sitä, että Lissabonin tavoitteet olisi mukautettava vielä paremmin kaikkien osapuolten tarpeisiin.
New Interreg III crossborder and‘neighbourhood’ programmes
Kauden 2007–2013 rakennerahastoja ja koheesiorahastoa koskevien asetusehdotusten 20 kielitoisintoa ovat nyt saatavissa sähköisessä muodossa InfoRegio-sivustolla osoitteesta:
At the end of 2004, the European Commission approved nine InteregIIIA crossborder cooperation and/or ‘neighbourhood’ programmes covering the border regions of several new Member States and neighbouring third countries.The total cost of these nine programmes is EUR 336.04 million, including an EU contribution of EUR260.84 million: EUR 215.34 million from the ERDF, EUR 21.5 million from
Euroopan komissio hyväksyi vuoden 2004 lopussa yhdeksän rajaseutuyhteistyön ja/tai naapurialueyhteistyön Interreg III A -ohjelmaa, jotka koskevat useiden uusien jäsenvaltioiden ja niiden lähinaapureina olevien kolmansien maiden raja-alueita. Näiden yhdeksän ohjelman kokonaiskustannukset ovat 336,04 miljoonaa euroa, josta yhteisön osuus on 260,84 miljoonaa euroa.
Tacis CBC (cross-border cooperation), EUR 15 million from Phare CBC and EUR 9 million from CARDS (
Yhteisön osuus jakautuu seuraavasti: EAKR – 215,34 miljoonaa, Tacis-ohjelman rajat ylittävän yhteistyön hanke (CBC) – 21,5 miljoonaa euroa (*), Phare CBC -ohjelma – 15 miljoonaa euroa (*) ja CARDS-ohjelma – 9 miljoonaa euroa (*).
Interreg IIIB Baltic Sea Region: next call for projects in February 2005 and to strengthen local competitiveness, crossborder infrastructure, human resources, institutional cooperation and border security.
Itämeren alueiden valtioiden välistä yhteistyötä(BSR) koskevan ohjelman seitsemäs ehdotuspyyntö julkaistaan 1. helmikuuta 2005.
Some of these programmes concern all or part of the new ‘European neighbourhood policy’ in regard to third countries that are not candidates for EU membership (Russia, Belarus and Ukraine).
Osa näistä ohjelmista koskee kokonaan tai osittain EU:n uutta naapurialuepolitiikkaa niitä rajanaapureina olevia kolmansia maita kohtaan, jotka eivät ole ehdokasmaita (Venäjä, Valko-Venäjä, Ukraina).
The objectives of the nine programmes can be briefly summarised as follows.
Näiden yhdeksän ohjelman tavoitteet ovat lyhyesti seuraavat: p Liettua/Puola/Venäjä (Kaliningradin alue).
p Czech Republic/Poland: The aim is to improve http://www.bsrinterreg.net/ news.html
Tšekin tasavalta / Puola.
With the focus on sustainable development, this programme aims to overcome obstacles to the integration and competitiveness of the beneficiary zones created by the border. The programme will also help consolidate their cultural and historical links.
Tavoitteena on parantaa elinolosuhteita ja kilpailukykyä kannustamalla infrastruktuurien uudistamista ja laajentamista sekä rajaalueiden paikallista sosiaalis-taloudellista kehitystä.
p Hungary/Romania and Hungary/Serbia and p Slovak Republic/Czech Republic: This programme aims to create an economically, socially and culturally integrated crossborder area, in particular through tourism, rural development, and preservation of the landscape and traditions.
Sen kohteena ovat erityisesti henkilöstöresurssit, luonnonperintö ja kulttuuriperintö sekä rajatylittävät infrastruktuurit (liikenne ja ympäristö).
p Poland/Belarus/Ukraine: The challenge is to
Slovakia / Tšekin tasavalta.
Montenegro: This programme seeks to foster closer relations between populations, local authorities and economic players to create a solid foundation for optimising development opportunities for the whole area.
Ohjelman tavoitteena on luoda taloudellisesti, sosiaalisesti ja kulttuurisesti yhtenäinen raja-alue matkailun ja maaseudun kehittämisen sekä maisemanhoidon ja perinteiden säilyttämisen avulla.
1) Tacis (technical assistance to the Commonwealth of Independent States): countries that are former members of the USSR; Phare: pre-accession aid;
Ohjelman tavoitteena on lähentää toisiinsa väes- p Puola/Valko-Venäjä/Ukraina.
CARDS (Community Assistance for Reconstruction, Development and Stabilisation): aid for the stabilisation process in the western Balkans.
(*) Tacis: tekninen apu entisestä Neuvostoliitosta irtautuneille kolmansille maille; Phare: liittymistä valmisteleva tuki; CARDS: tuki Länsi-Balkanin olojen vakiinnuttamisprosessille.
p Slovenia/Hungary/Croatia: The aim is to overcome obsta- p Italy/Malta: By pursuing a policy of crossborder cohesion and sustainable development, this programme seeks to encourage the economic, social and cultural integration of Malta and south-east Sicily.
Ohjelmalla pyritään edistämään Maltan ja Sisilian kaakkoisosien taloudellista, sosiaalista ja kulttuurista yhdentymistä tavoitteen mukaisesti. Muita tavoitteita ovat elinolojen parantaminen, taloudellinen ja sosiaalinen koheesio sekä kestävä kehitys.
cles created by the border and to create a common space conducive to increased competitiveness in a European context, improved living conditions, economic and social cohesion and sustainable development.
rajat ylittävän koheesiopolitiikan ja alueiden kestävän kehityksen avulla.
(million EUR)
Ohjelmat
Actions in third countries (1)
Kokonaiskustannukset
Population (millions)
Jäsenvaltiot
Contribution by third countries
Kolmansienmaiden osuus
) Tacis (technical assistance to the Commonwealth of Independent States): countries that are former members of the USSR; Phare: pre-accession aid; CARDS (Community Assistance for Reconstruction, Development and Stabilisation): aid for the stabilisation process in the western Balkans.
(*) Tacis: tekninen apu entisestä Neuvostoliitosta irtautuneille kolmansille maille; Phare: liittymistä valmisteleva tuki; CARDS: tuki Länsi-Balkanin olojen vakiinnuttamisprosessille.
ISPA for broader cohesion
Ispa laajentaa koheesiota
The ISPA annual report 2003 states that the 10 countries that benefited from ISPA (Instrument for Structural Policy for Pre-Accession) in 2003 received during that year a total contribution of almost EUR 1.25 billion for 75 new projects.
Vuotta 2003 koskevassa Ispan vuosikertomuksessa todetaan, että kyseisenä vuonna liittymistä edeltävästä rakennepolitiikan välineestä (Ispa) myönnettiin yhteensä lähes 1,25 miljardia euroa 10 maan 75 uuden hankkeen tukemiseksi.
That same year, payments made totalled almost EUR 424 million, 14 % more than in 2002.
Samana vuonna Ispan suorittamien maksujen määrä oli lähes 424 miljoonaa euroa, mikä on 14 prosenttia enemmän kuin vuonna 2002.
324 projects including 212 for the environment, 102 for transport and 10 for the related extended decentralised implementation system (EDIS). At the end of 2003, some 90 % of the ISPA allocation for the whole of the period 2000–06 had been allocated to projects that had already been, or were about to be, implemented, with financing commitments of 61.7 %.
asianmukaista hajautettua täytäntöönpanojärjestelmää (Extended Decentralised Implementation System / EDIS).Vuoden 2003 lopussa noin 90 prosenttia Ispan määrärahoista kaudelle 2000–2006 oli jo myönnetty käynnistetyille tai pian käynnistettäville hankkeille, joiden osalta rahoitussitoumukset ovat 61,7 prosenttia.
For the new Member States, this means that some of the Cohesion Fund grants are already covered by the ISPA commitments for eligible projects.
Uusien jäsenvaltioiden osalta tämä merkitsee sitä, että osa koheesiorahaston määrärahoista on jo katettu tukikelpoisia hankkeita koskevilla Ispan sitoumuksilla.
The year 2003 was the last for ISPA’s activity in eight of the countries covered by the instrument because, in 2004, they became EU Member States.
Vuosi 2003 oli rakennepoliittisen välineen viimeinen toimintavuosi unionin jäseniksi vuonna 2004 liittyneissä kahdeksassa maassa.
The Cohesion Fund consequently took over from ISPA, and ongoing projects were transferred.
Sen korvasi koheesiorahasto, johon käynnissä olevat hankkeet siirrettiin.
It should be remembered that the ISPA instrument was modelled on the Cohesion Fund with the object of co-financing major environmental and transport infrastructure in the central and east European countries (CEECs) and to help them adapt to Community legislation in these fields.
Todettakoon, että Ispa perustettiin koheesiorahaston mallin mukaisesti Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE-maat) mittavien ympäristö- ja liikenneinfrastruktuurihankkeiden yhteisrahoitusta varten ja auttamaan näitä maita omaksumaan kyseisten alojen yhteisön lainsäädännön.
It is also worth noting that the annual resources of the Cohesion Fund for the new Member States for the period 2004–06 are more than three times what they were under the ISPA instrument: EUR 2.8 billion compared with EUR 0.75 billion.
On huomattava, että koheesiorahaston vuotuiset määrärahat uusille jäsenvaltioille kaudella 2004–2006 ovat kasvaneet yli kolminkertaisiksi verrattuna Ispan määrärahoihin eli koheesiorahastolla on käytössään 2,8 miljardia euroa, Ispalla 0,75 miljardia euroa.
Bulgaria and Romania continue to benefit from ISPA, with gradually increased financing until the end of 2006.
Bulgaria ja Romania ovat edelleen Ispan edunsaajamaita, joiden rahoitusta on asteittain lisätty vuoden 2006 loppuun.
Croatia also became a beneficiary on 1 January 2005.
Kroatiasta sitä vastoin tuli edunsaajamaa 1. tammikuuta 2005.
The report highlights the considerable progress in implementing measures and stresses ISPA’s role in helping the CEECs adapt to Community legislation, undertake major reforms of the sectors concerned, embark on a strategic approach to priority investments, prepare for the EU’s structural policy and, in particular, manage Cohesion Fund aid.
Kertomuksessa todetaan toimenpiteiden täytäntöönpanossa saavutetut merkittävät edistysaskeleet ja korostetaan Ispan roolia KIE-maiden tukijana yhteisön lainsäädännön omaksumisen helpottamiseksi näissä maissa. Ispan ansiosta KIE-maissa on myös toteutettu perinpohjaisia muutoksia asianomaisilla aloilla, opittu tekemään strategisia ensisijaisia investointeja, valmistautumaan EU:n rakennepolitiikkaan ja hallinnoimaan koheesiorahaston tukia.
The implementation of quality projects, supported by many technical assistance measures, made it possible for the responsible administrations to ‘learn by doing’ and to strengthen their abilities in concluding public works contracts, management and financial control, and in public/private partnerships.
Laatuhankkeiden toteuttamista on tuettu lukuisilla teknisen avun toimenpiteillä, minkä ansiosta hankkeiden vastuuhenkilöt ovat saaneet oppia käytännön työssä ja voineet hioa julkisten hankintasopimusten tekemiseen, varainhoitoon ja sen valvontaan sekä julkisten ja yksityisten kumppanuuksien solmimiseen liittyviä taitojaan.
For more information, consult the report at the website
Lisätietoja asiasta on sivustolla http://www.europa.eu.int/comm/regional_
The projects adopted in 2003 included 60 environmental projects (65 % of the EU’s total contribution, mainly for water management and wastewater and waste management) and 15 road and rail projects situated along pan-European transport corridors.
Vuonna 2003 hyväksyttiin 60 ympäristöhanketta (joiden osalta EU:n kokonaisrahoitusosuus on 65 prosenttia; hankkeiden tarkoituksena on kehittää erityisesti vesihuoltoa ja jäteveden ja jätteiden käsittelyä) sekä 15 rautatie- ja maantiehanketta, jotka koskevat yleiseurooppalaisia liikennekäytäviä.
From the time of its launch in 2000 to 2003, ISPA provided more than EUR 7 billion (about 65 % pf the total eligible costs), co-financing http://www.europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docoffic/official/repor_en.htm
Koko toimintakautensa ajan (2000–2003) Ispasta on yhteisrahoitettu yli 7 miljardilla eurolla (noin 65 prosenttia kaikista tukikelpoisista kustannuksista) 324:ää hanketta, joista 212 koski ympäristöä, 102 liikennettä ja 10 policy/sources/docoffic/official/repor_en.htm
The Structural Funds near you
Rakennerahastot paikallisesti
This issue of Inforegio news is accompanied by a factsheet presenting cohesion policy in your country for the present programming period.
Tämän Inforegio-tiedotuslehden numeron liitteenä olevassa tietolomakkeessa esitellään maanne koheesiopolitiikkaa kuluvalla ohjelmakaudella.
An identical factsheet exists for each Member State as well as for Bulgaria, Croatia (to be published) and Romania.
Vastaavanlainen tietolomake on kaikista jäsenvaltioista sekä Bulgariasta, Kroatiasta (ilmestyy piakkoin) ja Romaniasta.
Factsheets on cohesion policy at regional level are available for the old Member States (except Denmark and Luxembourg).
Alueellista koheesiopolitiikkaa koskevat tietolomakkeet on saatavissa kaikkien vanhojen jäsenvaltioiden osalta (Tanskaa ja Luxemburgia lukuun ottamatta).