natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Furthermore, people are less satisfied with their personal safety and social life in the new Member States, pointing to the fact that not only material factors, but also other dimensions of life could be improved.
Ihmiset ovat lisäksi vähemmän tyytyväisiä henkilökohtaiseen turvallisuuteensa ja sosiaaliseen elämäänsä uusissa jäsenvaltioissa, mikä antaa ymmärtää, että aineellisten seikkojen lisäksi myös muissa elämän puolissa olisi parantamisen varaa.
Figures show that the east-west gap in the enlarged Union with respect to perceived quality of life and life satisfaction will be much wider than the gap between the Nordic and southern EU-15 Member States.
Luvut osoittavat, että laajentuneessa unionissa idän ja lännen välinen ero koetussa elämänlaadussa ja elämään tyytyväisyydessä on paljon suurempi kuin ero vanhoissa jäsenvaltioissa Pohjoismaiden ja eteläisten jäsenvaltioiden välillä.
The lower mortality rates in the EU-15 countries were not replicated in the new Member States, with the exception of Malta and Cyprus, which display trends comparable to those in the EU-15 countries.
EU:n 15 vanhassa jäsenvaltiossa todettu kuolleisuuden aleneminen ei ollut ominaista uusille jäsenvaltioille lukuun ottamatta Maltaa ja Kyprosta, joissa suuntaus on samanlainen kuin vanhoissa jäsenvaltioissa.
From the late 1980s, when the new Member States of central and eastern Europe entered the transition period, a deterioration in life expectancy was observed.
1980-luvun lopulta, jolloin Keski- ja Itä-Euroopan uusissa jäsenvaltioissa alkoi siirtymäkausi, voitiin todeta elinajanodotteen huononevan.
Differences in male mortality rates between the average of the EU-15 countries and the new Central and East European Member States increased from five years in 1990 to seven years by 1994, before diminishing to six years in 2000.
Ero miesten kuolevuudessa EU:n 15 vanhan jäsenvaltion ja Keski- ja Itä-Euroopan uusien jäsenvaltioiden välillä kasvoi viidestä vuodesta vuonna 1990 seitsemään vuoteen vuonna 1994 ja pieneni sitten kuuteen vuoteen vuonna 2000.
For women the trend was similar although the ‘gap’ was slightly smaller.
Naisten osalta suuntaus oli samanlainen, vaikkakin ero oli hieman pienempi.
…and is also linked to working conditions.
…ja se liittyy myös työoloihin.
More people in the new Member States say they feel excluded, useless and left out of society than in the EU-15 countries.
Ihmiset tuntevat itsensä syrjäytyneiksi, hyödyttömiksi ja yhteiskunnan ulkopuolelle ajautuneiksi yleisemmin uusissa jäsenvaltioissa kuin EU:n 15 vanhassa jäsenvaltiossa.
The highest share is found in Slovakia, where more than a quarter of the population report that they lack a sense of belonging.
Osuus on suurin Slovakiassa, jossa yli neljäsosa ihmisistä ilmoittaa, etteivät he tunne kuuluvansa mihinkään.
Of the new Member States, only Slovenia and Poland have a smaller proportion of respondents who report social exclusion than the EU average of 12%.
Uusista jäsenvaltioista vain Sloveniassa ja Puolassa sosiaalista syrjäytymistä kokevien vastaajien osuus on pienempi kuin EU:n keskiarvo 12 %.
Some 40% of the respondents in a recent survey22 in the new Member States and candidate countries considered that their work affected their health or safety - a much higher figure than the 27% in the EU-15 countries.
Noin 40 % äskettäiseen tutkimukseen22uusissa jäsenvaltioissa ja ehdokasvaltioissa vastanneista katsoi, että heidän työnsä oli terveydelle tai turvallisuudelle haitallista. Osuus on paljon suurempi kuin EU:n 15 vanhassa jäsenvaltiossa, joissa se oli 27 %.
These problems were more pronounced in Latvia and Lithuania, whereas in Estonia, Czech Republic, Slovakia, Hungary, Slovenia and Malta the problems were less acute.
Ongelmat olivat kärjistetympiä Latviassa ja Liettuassa mutta lievempiä Virossa, Tšekissä, Slovakiassa, Unkarissa, Sloveniassa ja Maltalla.
The implementation of the Community acquis with regard to health and safety at work should help improve this situation.
Yhteisön työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön täytäntöönpano parantanee tilannetta.
As the EU population rises by 20%, while its GDP only increases by 4.5%, national and regional income disparities widen and the challenge of promoting social cohesion becomes more important.
Kun EU:n väestö lisääntyy 20 % mutta BKT vain 4,5 %, kansalliset ja alueelliset tuloerot kasvavat ja sosiaalisen koheesion edistäminen tulee entistä tärkeämmäksi.
Enlargement will set new challenges for social cohesion while significant progress was observed in EU-15 over the last decade.
Mielenkiintoista on lisäksi kymmenen uuden jäsenvaltion heterogeenisyys subjektiivisen elämänlaadun suhteen.
Income in 82 regions of the enlarged Union, accounting for 31% of total population, will be below 75% of the EU-25 average.
82:lla laajentuneen unionin alueella, joilla asuu 31 % koko väestöstä, tulot ovat alle 75 % laajentuneen unionin keskiarvosta.
Two thirds of these people live in the new Member States and represent some 95% of their population.
Kaksi kolmasosaa näistä ihmisistä asuu uusissa jäsenvaltioissa, ja heidän osuutensa niiden väestöstä on noin 95 %.
Relative levels of poverty in the new Member States tend to be moderate although absolute income levels and living standards remain very low, particularly among the least well off, as compared to EU-15.
Suhteellinen köyhyys on uusissa jäsenvaltioissa yleensä kohtuullista, mutta absoluuttinen tulo- ja elintaso on yhä hyvin alhainen, varsinkin vähävaraisimpien keskuudessa, EU:n 15 vanhaan jäsenvaltioon verrattuna.
The issues of poverty, social exclusion and quality of living conditions will grow in importance in the enlarged Union.
Köyhyyden, sosiaalisen syrjäytymisen ja elinolojen laadun merkitys kasvaa laajentuneessa unionissa.
In 2002, real GDP in the new Member States of central and eastern Europe exceeded 1989 figures by 13% on average, but this average hides large disparities among countries where a few were still below the 1989 figures.
Reaalinen BKT Keski- ja Itä-Euroopan uusissa jäsenvaltioissa oli vuonna 2002 keskimäärin 13 % suurempi kuin vuonna 1989, mutta keskiarvon taakse kätkeytyy suuria maiden välisiä eroja, ja muutama maa oli yhä vuoden 1989 tason alapuolella.
During transition GDP growth has primarily been productivity driven.
Siirtymäkaudella BKT:n kasvua on ajanut etupäässä tuottavuus.
In the next phase it will be vital to achieve a higher employment dividend from growth.
Seuraavassa vaiheessa on välttämätöntä, että kasvu luo myös työllisyyttä.
For EU-25 the prospect of a shrinking working age population implies that future economic growth will increasingly depend on productivity gains through human capital development and increases in physical capital.
Työikäisen väestön ennustettu supistuminen laajentuneessa unionissa merkitsee sitä, että talouskasvu riippuu tulevaisuudessa entistä enemmän henkilöpääoman kehittämisellä ja fyysisen pääoman lisäämisellä saavutettavasta tuottavuuden paranemisesta.
The quality of human capital will become a critical parameter for sustaining GDP growth.
Henkilöpääoman laadusta tulee ratkaiseva tekijä BKT:n kasvun ylläpitämisessä.
The underlying human capital potential in the new Member States of central and eastern Europe is encouraging as the states can build on the overall good levels of educational attainment.
Keski- ja Itä-Euroopan uusien jäsenvaltioiden hyödyntämätön henkilöpääomapotentiaali on rohkaiseva seikka, sillä valtiot voivat rakentaa pääsääntöisesti hyvän koulutuksen varaan.
Narrowing the e-gap between Member States will become an integral part of social cohesion policies.
Jäsenvaltioiden välisten erojen kaventamisesta tietotekniikan alalla tulee olennainen osa sosiaalisen koheesion politiikkaa.
Human capital development in a broad sense will be the key to economic and social progress.
Henkilöpääoman kehittäminen laajassa merkityksessä on ratkaisevaa taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen kannalta.
It can promote macroeconomic performance and improve labour market opportunities, living conditions and the health status of citizens.
Sen avulla voidaan parantaa makrotalouden suorituskykyä, mahdollisuuksia työmarkkinoilla sekä kansalaisten elinoloja ja terveystilannetta.
Social protection and social participation
Sosiaalinen suojelu ja sosiaalinen osallisuus
Background to pensions reforms in the new Member States of central and eastern Europe
Eläkeuudistusten taustaa Keski- ja Itä-Euroopan uusissa jäsenvaltioissa
Social protection provisions are key instruments for reducing social risks, combating poverty and promoting greater social cohesion.
Sosiaalisen suojelun etuudet ovat keskeisiä välineitä sosiaalisten riskien pienentämiseksi, köyhyyden torjumiseksi ja sosiaalisen koheesion edistämiseksi.
Social and civil dialogue are fundamental for establishing a solid consensus with the aim of promoting growth, creating jobs and addressing social and regional disparities in a strategic manner.
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja yhteiskunnallinen keskustelu ovat välttämättömiä, jotta voidaan luoda vahva konsensus kasvun edistämiseksi, työpaikkojen luomiseksi sekä sosiaalisten ja alueellisten erojen korjaamiseksi strategisella tavalla.
This chapter takes a look at the main features of the provisions and policy approaches, which the new Member States will bring to the enlarged Union, in areas such as pensions, health care, social inclusion, disability, gender, anti-discrimination and social and civil dialogue.
Tässä luvussa tarkastellaan, mitä pääpiirteitä on etuuksilla ja toimintalinjoilla, joita uudet jäsenvaltiot tuovat mukanaan unioniin eläkkeiden, terveydenhuollon, sosiaalisen osallisuuden, vammaisuuden, sukupuolikysymysten, syrjinnän torjunnan sekä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisten vuoropuhelun aloilla.
The financial pressures from the transition to market economies have had a major impact on pension reforms in the new Member States of central and eastern Europe.
Markkinatalouteen siirtymisen aiheuttamat rahoituspaineet ovat merkittävästi vaikuttaneet eläkeuudistuksiin Keski- ja Itä-Euroopan uusissa jäsenvaltioissa.
For example, mass redundancies in the process of restructuring the former state enterprises left little alternative to large-scale early retirement, at a high cost to government budgets.
Esimerkiksi joukkoirtisanomiset vanhojen valtionyritysten rakenneuudistuksen yhteydessä eivät jättäneet juuri vaihtoehtoa laajamittaiselle varhaiseläkkeelle siirtymiselle, mistä aiheutui suuria kustannuksia valtioiden budjetteihin.
The financing problem was, however, not just confined to the expenditure side.
Rahoitusongelmat eivät kuitenkaan rajoittuneet pelkästään menopuolelle.
People acquired pension rights on the basis of their work record, while financing was based on pay roll taxes levied at company level.
Työntekijät hankkivat eläkeoikeuksia työhistoriansa perusteella, mutta rahoitus perustui yritysten ansiotuloista perimiin veroihin.
In a situation with falling employment, a growing shadow economy and major difficulties in collecting social insurance contributions, the old system of financing and of acquiring pension rights could not be sustained.
Työllisyyden heikentyessä, harmaan talouden kasvaessa ja sosiaaliturvamaksujen perimisen vaikeutuessa huomattavasti vanha eläkkeiden rahoittamisessa ja eläkeoikeuksien kartuttamisessa käytetty järjestelmä ei ollut enää ylläpidettävissä.
Individual accounts with stringent and transparent links between individual contributions and the build-up of benefit rights seemed to offer an attractive solution to the problems.
Henkilökohtainen tili, jossa maksuilla ja etuuksia tuottavien oikeuksien karttumisella oli tiivis ja selvä yhteys, näytti tarjoavan houkuttelevan ratkaisun ongelmiin.
Furthermore, as capital formation in the economy was insufficient and the need for investments in all areas was massive, the idea of pre-funding a part of future pension provision became attractive also from a macroeconomic perspective.
Koska lisäksi pääoman muodostus taloudessa oli riittämätöntä ja investointien tarve kaikilla aloilla erittäin suurta, ajatus eläketurvan osittaisesta etukäteisrahoituksesta muodostui makrotalouden kannalta houkuttelevaksi.
The ten new Member States can be grouped in four clusters when one considers the scope of the reforms implemented over the last decade:
Eläkeuudistukset ovat olleet keskeinen poliittinen kysymys Euroopassa kymmenen viime vuoden aikana.
In the EU-15 countries, changes in pension schemes have primarily come in response to current and prospective ageing.
Laajentuneen unionin alueella on toteutettu lukuisia suuria ja lukemattomia pieniä uudistuksia.
While most of the reforms and adjustments could be characterised as parametric they have tended to cumulate into significant transformations.
Kymmenen uutta jäsenvaltiota voidaan ryhmitellä neljään ryhmään viimeisen kymmenen vuoden aikana toteutettujen uudistusten suhteen:
Latvia, Poland and Estonia have adopted fundamental reforms of their public 1st pillar pensions as well as introduced a 2nd pillar of mandatory, fully funded schemes managed by competing private pensions institutes.
EU:n 15 vanhassa jäsenvaltiossa eläkejärjestelmien muuttamiseen on etupäässä ajanut väestön ikääntyminen ja sen jatkuminen. Vaikka useimpien uudistusten ja muutosten voidaan katsoa kohdistuneen osatekijöihin, niistä on yleensä tullut yhteisvaikutuksena merkittäviä siirtymiä.
In the new Member States of central and eastern Europe reforms would seem to have been of a more far-reaching nature than in most of the EU-15 countries24. However, closer examination suggests that reforms were primarily motivated by practical concerns and inspired by innovations in the EU-15 countries, and that present provisions in the new Member States tend to fit into the existing clustering of pension arrangements in the
Unkari ja Slovakia ovat ottaneet käyttöön toisen pilarin, joka muodostuu pakollisista, täysin rahastoiduista järjestelmistä, joita hoitavat kilpailevat yksityiset eläkelaitokset sekä vähentäneet ensimmäisen pilarin julkista järjestelmää vastaavasti, mutta muuten jättäneet tämän pilarin ennalleen.
Hungary and Slovakia have introduced a 2nd pillar of mandatory, fully funded schemes managed by competing, private pensions institutes and reduced their 1st pillar public scheme accordingly but otherwise left this pillar unchanged.
tarkastelussa käy kuitenkin ilmi, että uudistusten perusteena olivat lähinnä käytännön syyt ja innoittajina EU:n 15 vanhassa jäsenvaltiossa toteutetut uudistukset ja että uusien jäsenvaltioiden nykyiset etuudet sopivat yleensä unionissa käytössä olevien eläkejärjestelyiden muottiin.25
The Czech Republic has reformed its public scheme, but refrained from introducing a mandatory private one.
Tšekki on uudistanut julkista järjestelmäänsä, mutta jättänyt ottamatta käyttöön pakollisia yksityisiä järjestelmiä.
Lithuania, Slovenia, Malta and Cyprus have so far retained their PAYG (pay-as-you-go), defined benefit systems financed from social security contributions and general taxation and abstained from reforming their pension systems in a fundamental way.
Liettua, Slovenia, Malta ja Kypros ovat toistaiseksi säilyttäneet sosiaaliturvamaksuilla ja verovaroilla rahoitettavat etuusperusteiset jakojärjestelmänsä sekä pidättäytyneet perusteellisesti uudistamasta eläkejärjestelmiään.
Brussels Dec. 2003.
Bryssel, joulukuu 2003.
At the same time, spending on health30 is considerably lower in the new Member States of central and eastern Europe.
Terveystilanteen ja terveydenhuoltoon käytettyjen varojen suhteen EU:n 15 vanhaa jäsenvaltiota ja uudet KIE-jäsenvaltiot ovat hyvin erilaisia.
The graph below illustrates that although all these countries have increased health spending over the past two decades (particularly the wealthier ones, i.e. Slovenia, Hungary, the Czech Republic and Slovakia), spending levels remain well below the EU-15 average.
Tilastot elinajanodotteesta ja kuolevuudesta eri sairauksiin osoittavat, että kansalaisten terveystilanne on uusissa KIE-jäsenvaltioissa huonompi kuin EU:n 15 vanhassa jäsenvaltiossa, joissa ihmiset elävät yleensä pidempään ja kärsivät harvemmin vakavista sairauksista.
Compared to EU-15 countries the statutory contribution rates for pensions (old age, survivors and invalidity) tend to be high in the new Member States of central and eastern Europe, typically 25% or more of gross earnings.
EU:n 15 vanhaan jäsenvaltioon verrattuna lakisääteiset eläkemaksut (vanhuus-, perhe- ja työkyvyttömyyseläke) ovat Keski- ja Itä-Euroopan uusissa jäsenvaltioissa yleensä suurempia, tyypillisesti 25 % bruttotuloista tai enemmän.
The resulting replacement rates, however, tend to be low.
Korvausaste on kuitenkin yleensä alhainen.
Generally, this is due to low employment rates, particularly for women and older workers.
Tämä johtuu yleensä – etenkin naisten ja iäkkäiden työntekijöiden – alhaisesta työllisyysasteesta.
Furthermore, as it will take decades before benefits from fully funded schemes reach the intended level, benefit adequacy and employment rates will thus continue to be pressing short to medium term issues in these countries.
Koska lisäksi kestää vuosikymmeniä, ennen kuin täysin rahastoitujen järjestelmien etuudet saavuttavat tavoitetason, etuuksien riittävyys ja työllisyysaste ovat näin ollen jatkossakin keskeisiä lyhyen ja keskipitkän välin kysymyksiä näissä maissa.
In the longer term, the new Member States will also face the challenge of population ageing.
Pitkällä aikavälillä myös uudet jäsenvaltiot joutuvat ratkaisemaan väestön ikääntymisen ongelman.
Indeed, the fact that the EU-15 on average spends roughly four times as much in PPS (Purchasing Power Standards) on health care than the new Member States of central and eastern Europe would indicate that a substantial gap in health care capacities persists31.
Seuraava kuvio osoittaa, että terveyteen käytetyt varat näissä maissa ovat reilusti pienemmät kuin EU:n 15 vanhassa jäsenvaltiossa, vaikka kaikissa niissä (etenkin vauraimmissa, kuten Sloveniassa, Unkarissa, Tšekissä ja Slovakiassa) onkin lisätty terveysmenoja viimeisten kahden vuosikymmenen aikana.
The main difference from current arrangements in the EU-15 countries is that five of the new Member States, as part of their statutory arrangements, have established a second pillar of mandatory, fully-funded, defined contribution schemes in which pension savings are administered by competing private pension funds or insurance companies.
Pääero EU:n 15 vanhan jäsenvaltion järjestelyihin on se, että viisi uutta jäsenvaltiota on luonut osana lakisääteisiä järjestelmiään pakollisista, täysin rahastoiduista maksuperusteisista järjestelmistä koostuvan toisen pilarin, jossa eläkesäästöjä hoitavat kilpailevat yksityiset eläkerahastot tai vakuutusyhtiöt.
While health expenditure is not the sole determinant of health outcomes, the potential for health improvements when raising health spending is stronger when the initial level of investment is lower. Thus, improving the health situation in these eight new Member States would to a large extent seem to hinge on raising the scale and effectiveness of health care investments.
Se että EU:n 15 vanhassa jäsenvaltiossa käytetään rahaa terveydenhuoltoon keskimäärin noin nelinkertainen määrä ostovoimastandardina mitattuna Keski- ja Itä-Euroopan uusiin jäsenvaltioihin verrattuna, viitanneekin siihen, että uusien ja vanhojen jäsenvaltioiden
Total health expenditure
Terveydenhuoltoon käytetyt kokonaismenot ($)
Among the EU-15 countries, only Sweden has a system with a mandatory, fully funded element and this has a significantly smaller importance in overall provision (a contribution rate of 2.5%).
EU:n 15 vanhasta jäsenvaltiosta vain Ruotsilla on järjestelmä, joka koostuu täysin rahastoidusta pakollisesta osasta, ja sen osuus kokonaiseläketurvasta on huomattavasti vähäisempi (maksut 2,5 %).
Yet, other EU-15 countries, notably the Netherlands and Denmark, have a significant 2nd pillar of fully funded occupational pensions based on collective agreements, and the UK and Ireland rely to a large extent on voluntary funded provision, either through occupational or personal pension schemes26. The difference in reliance on funded,
Toisaalta toisissa vanhoissa jäsenvaltioissa, esimerkiksi Alankomaissa ja Tanskassa, on merkittävä toinen pilari, joka koostuu täysin rahastoiduista työehtosopimuksiin perustuvista työeläkkeistä.
Bulgaria privately administered elements in pension provision is therefore more one of degree and approach than of principle.
Lisäksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa on laajassa käytössä joko työeläkejärjestelyihin tai henkilökohtaisiin eläkejärjestelyihin perustuva vapaaehtoinen rahastoitu eläketurva.26Erot rahastoidun, yksityisesti hallitun eläketurvan käyttämisessä ovat siksi pikemminkin aste- ja lähestymistapaeroja kuin periaatteellisia eroja.
Lithuania societal changes will continue to be considered as appropriate to address the medium and long-tem challenges to pension systems in the EU-25.
Laajentuminen on muuttanut erilaisten eläkejärjestelyiden keskinäistä suhdetta. Kun kuitenkin otetaan huomioon uusia jäsenvaltioiden ongelmat,27on hyvin todennäköistä, että Laekenin Eurooppa-neuvoston asettamissa tavoitteissa28– riittävyys, rahoituksen
EU-15 average
EU-15 keskimäärin
10 New MS average
EU-10 keskimäärin
Source: European Commission, DG Health and Consumer Protection
Lähde: Euroopan komissio, terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto
Health status and health expenditure are at very different levels in the EU-15 countries and the CEE new Member States.
Laajentuneessa unionissa esiintyy suuria eroja terveyteen liittyvillä eri osa-alueilla.
For the latter statistical data on life expectancy and mortality rates for various diseases all indicate that citizens’ health status is inferior to that in EU-15 countries, where people tend to live longer and suffer less frequently from serious diseases.
Kukin 25 valtiosta on järjestänyt terveydenhuoltoalan omalla tavallaan, mutta Keski- ja Itä-Euroopan uusilla jäsenvaltioilla ja niiden terveydenhuoltojärjestelmän kehityksellä on tiettyjä ominaispiirteitä.
Currently experts are investigating to what extent differences in health expenditures (e.g. measured as a percentage of GDP) reflect differences in spending habits and volumes and qualities of services rendered.31 Since low health care spending may also be observed if major parts of health care goods and services are provided at low relative prices the gap in the volume and quality of health care services may be less than indicated by the difference measured in percentage of GDP or PPS.
Asiantuntijat tutkivat parhaillaan, missä määrin erisuuruisista terveydenhuoltomenoista (esim. prosentteina BKT:sta) näkyy erilaiset varojen käyttötavat, määrät ja tuotettujen palveluiden laatu.
Overview The social situation in the European Union 2004 that they promote, rather than hinder, effective integration in the labour market and that they are administered in an efficient way.
Yleiskatsaus Sosiaalinen tilanne Euroopan unionissa 2004 ei ole mitään tällaista toimeentuloturvaa vaan lukuisia kohdennettuja järjestelmiä, joita hallinnoidaan enemmän tai vähemmän hajautetusti.33 terveydenhuoltokapasiteetissa on yhä tuntuva ero.31 Vaikka terveydenhuoltomenot eivät olekaan ainoa terveyttä määräävä tekijä, mahdollisuudet terveyden kohentamiseen terveydenhuoltomenoja lisättäessä ovat suuremmat, kun investointien lähtötaso on matala.
Faced with problems of excessive centralisation, insufficient supply of inputs, underperformance and underinvestment, policy makers in these countries have had to transform the outdated healthcare systems32.
Täten terveystilanteen parantaminen näissä kahdeksassa jäsenvaltiossa näyttäisi riippuvan pitkälti terveydenhuoltoinvestointien lisäämisestä ja tehostamisesta.