natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Water Framework Directive specifically called for a daughter directive to set out detailed provisions on chemical status and other measures to identify and reverse pollution trends.
Vesipuitedirektiivi edellyttää antamaan johdannaisdirektiivin, jossa säädetään yksityiskohtaisesti kemiallisesta tilasta ja toimenpiteistä nousevien pitoisuusmuutosten kääntämisessä laskeviksi.
A proposal for the new Groundwater Directive to protect groundwater from pollution was presented by the European Commission in September 2003.
Euroopan komission antoi esityksen uudesta pohjavesidirektiivistä pohjaveden suojelemiseksi pilaantumiselta syyskuussa 2003.
It introduced for the first time EU-wide quality objectives which require Member States to monitor and assess groundwater quality on the basis of common criteria and identify and reverse trends in groundwater pollution.
Siinä esitettiin ensimmäistä kertaa EU:n laajuiset pohjavesien laatutavoitteet, jotka velvoittavat jäsenvaltioita tarkkailemaan ja arvioimaan pohjaveden laatua yhteisten kriteerien pohjalta sekä toteamaan ja kääntämään nousevat pitoisuusmuutokset laskeviksi.
By adopting the proposal the Commission fulfilled an obligation under Article 17 of the Water Framework Directive, which requires technical specifications to complement the overall groundwater regulatory regime (covering aspects of characterisation, analyses of pressures and impacts, monitoring, and programme of measures).
Vahvistamalla esityksen Komissio täytti vesipuitedirektiivin Artiklan 17 velvoitteen, jonka mukaan tulee antaa teknisiä määrityksiä täydentämään pohjavesiä koskevia säädöksiä (kattavat ominaispiirteiden tarkastelun, paineiden ja niiden vaikutusten arvioinnin, seurannan ja toimenpideohjelman).
This includes criteria for assessing good chemical status, criteria for the identification of pollution trends and the definition of starting points for trend reversal and complementary elements of the programmes of measures (prevention and limitation of pollutant inputs into groundwater).
Direktiiviesitys sisälsi mm. hyvän kemiallisen tilan arviointikriteerit, perusteet nousevien pitoisuusmuutosten tunnistamiselle ja perusteet niiden kohtien määrittämiseksi, joissa muutossuunnat käännetään laskeviksi sekä täydentäviä elementtejä toimenpideohjelmaan (päästöjen ehkäisemisen ja rajoittamisen toimenpiteet).
All of these elements are linked to the development and implementation of River Basin Management plans whose aim is to achieve “good environmental status” by 2015.
Kaikki edellä esitetyt toimet ovat yhteydessä vesienhoitosuunnitelmien laatimiseen ja toteuttamiseen, joiden tavoite on saavuttaa hyvä ympäristön tila vuoteen 2015 mennessä.
The White Paper on European Governance stresses that regulatory proposals should be considered on the basis of an effective analysis of whether it is appropriate to intervene at EU level and whether regulatory intervention is needed.
Komiteamietintö eurooppalaisesta hallintotavasta korostaa, että säädösesitysten harkinnassa tulisi tehdä tarkastelu siitä, onko aiheellista puuttua asiaan EU- tasolla ja onko säätely lain tasolla tarpeellisella.
This analysis should also assess the potential economic, social and environmental impact of the proposal, as well as the costs and benefits of the chosen approach.
Tarkastelussa pitäisi myös arvioida esityksen mahdollinen taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristöllinen vaikutus, kuin myös valitun lähestymistavan kustannukset ja hyödyt.
In this context, a new integrated impact assessment method has been developed by
Tämän perusteella Komissio kehitti uuden integroidun vaikutusten arviointitavan kuten esitetty neuvonannossa
Directive 2006/12/EC, OJ L102 of 11.04.2006Directive 89/106/EC, OJ L40 of 11.02.1989
Direktiivi 2006/12/EY, OJ L102, 11.04.2006Direktiivi 89/106/EY, OJ L40, 11.02.1989
the Commission as set out in a Communication17 on Impact Assessment.
vaikutusten arvioinnista17.
The aim of the impact assessment is to help structure the policy-making process, identify and assess the problem and the objectives pursued.
Vaikutusten arvioinnin tavoitteena on auttaa rakentamaan säädäntömenettelyä, määrittelemään ja arvioimaan ongelmia ja tavoiteltavia päämääriä.
It identifies the main alternative options for achieving the objectives and analyses their likely impacts.
Siinä määritellään mahdolliset vaihtoehdot tavoitteiden saavuttamiseksi ja niiden mahdollisten vaikutusten analysoimiseksi.
It outlines the advantages and disadvantages of each option and the synergies and trade-offs.
Siinä hahmotellaan jokaisen vaihtoehdon edut ja haitat sekä synergiat ja kompromissit.
It should be considered as an aid to political decision-making and not a substitute for it.
Se pitäisi nähdä apuvälineenä poliittisessa päätöksenteossa eikä sen korvaajana.
A two-stage impact assessment was been carried out for the Commission’s proposal for a directive to protect groundwater against pollution.
Komission esityksestä direktiiviksi pohjaveden pilaantumiselta ja suojelusta tehtiin kaksivaiheinen vaikutusten arviointi.
The two stages were:
Kaksi eri vaihetta olivat:
A short preliminary assessment, carried out in January 2003 that identified the main objectives of the proposal and the key issues to be considered as part of an extended impact assessment, and
Tammikuussa 2003 tehtiin lyhyt alustava arviointi, jossa yksilöitiin esityksen päätavoitteet ja avainkohdat, joita käytettäisiin osana laajennettua vaikutusten arviointia, ja
An extended assessment developed through consultation of other Commission departments, Member States and stakeholders during the period January-April 2003.
Laajennettu arviointi, joka kehitettiin muiden Komission osastojen, jäsenvaltioiden ja eri asianosaisten tahojen avustuksella pohjalta tammi-huhtikuun 2003 aikana.
The impact assessment examines the main features of the proposed Groundwater Directive.
Vaikutusten arviointi tarkastelee ehdotetun pohjavesidirektiivin pääpiirteitä.
In particular, it assesses the options for evaluating the chemical status of bodies of groundwater and for identifying and reversing significant upward trends in the concentrations of pollutants.
Tarkemmin sanottuna se arvioi mahdollisuuksia määrittää pohjavesimuodostumien kemiallista tilaa ja määrittää sekä kääntää merkittävät nousevat pitoisuudet laskeviksi.
It also assesses measures to prevent and control groundwater from point and diffuse sources of pollution.
Siinä myös arvioitiin toimenpiteitä, joilla estetään ja rajoitetaan piste- ja hajakuormituksesta aiheutuvaa pohjaveden pilaantumista.
This extended impact assessment addressed only the economic, social and environmental aspects of the proposal and assumed that related Directives (see § 2.2.2) are, or will be, fully implemented.
Tämä laajennettu vaikutusten arviointi kohdistui vain esityksen taloudellisiin, sosiaalisiin ja ympäristöllisiin näkökulmiin ja siinä oletettiin, että siihen liittyvät direktiivit (ks. kohta 2.2.2) ovat tai tulevat olemaan täysin implementoituja.
It describes various options including the choices which have either been made or which are being considered.
Siitä kuvataan eri vaihtoehdot pitäen sisällään valinnat, jotka on tehty tai joita harkitaan toteutettavaksi.
It also considers the costs and benefits of each option.
Se sisältää myös kunkin vaihtoehdon kustannukset ja hyödyt.
The CIS Working Group on Groundwater
Yhteinen toimeenpano strategia - pohjavesityöryhmä
EU Member States, Norway and the European Commission have jointly developed a common strategy for supporting the implementation of the Water Framework Directive.
EY:n jäsenvaltiot, Norja ja Euroopan Komissio ovat yhdessä kehittäneet yhteisen strategian tukemaan vesipuitedirektiivin toimeenpanoa.
This directive establishes a framework for EU action in the field of water policy (hereafter referred to as the Common Implementation Strategy (CIS) for the Water Framework Directive18).
Tällä direktiivillä vahvistetaan EU-tasolla puitteet vesipolitiikan osalta (jäljempänä vesipolitiikan puitedirektii- vin toimeenpanon yhteiseen strategiaan - CIS18
In this framework, working groups or ad hoc expert groups carry out activities under the umbrella of a Strategic Coordination Group (SCG) composed of Member States and representatives of stakeholder organisations under the supervision of the Commission and EU Water Directors (Figure 6).
Tämän pohjalta työryhmät tai asiantuntijaryhmät toimivat jäsenvaltioista ja asianosaisten organisaatioiden edustajista koostuvan Strategisen koordinaatioryhmän alaisena (SCG), Komission ja EU:n vesijohtajien ohjauksessa (kuva 6).
Water Directors
Vesijohtajat
Strategic Steering Group“WFD and Hydromorphology“Chair: DE, UK and Commission
Sidosryhmä Foorumi“Veden Vähyys and Kuivuus”Pj: Komissio Varapj: FR/ES/IT
Stakeholder Forum“Water Scarcity and Droughts”Chair: Commission Co-Chair: FR/ES/IT
Strateginen Ohjausryhmä“VPD ja Hydromorfologia”Pj: DE, UK ja Komissio
Steering of implementation process Chair: Presidency, Co -chair, Commission
Toimeenpanon johtaminen Pj: Puheenjohtajamaa, Varapj: Komissio
Strategic Steering Group“WFD and Agriculture“Chair: FR, UK and Commission
Strateginen Ohjausryhmä“VPD and Maatalous”Pj: FR, UK ja Komissio
Strategic Coordination Group Coordination of work programme Chair: Commission
Strateginen Koordinaatioryhmä Työohjelman toteuttamisen seuranta Pj: Komissio
Drafting Group“Objectives/Exemptions/Economics“Chair: Commission and DK
Valmisteluryhmä“Tavoitteet/Poikkeukset/Talous”Pj: Komissio ja DK
Working Group D “Reporting”Chair: Commission, EEA and FR
Työryhmä D “Raportointi”Pj: Komissio, EEA ja FR
Working Group A“Ecological Status“Chair: JRC, DE and UK
Työryhmä A“Ekologinen tila”Pj: JRC, DE ja UK
Working Group F“Floods“Chair: Commission
Työryhmä F“Tulvat”Pj: Komissio
“GIS” Expert Network
“GIS” asiantuntijaverkosto
Working Group C “Groundwater”Chair: Commission and AT
Työryhmä C “Pohjavesi”Pj: Komissio ja AT
Working Group E “Priority Substances”Chair: Commission
Työryhmä E “Prioriteettiaineet”Pj: Komissio
“Chemical Monitoring”
“Kemiallinen seuranta”
Stakeholders, NGO’s, Researchers, Experts, etc.
Sidosryhmät, Kansalaisjärjestöt, Tutkijat, Asiantuntijat, jne.
EU Groundwater Working Group (WG C)
EU Pohjavesityöryhmä (WG C)
STRATEGIC CO -ORDINATION GROUP
STRATEGINEN KOORDIANATIORYHMÄ
PLENARY WG CCHAIR: COMCO-CHAIR: AT
TÄYSKOKOUS TYÖRYHMÄ CPJ: KOMISSIOVARAPJ: AT
WFD & Agriculture Steering group Stakeholder Forum Water scarcity & droughts Risk Assessment Lead: AT, WATCH, NICOLE
Sidosryhmä Foorumi Veden vähyys & kuivuus VPD & Maatalous Ohjausryhmä Maankäyttö & Pohjavesi Vetovastuu: Komissio Riskinarviointi Vetovastuu : AT, WATCH, NICOLE
Land Use & Groundwater Lead: COM Compliance & Trends Lead (TV): FR, NLLead (ST guid): AT, UK 22
Vaatimustenmukaisuus & Trendit Vetovastuu (raja-arvot): FR, NLVetovastuu (tila ja trendit ohjeistus): AT, UK 22
Within this framework a technical Working Group on Groundwater was established.
Tämän viitekehyksen alle perustettiin tekninen pohjavesityöryhmä.
Its original mission was to help the European Commission in the development phase of the Groundwater Directive proposal, which took place in 2002-2004.
Työryhmän alkuperäisenä tavoitteena oli avustaa komissiota pohjavesidirektiivin luonnosteluvaiheessa vuosien 2002–2004 välisenä aikana.
The aim of the group then evolved in exchange of information and experiences on groundwater issues as they related to the WFD (e.g. characterisation, risk assessment, monitoring, chemical status and trends, programmes of measures).
Sen jälkeen työryhmän tavoitteina on ollut vaihtaa tietoa ja kokemuksia vesipuitedirektiiviin pohjavesiin liittyvissä asioista (ominaispiirteiden tarkastelut, riskinarviointi, seuranta, kemiallinen tila ja trendit, toimenpideohjelmat).
The members of the working group share information and experiences via different means such as workshops, technical reports and guidance documents which gather participants’ experiences.
Työryhmän jäsenet jakavat tietoa ja kokemuksia eri tavoin kuten työpajoissa, teknisissä raporteissa ja ohjeissa, joihin kootaan osallistuvien tahojen kokemuksia.
The second phase of the working group (20042006) was successful and resulted in the publication of three technical reports (see below).
Työryhmän toinen vaihe (2004–2006) oli menestyksekäs ja johti kolmen teknisen raportin julkaisemiseen (ks. alla).
The Working Group on Groundwater is now entering its third period (2007-2009).
Pohjavesityöryhmä on nyt pääsemässä kolmanteen vaiheeseensa (2007–2009).
The aim is to focus on implementing the new Groundwater Directive and the groundwater elements of the WFD, in particular monitoring and the preparation of the first River Basin Management Plan.
Tavoitteena on keskittyä uuden pohjavesidirektiivin toimeenpanoon ja vesipuitedirektiivin sisältämiin pohjavesiä koskeviin kohtiin, erityisesti seurantaan ja ensimmäisen vesihoitosuunnitelman valmisteluun.
The political negotiation
Poliittinen neuvottelu
Following the Commission’s proposal opinion papers were issued by the Committee of the Regions in December 2003 and by the European Economic and Social Committee and Committee of the Regions in March 2004.
Komission esitykseen saatiin lausunnot EU:n alueiden komiteasta joulukuussa 2003 ja Euroopan talous- ja sosiaalikomiteasta ja EU:n alueiden komiteasta maaliskuussa 2004.
Owing to European Parliament (EP) elections, the first reading could not be completed in 2004 and the debate started again under the new EP (20042009) with a new Rapporteur, Mrs. Krista Klass, who managed to have the first reading adopted in April 2005.
Euroopan parlamentin vaaleista johtuen, ensimmäistä käsittelykierrosta ei saatu loppuun 2004 ja keskustelut käynnistyivät uudelleen uuden Euroopan parlamentin (2004–2009) ja uuden raportoijan, rouva Krista Klassin johdolla, jonka onnistui saada ehdotukselle hyväksyntä ensimmäisen käsittelykierroksen osalta huhtikuussa 2005.
A political agreement was then reached at Council in June 2005, followed up by the adoption of a common position by qualified majority in January 2006.
Poliittinen yksimielisyys saavutettiin EU:n ministerineuvostossa kesäkuussa 2005, jota seurasi yhteisen kannan vahvistaminen määräenemmistöllä tammikuussa 2006.
The second reading was adopted by the European Parliament in June 2006.
Toinen käsittely aloitettiin Euroopan parlamentissa kesäkuussa 2006.
The Council response to the second reading was adopted in September 2006, opening the way to conciliation negotiations as some amendments could not be accepted by Council (for more details on the political discussions, see the Commission’s communication and opinion on the europa website).
Neuvoston kanta ehdotukseen toisessa käsittelyssä vahvistettiin syyskuussa 2006, minkä seurauksena oli nähtävissä sovittelumenettelyn aloittaminen, koska neuvosto ei voinut kannassaan hyväksyä Parlamentin muutosehdotuksia (enemmän yksityiskohtia poliittisesta keskustelusta ks.
Following long negotiation between the European Parliament and the Council, an agreement was reached in conciliation in October 2006.
Euroopan parlamentin ja Neuvoston pitkän neuvottelun jälkeen sopimus saavutettiin sovittelumenettelyllä lokakuussa 2006.
Key issues in the negotiations concerned the question of ‘no deterioration of groundwater quality’ and the relationship with EU legislation on water pollution by nitrates.
Sovittelussa keskeisiä kysymyksiä olivat kielto heikentää pohjaveden laatua ja direktiivin suhde olemassa olevaan EU- lainsäädäntöön koskien veden pilaantumista nitraateilla.
The conciliation enabled a compromise to be reached which establishes clear requirements to prevent any deterioration of groundwater status and sets a nitrates standard of 50 mg/l as one of the criteria for good chemical status to be achieved by 2015.
Sovittelumenettelyssä saavutettu kompromissi vahvisti selvät vaatimukset ehkäistä pohjaveden tilan heikentämistä ja pohjaveden nitraattipitoisuudelle 50 mg/l laatustandardin yhdeksi hyvän kemiallisen tilan kriteeriksi, joka tulee saavuttaa vuoteen 2015 mennessä.
It also keeps the Nitrates Directive unchanged.
Tämä pitää myös nitraattidirektiivin muuttumattomana.
The new directive was formally adopted in December 2006.
Uusi direktiivi hyväksyttiin virallisesti joulukuussa 2006.
It complements the Water Framework Directive by clearly establishing environmental objectives for groundwater chemical status and ensures continuity with the original 1980 Groundwater Directive on the protection of groundwater against pollution caused by dangerous substances until it is repealed under the WFD by the end of 2013.
1 voitteet pohjaveden kemialliselle tilalle, ja takaa jatkuvuuden alkuperäisen vuodelta 1980 peräisin olevan direktiivin poh- javeden suojelusta vaarallisten aineiden aiheuttamaa pilaantumista vastaan kunnes se kumoutuu vesipuitedirektiivillä vuoden 2013 loppuun mennessä.
Building blocks of the directive
Direktiivin kulmakivet
The new Groundwater Directive (GWD) establishes a regime which sets underground water quality standards and introduces measures to prevent or limit inputs of pollutants into groundwater.
Uudessa pohjavesidirektiivissä4vahvistetaan hallinnolliset menettelyt, joiden mukaisesti asetetaan pohjaveden laatustandardit ja toimenpiteet, joilla estetään tai rajoitetaan pohjavettä pilaavia päästöjä.
The directive establishes quality criteria that take into account local characteristics and allows for further improvements to be made based on monitoring data and new scientific knowledge.
Direktiivissä vahvistetaan laatukriteerit, joiden osalta huomioidaan alueelliset ominaispiirteet ja joita voidaan tarkistaa seurannan ja uuden tutkimustiedon perusteella.
The directive thus represents a proportionate and scientifically sound response to the requirements of the Water Framework Directive (WFD) as it relates to assessments on chemical status of groundwater and the identification and reversal of significant and sustained upward trends in pollutant concentrations.
Direktiivi edustaakin suhteellisia ja hyvin perusteltua tieteellistä vastausta vesipuitedirektiivin vaatimuksille niiltä osin mitä tulee pohjaveden kemiallisen tilan arviointiin sekä merkittävien ja pysyvien nousevien pilaantumistrendien tunnistamiseen ja kääntämiseen laskeviksi.
Member States will have to establish the standards (threshold values) at the most appropriate level and take into account local or regional conditions.
Jäsenvaltioiden tulee vahvistaa raja-arvot (laatunormit) katsomallaan soveltuvalla tasolla ja ottaa huomioon paikalliset ja alueelliset olosuhteet.
Complementing the WFD, the Groundwater Directive requires that:
Vesipuitedirektiiviä täydentäen pohjavesidirektiivi vaatii:
■ groundwater threshold values (quality standards) be established by Member States by the end of 2008;
■ jäsenvaltioita vahvistamaan pohjaveden raja-arvot (laatunormit) vuoden 2008 loppuu mennessä;
■ pollution trend studies be carried out using existing data and monitoring data which are mandatory under the WFD (referred to as “baseline level” data obtained in 2007-2008);
■ tekemään selvityksiä pilaantumistrendeistä olemassa olevan tiedon ja vesipuitedirektiivissä jo asetetun seurannan tietojen perusteella (viitaten perustasoon, jonka tiedot hankitaan vuosina 2007-2008);
■ pollution trends be reversed so that environmental objectives are achieved by 2015 using the measures set out in the WFD;
■ kääntämään pilaantumista osoittavat pitoisuusmuutokset siten, että ympäristötavoitteet voidaan saavuttaa vuoteen 2015 mennessä käyttäen vesipuitedirektiivissä asetettuja toimenpiteitä;
■ measures to prevent or limit inputs of pollutants into groundwater be operational so that WFD environmental objectives can be achieved by 2015;
■ asettamaan toimenpiteitä pohjavettä pilaavien päästöjen estämiseksi ja vähentämiseksi siten, että vesipuitedirektiivin ympäristötavoitteet voidaan saavuttaa vuoteen 2015 mennessä;
■ reviews of the technical provisions of the directive be carried out in 2013 and every six years thereafter;
■ tekemään direktiivin teknisten määräysten tarkistukset vuonna 2013 ja sen jälkeen kuuden vuoden välein;
■ compliance with good chemical status criteria (based on EU standards of nitrates and pesticides and on threshold values established by Member States) be achieved by the end of 2015.
■ hyvän kemiallisen tilan kriteerien (perustuu EU- standardeihin nitraateista ja torjunta-aineista sekä jäsenvaltioiden vahvistamiin raja-arvoihin) vaatimusten mukainen tila saavutetaan vuoden 2015 loppuun mennessä.
Good chemical status
Hyvä kemiallinen tila
The definition of good chemical status is given in the WFD.
Hyvän kemiallisen tilan määritelmä annetaan vesipuitedirektiivissä.
In this context, the compliance regime is based on quality objectives (compliance to relevant standards, no saline intrusion) that have to be achieved by the end of 2015.
Sen mukaisesti hyvän tilan saavuttaminen perustuu laatutavoitteisiin (noudattaa olennaisia laatunormeja, ei suolaisen veden pääsyä), jotka on saavutettava vuoden 2015 loppuun mennessä.
The establishment of good chemical status criteria was one of the elements of the mandate of Article 17 of the WFD which had to be set in the new Groundwater Directive.
Hyvän kemiallisen tilan kriteerin vahvistaminen oli yksi vesipuitedirektiivin 17. artiklassa annetuista valtuutuksista, jotka tuli täyttää uudessa pohjavesidirektiivissä.
The direction chosen is based on compliance with EU-wide groundwater quality standards (nitrates and pesticides) which reinforce the parent directives.
Valittu linja perustuu EU- tasoisten pohjaveden laatustandardien noudattamiseen (nitraatit ja torjunta-aineet), mikä vahvistaa alkuperäisten direktiivien vaatimuksia.
Regarding other pollutants, the adoption of numerical values at community level was not considered to be a viable option, considering the high natural variability of substances in groundwater (depending upon hydrogeological conditions, background levels, pollutant pathways, and interactions with different environmental compartments).
Muiden pilaavien aineiden osalta yhteisön tason arvojen asettaminen ei ollut toteuttamiskelpoinen vaihtoehto, ottaen huomioon pohjavedessä esiintyvien aineiden suuren luontaisen vaihtelun (riippuen hydrogeologisista olosuhteista, taustapitoisuuksista, pilaavien aineiden kulkureiteistä, eri ympäristön osien vuorovaikutussuhteista).
In addition, the management of groundwater pollution should focus on actual risks identified by the analysis of pressures and impacts under Article 5 of the WFD.
Lisäksi pohjaveden pilaantumisen hallinnan tulisi keskittyä vesipuitedirektiivin artiklassa 5 säädettyyn paineiden ja vaikutusten tarkastelulla tunnistettuihin todellisiin riskeihin.
Consequently, the regime of the new directive requests Member States to establish their own groundwater quality standards (referred to as “threshold values”), taking identified risks into account and the list of substances given in Annex II of the directive.
Uuden direktiivin säädökset vaativatkin jäsenvaltioita vahvistamaan omat pohjaveden laatunorminsa, joita kutsutaan raja-arvoiksi, ottaen huomioon tunnistetut riskit ja direktiivin liitteessä II annettu ainelista.
Threshold values should be established for all pollutants that characterise groundwater bodies at risk of not achieving the good chemical status objective and this should be done at the most appropriate level, e.g. national, river basin district or groundwater
Raja-arvot tulee asettaa kaikille pilaaville aineille, joiden perusteella pohjavesimuodostumat määritellään riskialueiksi tai ne eivät saavuta hyvän kemiallisen tilan tavoitetta.
The directive provides general guidelines on how to establish threshold values (Annex II).
Direktiivi tarjoaa yleiset linjaukset kuinka raja-arvot tulee asettaa (liite II).