natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The contents of this report do not necessarily reflect the official opinion of the European Communities or other European Communities institutions.
Tämän raportin sisältö ei välttämättä vastaa Euroopan komission tai muiden yhteisön toimielimien virallisia kantoja.
Neither the European Environment Agency nor any person or company acting on the behalf of the Agency is responsible for the use that may be made of the information contained in this report.
Euroopan ympäristökeskus tai sen nimissä toimiva henkilö tai yritys eivät vastaa tämän raportin sisältämän tiedon mahdollisista käyttötarkoituksista.
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet.
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä Internetissä Europa-palvelimen kautta (http:// europa.eu.int).
It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int)
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 1999
Printed on recycled and chlorine-free bleached paper
Painettu kloorivalkaisemattomalle paperille
European Environment Agency Kongens Nytorv 6 DK-1050 Copenhagen K Denmark Tel: +45 33 36 71 00 Fax: +45 33 36 71 99 E-mail: eea@eea.eu.int
Euroopan ympäristökeskus Kongens Nytorv 6 DK-1050 Kööpenhamina K Tanska Puhelin: +45 33 36 71 00 Telekopio: +45 33 36 7199 Sähköposti: eea@eea.eu.int Kotisivu: http://www.eea.eu.int
Some progress, but a poor picture overall
Jonkin verran edistystä mutta kehno kokonaiskuva
On target-on time?
Tavoitteessa - ajoissa?
Where the pressures are coming from
Mistä paineet ovat peräisin?
Are we making progress towards integration?
Etenemmekö kohti yhdentymistä?
Challenge and opportunities of the EU enlargement
EU:n laajentumisen haaste ja mahdollisuudet
Closing the information gaps
Tiedoissa olevien aukkojen paikkaaminen
The Agency has previously reported that despite more than 25 years of Community Environmental Policy - which has been successful in its own terms — general environmental quality in the EU is not recovering significantly, and in some areas, it is worsening.
Euroopan ympäristökeskus on aiemmin todennut, että vaikka yhteisön ympäristöpolitiikkaa joka sinänsä on ollut menestys - onkin harjoitettu yli 25 vuotta, EU:n ympäristön laadussa ei yhisesti ottaen ole. tapahtunut merkittävää elpymistä, ja joillakin alueilla laatu on jopa huonontumassa.
This present report confirms both that situation and the fact that the unsustainable development of some economic sectors is the major barrier to improvement.
Tässä raportissa vahvistetaan tämän tilanteen lisätä se seikka, että joillakin talouden aloilla vallitseva kestävän kehityksen vastainen kehitys on suurin este laadun paranemiselle.
Op to now what has been missing has been an assessment of whether the actual economic, sectoral and environmental policies over the next decade or so will bring improvements, or whether there are trends and developments pushing us off target and seriously challenging substantial progress.
Ennen tätä ei ollut vielä arvioitu sitä, pystytäänkö nykyisen talouspolitiikan, alakohtaisten toimintalinjojen ja ympäristöpolitiikan avulla saavuttamaan parannuksia ensi vuosikymmenen aikana vai onko havaittavissa sellaista edistystä ja sellaisia kehityssuuntauksia, jotka estävät meitä pääsemästä tavoitteeseen ja jotka muodostavat vakavan uhan kestävälle kehitykselle.
This report, Environment in the European Union at the turn of the century' is designed to address this issue and provide information on current state and future trends of direct use for deciding on sound and effective measures to really improve and protect the environment, and to move towards more sustainable development (Amsterdam Treaty, Articles 2 and 6).
Tämä raportti, "Ympäristö Euroojmn unionissa vuosisadan vaihteessa", pyrkii käsittelemään tätä kysymystä ja antamaan nykytilasta ja tulevista kehityssuuntauksista sellaisia tietoa, josta olisi välitöntä hyötyä päätettäessä järkevistä ja tehokkaista toimenpiteistä, niin että voitaisiin todella parantaa ja suojella ympäristöä ja edetä kohti entistä kestävämpää kehitystä (Amsterdamin sopimus, 2 ja 6 artikla).
What do we see?
Mitä on näköpiirissä ?
In summary, most of the major challenges will continue over the next decade, namely significant societal developments (in GDP, population, consumption) and, despite some notable exceptions, a general failure to de-link these from environmental pressures; increasing environmental burdensfrom the growth of road and air transport, and general urbanisation and 'suburbanisation '; degradation of the rural environment; and increasingly significant risks to the valuable natural and biodiversity assets of central and eastern European countries, as well to those remaining in southern and Mediterranean countries and in northern and western Europe.
Lyhyesti sanottuna valtaosa keskeisistä haasteista tuke säilymään ensi vuosikymmenen aikana, nimittäin yhteiskunnassa tapahtuva merkittävä kehitys (BKT.n, väestömäärän ja kulutuksen osalta) ja se, ettei joistakin huomattavista ροίΜΐ6η^5ΐα huolimatta tämän kehityksen ja ympäristöön kohdistuvien paineiden kasvun välistä yhteyttä ei yInsesti ottaen onnistuta purkamaan; maantie-ja lentoliikenteen kasvu sekä yleinen kaupungistuminen ja "esikaupungistuminen " kuormittavat ympäristöä yhä enemmän; maaseutuympäristö on pilaantumassa; Keski-ja Itä-Euroopan maiden arvokkaat luonnonvarat ja biologinen monimuotoisuus sekä eteläisissä ja Välimeren maissa ja Pohjois-ja Länsi-Euroopassa vielä jäljellä olevat luonnonvarat ja biologinen monimuotoisuus ovat entistä enemmän uhattuina.
But also we see some still small but fast-growing positive signals that should be known about more widely, disseminated and encouraged: growth in wind energy; cycling taking higher percentages of some cities ' traffic; pesticide-free areas or
Näköpiirissä on kuitenkin myös joitakin toistaiseksi pieniä mutta nopeasti kasvavia myönteisiä signaaleja, joiden pitäisi olla laajemmin
municipalities being declared in many countries; a significant growth in organic agriculture; improving energy efficiency in many countries; some EU countries establishing indicators and even quantitative targets to master unsustainable development; and many municipalities and companies embracing sustainability as afeasible and profitable process developing their own local Agenda 21 programmes at local and business level.
tiedossa, joita pitäisi levittää ja joihin pitäisi kannustaa: tuulienergia on lisääntynyt; polkupyöräily on lisääntymässä joidenkin kaupunkien liikenteessä; alueita tai kuntia on nimetty torjunta-aineettomiksi useissa maissa; luonnonmukainen viljely on lisääntynyt merkittävästi; energiatehokkuus on parantunut useissa maissa; muutamissa EU-maissa on otettu käyttöön indikaattoreita ja jopa määrällisiä tavoitteita kestävän kehityksen vastaisen kehityksen hillitsemiseksi; monet kunnat ja yritykset pitävät kestävää kehitystä kannattavana ja tuottavana prosessina ja laativat omia paikallisia Agenda 21 -ohjelmiaan paikallis-ja yritystasolla.
What else do we need to identify and report on that could help in improving environmental quality and overcoming unsustainable trends?
Voisimmeko ottaa selvääja kertoa vielä muista asioista, joiden avutta voitaisiin parantaa ympäristön laatuaja torjua kestämättömiä tuotantoja kulutustapoja?
As the Agency has struggled to build a seamless monitoring and reporting system, what has been missing is a more structured reference model with indicators and eventually targets for the main issues.
Kun Euroopan ympäristökeskus on pyrkinyt luomaan saumatonta seuranta- ja raportointijärjestelmää, ή ole ollut olemassa järjestelmällistä viitemallia, joka sisältäisi pääkysymyksiä koskevat indikaattorit ja loppujen lopuksi myös tavoitteet.
In short, we have not had the instruments to make the socio-economic system accountable, in environmental and sustainability tenns, to encourage and reward it to take a sustainable path.
Lyhyesti sanottuna meillä ei ole ollut niitä välineitä, joiden avulla sosioekonomisesta järjestelmästä tehtäisiin vastuuvelvollinen ympäristöön ja kestävään kehitykseen liittyvissä asioissa ja joiden avulla sitä rohkaistaisiin ja houkuteltaisiin valitsemaan kestävä kehitys.
The Agency will now move a further step forward by implementing the new obligation (Review of the 1210/1990 Council Regulation) to issue regular reports based on indicators.
Ympäristökeskus ottaa nyt uuden askeleen eteenpäin panemalL· täytäntöön uuden velvoitteen (tarkistettu neuvoston asetus 1210/ 1990), joka koskee indikaattoreihin perustuvien säännöllisten raporttien antamista.
The first report to be published to provide a set of EU Environment Signah, by the end of 1999, will present an extended package of indicators to show progress and trends.
Ensimmäisessä EU:n ympäristösignaaleja sisältävässä raportissa, joka julkaistaan vuoden 1999 loppuun mennessä, tulee olemaan laaja määrä edistystä ja kehityssuuntauksia kuvaavia indikaattoreita.
From this a set of so-called 'headline indicators ' will be identified.
Niiden perusteella määritellään joukko niin sanottuja "pääindikaattoreita".
Together with GDP (Gross Domestic Product) and other key welfare indicators, attempts are being made to produce a so-called 'well-being index' beyond GDP, to better represent quality of life including environmental quality and progress with sustainability.
BKT:n (bruttokansantuotteen) ja muiden vaurautta kuvaavien pääindikaattorien lisätei pyritään laatimaan BKT.stä poikkeava niin sanottu "hyvinvointi-indeksi", joka kuvaisi paremmin elämänlaatua, johon sisältyvät ympäristön laatu ja kestävässä kehityksessä saavutettu edistys.
Since all this implies change, the political framework is aho important.
Kaikki tämä merkitsee muutosta, joten myös poliittinen kehys on tärkeä.
Environmental policy may have eased some problems, but economic and sectoral policies beyond the control of environmental policy have created new and bigger ones.
Ympäristöpolitiikka on ehkä lievittänyt joitakin ongelmia, mutta ympäristöpolitiikan valvonnan ulkopuolella oleva talouspolitiikka ja politiikan muut alueet ovat synnyttäneet uusia ja entistä suurempia ongelmia.
The integration of environment into other policies is destined to face conflict.
On selvää, että ympäristönäkökohtien sisällyttäminen muihin politiikan alueisiin aiheuttaa ristiriitoja.
However, the 'Cardiff Initiative' (European Council of fune 1998), has begun to operationalise this by calling upon the key economic and sectoral policies (Agriculture, Transport, Energy, Internal Market, Industry, Finance, Development) to be accountable in environmental and sustainability terms. The Helsinki Council in December 1999 should take stock of progress
Kuitenkin "Cardiffin aloitteessa" (kesäkuussa 1998 pidetyssä Euroojtpa-neuvoston kokouksessa) on ryhdytty toteuttamaan tätä ja
Environment in the European Union at the turn of the century and link these sectoral developments with a Global Assessment of the Fifth Environmental Action programme (to which this report is an input).
Joulukuussa 1999 pidettävässä Helsingin Eurooppa-neuvostossa pitäisi arvioida tapahtunutta edistystä ja liittää tämä alakohtainen kehitys viidennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman kokonaisarviointiin (josta tämä raportti on yksi osa).
A coordinated report on indicators (to which the EEA 1999 Environmental signab report is a main contribution) is also to be presented by the European Commission.
Euroopan komission on niin ikään määrä antaa indikaattoreita koskeva koordinoitu kertomus (josta EYK:n ympäristösignaaleista vuonna 1999 antama raportti on keskeinen osa).
The present report is one step on the way to more effective reporting.
Tämä raportti on yksi askel kohti entistä tehokkaampaa raportointia.
The approach taken here is expected to allow for more successful partnerships tackling environment and sustainability issues; partnerships involving policy makers, users and consumers, the ordinary citizen, and not least of all, business and industry, which now understands that there will be no business if it is not sustainable business.
Toivomme, että läliestymistapamme mahdollistaisi entistä menestyksekkäimpiä kumppanuuhia ympäristöön ja kestävään kehitykseen liittyvissä asioüsa; kumppanuuksia, joihin osallistuisivat päättäjät, kuluttajat, tavalliset kansalaisetja ilman muuta myös yritykset ja teollisuus, jotka ymmärtävät nyt sen, ettei liiketoiminta ole mahdollista ilman kestävää kehitystä.
Such developments are part of the move from 'environment as a burden ' to 'environment and as an opportunity'.
Tällainen kehitys on osa sitä, ettei ympäristöä ja kestävää kehitystä niinkään pidetä enää taakkana vaan mahdollisuutena.
Forthcoming reports, and in particular our yearly EU Environmental signals' report based on indicators, should allow a morefrequent monitoring of progress than our three or fiveyearly report have hitherto allowed.
Tulevien raporttien ja erityisesti indikaattoreihin perustuvan EU:n ympäristösignaaleista vuosittain annettavan raportin perusteella tapahtunutta edistystä pitäisi voida seurata tiiviimmin kuin tähän asti joka kolmas tai viides vuosi antamiemme raporttien perusteella.
These reports will also be the opportunity to identify, and perhaps even to focus upon, emerging positive experiences and trends, including indicators on encouraging issues or topics, disaggregated spatial (by Member States) or sectorally.
Näiden raporttien ansiosta on niin ikään mahdollista selvittää ja ehkä jopa korostaa havaittuja myönteisiä kokemuksia ja kehityssuuntauksia ja myös rohkaisevia asioita tai aiheita koskevia indikaattoreita alueellisesti (jäsenvaltioittain) tai alakohtaisesti jaoteltuina.
Both the reporting and accountability frameworks seem to be improving as do the political will, the readiness of the business sector and the public demands and expectations.
Näyttää siltä, että sekä raportointi että raportoinnin kattavuus talouden sektoreihin nähden ovat parantumassa, kuten myös poliittinen tahto, yrityssektorin valmius ja kansalaisten vaatimukset ja odotukset.
We have two big challenges in front of us that could become increasing opportunities for ultimately testing our will and our capacities to improve the environment and quality of life quality and progress towards sustainable development: The climate change challenge or the reduction of greenhouse gases or rational use of fossil fuels (from climate change to a climate for change) and the enlargement of the EU (taking sustainability as a goal and compliance as a result).
Madan edessämme on kaksi suurta haastetta, jotka voisivat olla meille entistä parempia mahdollisuuksia testata viime kädessä haluamme ja kykyämme parantaa ympäristöä ja elämänlaatua ja edetä kohti kestävää kehitystä: ilmastonmuutokseen liittyvä haaste tai kasvihuonekaasujen vähentäminen tai fossiilisten polttoaineiden järkevä käyttö (ilmastonmuutoksesta mielipide-ilmaston muutokseen) sekä EU:n laajentuminen (jossa kestävä kehitys on päämääränä ja sen noudattaminen lojpputulos).
Let us do it.
Toteuttakaamme nämä.
This summary is split into two main parts.
Tämä yhteenvetojakautuu kahteen erilliseen osaan.
The first (present booklet) analyses the situation and prospects for the environmental issues covered by the main report Environment in the European Union at the turn of the century.
Tässä ensimmäisessä osassa) analysoidaan tilannettaja tulevaisuudennäkymiä niiden ympäristökysymysten osalta, joita on käsitelty varsinaisessa raportissa 'Ympäristö Euroopan unionissa vuosisadan vaihteessa".
In doing so, links are made to performance now and in the future against agreed political targets at the EU level, to the wider impacts of environmental degradation on human health, biodiversity and sensitive landscapes and areas, and to how activities in key economic sectors contribute to environmental trends.
Niitä verrataan siihen, millainen on suorituskyky sovittuihin poliittisiin tavoitteisiin nähden EU:n tasolla nykyhetkelläja tulevaisuudessa, mitkä ovat laajemmin ympäristön pilaantumisen vaikutukset ihmisten terveyteen, biologiseen monimuotoisuuteen ja ympäristön kannalta herkkiin maisemiinja alueisiinja miten toiminnat talouden pääaloilla vaikuttavat ympäristön kehityssuuntauksiin.
Two important EU political considerations are also addressed - progress with the integration of environmental considerations in sectoral policies, and the situation and prospects for those countries expecting to join the EU under the Accession process.
Lisäksi käsitellään kahta EU:n politiikan kannalta tärkeää näkökohtaa - sitä, miten ympäristönäkökohdat on onnistuttu sisällyttämään alakohtaisiin toimintalinjoihin, sekä tilannettaja tulevaisuudennäkymiä niissä EU:njäsenyyttä hakeneissa maissa, joiden liittymisprosessi on meneillään.
Good quality data and information are needed to underpin such analyses, hence an assessment is given on progress with plugging gaps and where further work needs to be given priority consideration.
Tällaisia analyyseja laadittaessa tarvitaan laadukasta tietoa, joten lisäksi arvioidaan sitä, miten tiedoissa olevien aukkojen paikkaamisessa on edistyttyjä millä alueilla tarvitaan ensisijaisesti lisätoimenpiteitä.
The second booklet (Appendix) provides more detailed summary analysis of the environmental issues addressed by the main report.
Toinen osa sisältää yksityiskohtaisemman kokoavan analyysin varsinaisessa raportissa käsitellyistä ympäristökysymyksistä.
Some progress, but a poor picture overal
Jonkin verran edistystä mutta kehno kokonaiskuva
What has been achieved, and in what areas - and what is the outlook?
Mitä on saavutettuja niillä alueilla -ja millaiset ovat tulevaisuudennäkymät?
From the summary table below, which shows the situation and prospects for both pressures and impacts for the main environmental problems, it appears that apart from significant and positive cuts in ozone-depleting substances, progress in reducing other pressures on the state of the environment has remained largely insufficient - in spite of positive trends in some areas such as reducing emissions contributing to acidification, or phosphorus discharges to rivers.
Alla olevasta kokoomataulukosta, jossa kuvataan sekä paineiden että vaikutusten tilannettaja tulevaisuudennäkymiä keskeisten ympäristöongelmien osalta, käy ilmi, että vaikka otsonikerrosta heikentävien aineiden vähentämisessä on saavutettu merkittävää ja myönteistä edistystä, muiden ympäristön tilaan kohdistuvien paineiden vähentämisessä ei vieläkään ole edistytty riittävästi -huolimatta myönteisistä kehityssuuntauksistajoillakin alueilla, kuten happamoitumiseen vaikuttavien päästöjen taijokien fosforipäästöjen vähentämisessä.
Environmental Issues
Ympäristökysymykset
State & li Tipact Present Future Present
Tila & Vaikutus Nykyhetki Tulevaisuus Nykyhetki
Greenhouse Gases and Climate Change
Kasvihuonekaasut ja ilmastonmuutos
Transboundary Air Pollution e
Veden kuormittuminen θ e e e
Water Stress
Maaperän pilaantuminen
Genetically Modified Organisms
Biologinen monimuotoisuus
Human Health φ ο
Ihmisten terveys
Rural Areas
Maaseutualueet φ
Mountain Areas
Vuoristoalueet φ
Legend: tñ¡ uncertain (partial quantitative/expert analysis available)
._. jonkin verran muttei riittävästi myönteistä kehitystä ji ei varmaa tietoa (vain osa määrällisestä tai asiantuntija-analyysista saatavilla) ι määrällisiä tietoja ei saatavilla
Assessment of progress over the past 5­10 years and trends up to 2010 (2050 for Climate Change and Ozone Depleting Substances).
Arvio viimeisten 5-10 vuoden aikana tapahtuneesta edistyksestä ja kehityssuuntaukset vuoteen 2010 asti (ilmastonmuutoksen ja otsonikerrosta heikentävien aineiden osalta vuoteen 2050 asti).
The indications about the pressures show how factors, such as emissions of pollutants or land use, which give rise to the problems, are changing.
Paineita koskevat indikaattorit osoittavat, miten sellaiset ongelmia aiheuttavat tekijät kuin saastepäästöt tai maankäyttö ovat muuttumassa.
The information about state and impacts indicate how these pressures are feeding through into changing environmental quality.
Tilaa ja vaikutusta koskevista tiedoista käy ilmi, miten nämä paineet osaltaan muuttavat ympäristön laatua.
The outlook for most of the pressures is also not encouraging, in particular with future emissions increasing in problem areas that have appeared difficult to tackle: greenhouse gas emissions, chemicals and waste.
Tulevaisuudennäkymät useimpien paineiden osalta eivät myöskään ole rohkaisevia, sillä päästöt lisääntyvät tulevaisuudessa erityisesti sellaisilla ongelma-alueilla, joihin puuttuminen on osoittautunut vaikeaksi eli esimerkiksi kasvihuonekaasujen päästöjen, kemikaalienjajätteiden osalta.
These pressures feed through into an equally troubling story about the state of the environment.
Nämä paineet antavat yhtä lailla huolestuttavan kuvan ympäristön tilasta.
Here, no overall positive trends can be depicted within the scope of the outlooks.
Tältä osin tulevaisuudennäkymissä ei voida havaita kokonaisuudessaan myönteisiä kehityssuuntauksia.
For most of the issues there has either been insufficient progress towards recovery of a healthy environment, or unfavourable underlying developments.
Useimpien kysymysten osaltajoko ympäristön tervehdyttämisessä ei ole edistytty riittävästi tai sitten taustalla tapahtunut kehitys on ollut epäsuotuisaa.
Adverse developments are expected concerning impacts from climate change and waste generation.
Epäsuotuisaa kehitystä odotetaan tapahtuvan ilmastonmuutoksenjajätteiden syntymisen vaikutusten osalta.
Some limited developments are nevertheless anticipated where impacts relate, for example, to transboundary air pollution, water pollution and air quality in cities, are expected to improve.
Rajoitettua kehitystä ennustetaan kuitenkin tapahtuvan esimerkiksi valtiosta toiseen tapahtuvan ilman epäpuhtauksien kulkeutumisen, vesien pilaantumisen ja kaupunkien ilmanlaadun vaikutusten osalta.
There remain, however, considerable uncertainties.
On kuitenkin olemassa huomattavia epävarmuustekijöitä.
Due either to a lack of data in some areas (such as in soil, biodiversity or pesticides in groundwater) or to uncertainties about future socio-economic developments, it is difficult to understand clearly the direction in which we are heading.
Joko joillakin alueilla (kuten maaperän, biologisen monimuotoisuuden tai pohjavesien torjunta-aineiden osalta) esiintyvän tiedonpuutteen tai tulevaan sosioekonomiseen kehitykseen liittyvien epävarmuustekijöiden vuoksi on vaikea nähdä selvästi, mihin suuntaan olemme menossa.
It is particularly difficult to assess the prospects of important emerging issues, which are also of rising public concern'such as human health issues, hazardous substances and genetically modified organisms.
On erityisen vaikea arvioida sellaisten tärkeiden uusien kysymysten tulevaisuudennäkymiä, jotka myös huolestuttavat entistä enemmän kansalaisia, kuten ihmisten terveyteen liittyvät kysymykset, vaaralliset aineet tai geneettisesti muunnetut organismit.
Consequently, the state of the European Union's environment remains a serious concern.
Näin ollen Euroopan unionin ympäristön tila on edelleen vakava huolenaihe.
And while the evidence is that actions in some areas - e.g. acidification -to pre-empt and prevent environmental damage are improving, and yielding major dividends, it is clear that more needs to be done across a large front to improve environmental quality and ensure progress towards sustainability. In particular, environmental actions need to be integrated more closely into economic measures.
Vaikka näyttääkin siltä, että joillakin alueilla -esimerkiksi happamoitumisessa - ympäristövaurioiden estämiseenja torjumiseen liittyvät toimenpiteet ovat parantumassaja ne tuottavat entistä parempaa tulosta, laajoilla alueilla on selvästikin tehtävä enemmän, jotta voitaisiin parantaa ympäristön laatuaja edetä kohti kestävää kehitystä -ja erityisesti ympäristötoimenpiteet on sisällytettävä entistä paremmin taloudellisiin toimenpiteisiin.
As Box 'Where are we now?' also shows, the overall picture is a very mixed one.
Kuten myös laatikosta "Missä nyt mennään?" käy ilmi, kokonaiskuva on erittäin sekava.
Box: Where are we now?
Laatikko: Missä nyt mennään?