natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Celje, with a population of 50 000 inhabitants, is thelargest town on the estuary of the River Savinja, a tributary of the River Sava.
Celje on 50 000 asukkaansa ansiosta suurin kaupunki Savajokeen laskevan Savinjajoen suistossa.
At present, most households inthe town are connected to the regional sewage system,which extends to approximately 277 km.
Useimmat kaupungin taloudet on nykyisin liitetty alueelliseen viemärijärjestelmään, jonka pituus on noin 277 km.
Celje currently produces around 4 500 000 m3 of wastewater every year, which is discharged untreated into the Savinja.
Celjetuottaa vuosittain noin 4 500 000 kuutiometriä jätevettä, joka lasketaan käsittelemättömänä Savinjajokeen.
The site of the new wastewater treatment plant was selected in 1993, and in 1998 the municipality of Celje conducted a study of its suitability, which proved acceptablein terms of the economic, sociological and environmental aspects.
Vedenpuhdistamon paikasta tehtiin päätös vuonna1993, ja Celjen kaupunki teetti vuonna 1998 tutkimuksen sen soveltuvuudesta. Paikka hyväksyttiin taloudellisin, sosiologisin ja ympäristöön liittyvin perustein.
Construction of the new plant is ongoingand is expected to be completed by the end of 2003.
Puhdistamon rakentaminen on käynnissä, ja sen odotetaanvalmistuvan vuoden 2003 loppuun mennessä.
Wastewater treatment plant in Celje ISPA
Celjen vedenpuhdistamo ISPA
EUR 14 740 679EUR 8 844 407
14 740 679 euroa8 844 407 euroa
The upgrading of the primary collector is a preconditionfor construction of the central wastewater treatmentplant and this work is being financed from the municipality’s own funding sources.
Pääviemärin kunnostaminen on ennakkoedellytys keskusvedenpuhdistamon rakentamiselle, ja se rahoitetaankaupungin omista rahoituslähteistä.
ISPA funding is supportingthe construction of the central wastewater treatmentplant and 3.6 km of primary collector.
ISPA:n rahoituksella tuetaan keskusvedenpuhdistamon ja siihen liittyvän3,6 km:n pituisen pääviemärin rakentamista.
Conserving water resources
Vesivarojen varjelua
The project ‘Water management in the central Beneluxarea’ focuses on practical measures to enhance waterconservation.
”Keskisen Benelux-alueen vesihuoltohankkeessa” keskitytään käytännön toimiin vesiensuojelun parantamiseksi.
This includes assisting farmers and market gardeners to reduce water consumption, and the development of technical and scientific know-how in thearea of water conservation and water-level management.
Niihin sisältyvät maanviljelijöiden ja kauppapuutarhojen auttaminen vähentämään vedenkulutustaansekä teknisen ja tieteellisen taitotiedon kehittäminen”vesiensuojelun ja vedentason hallinnan” alalla.
The supply of groundwater and surface water is not endless, which means that there are limits to the amount ofwater that can be withdrawn from the environment.Therefore, the management of water resources, whichare vital for sustaining life, must be tackled in an appropriate manner.
Pohja- ja pintavesivarastot eivät ole loputtomat, mikätarkoittaa, että ympäristöstä otettavan veden määrä onrajallinen. Siksi elämän ylläpitämisen kannalta välttämättömien vesivarojen hallinta on järjestettävä asianmukaisesti.
Within the framework of the Interreg II programme,nine partners from four different provinces in the Netherlands (Northern Brabant and Limburg) and Belgium (the province of Antwerp and Limburg) joinedforces to take measures to improve water management.Some of the key actions undertaken included examiningthe potential for retaining water for longer periods onfarmland, so as to raise the groundwater level, and investigating measures to help farmers and market gardeners use less water.
Interreg II -ohjelman puitteissa yhdeksän kumppanianeljästä eri maakunnasta Alankomaissa (Pohjois-Bra-bant ja Limburg) ja Belgiassa (Antwerpenin ja Limburginmaakunnat) lyöttäytyivät yhteen parantamaan vesihuoltoa. Keskeisinä toimina tutkittiin muun muassa mahdollisuuksia pidättää vettä maatalousmailla pitempäänpohjavesitason kohottamiseksi ja selvitettiin toimenpiteitä, joilla maanviljelijöitä ja kauppapuutarhoja autetaan säästämään vettä.
One of the 2 000 spillways erected to prevent waterfrom flowing to the sea
Yksi 2000 ylivuotoaltaasta, joilla estetään vedenvaluminen mereen
Between 1998 and 2001, several such actions were undertaken.
Tällaisia toimia toteutettiin vuosien 1998 ja 2001 välilläuseita.
Canals and ditches in the eligible areas wereequipped with spillways to prevent water from flowingto the sea (2000 spillways/140 000 ha) and, in terms ofpromoting more responsible use of water, the reliabilityand feasibility of various sprinkling systems were tested.Tests on nutrient elements were also carried out in orderto improve the quality of the groundwater.
Tukikelpoisten alueiden kanavat ja padot varustettiin ylivuotoaltailla, joilla estetään veden valuminenmereen (2000 allasta / 140 000 ha), ja vastuuntuntoisemman vedenkäytön edistämiseksi testattiin erilaisten sadetusjärjestelmien luotettavuutta ja toteuttamiskelpoisuutta. Lisäksi tehtiin ravinnetestejä pohjaveden laadunparantamiseksi.
At 80 different farms and market gardening companies, the existingmethods for calculating the amount of water to besprinkled on the crops were further developed and refined.
Kaikkiaan 80 tilalla ja puutarhayrityksessä kehitettiin ja hienosäädettiin nykyisiä menetelmiä,joilla lasketaan kasveille sadetettavan veden määrä.
Contact:Rob Schrauwen Project Leader ZLTO Projects Postbus 915000 MA Tilburg Netherlands Tel.
Toimenpiteiden ansiosta vesiensuojelun tehostamisessaonnistuttiin.
(31-13) 583 62 08Fax (31-13) 583 62 67E-mail: rschra@zlto.nl Internet: http://www.watermanagement.be orhttp://www.waterconservering.nl
Hanketyön ansiostamaanviljelijät ja kauppapuutarhurit käyttävät nykyisinvähemmän vettä, mikä on edistysaskel sekä viljelylle ettäympäristölle.
Thanks to the work of theproject, farmers and market gardeners are now usingless water, which is good for both farming and the environment.
(31-13) 583 6267Sähköposti: rschra@zlto.nl Verkkosivut: http://www.watermanagement.be taihttp://www.waterconservering.nl
Water management in the central Benelux area Interreg II
Keskisen Benelux-alueen vesihuolto Interreg II
EUR 6 000 000EUR 3 000 000
6 000 000 euroa3 000 000 euroa
Innovation and the information society
Innovointi ja tietoyhteiskunta
Innovation and theinformation society
Innovointi jatietoyhteiskunta
Cohesion policy and funds are therefore focused onovercoming the technological and digital divide between rich and poor regions, between urban and ruralregions, and even within regions.
Koheesiopolitiikka ja -rahastot kohdennetaan näin ollen rikkaiden ja köyhien alueiden välisen, kaupunki- jamaaseutualueiden välisen ja jopa alueiden sisäisenteknologisen ja digitaalisen kahtiajaon häivyttämiseen.
Networks of innovative businesses, university–business links and better access to communications services for citizens and enterprises are measures that receive increased Structural Fund support in the current period.
Innovoivien yritysten verkostot, korkeakoulujenja yritysten yhteydet ja kansalaisten ja yritysten parempi pääsy viestintäpalveluihin ovat esimerkkejä nykyisellä ohjelmakaudella rakennerahastoista lisätukeasaavista toimista.
Innovation is more than a process leading from basic research to commercialisation.
Innovointi on muutakin kuin perustutkimuksesta markkinointiin johtava prosessi.
A more interactive modelhas emerged in recent years that recognises the importance of the environment in which businesses, and particularly small and mediumsized businesses, operate.
Viime vuosina on omaksuttuvuorovaikutteisempi malli, jossa tunnustetaan liiketoiminnan, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, toimintaympäristön merkitys.
Today,innovation is associated with concepts such as networkformation, management, clustering and the way in whichfirms, universities, research institutes and public authorities work together, particularly at regional level. The capacity to innovate varies significantly from one region toanother, both in quantitative and qualitative terms.
Innovointi yhdistetään nykyään verkottumisen, hallinnoinnin ja ryppäidenmuodostamisen kaltaisiin käsitteisiin sekä siihen, mitenyritykset, korkeakoulut, tutkimuslaitokset ja julkisviranomaiset työskentelevät yhdessä erityisesti aluetasolla.Innovointivalmiudet vaihtelevat suuresti alueiden kesken niin määrällisesti kuin laadullisestikin.
In 2001, the information and communications technology sector was worth EUR 643 billion, or 7.5% of GDP,according to the European Information Technology Observatory.
Innovointi, tietoyhteiskunta sekä tutkimus ja teknologian kehitys voivat olla ratkaisevia tekijöitä tietyn alueenmenestymiselle.
The EU’s eEurope scheme seeks to createa digitally literate Europeand to ensure that thewhole process is socially inclusive, builds consumertrust and narrows the gap between regions and between individuals in terms of the adoption of newtechnologies.
Nämä toiminnot keskittyvät voimakkaasti EU:n kehittyneimmille alueille, sillä kymmenelläparhaiten sijoittuneella alueella käytetään noin kolmannes kaikista unionin alueen alan menoista.
Based on the Lisbon strategy, the ‘eEurope action plan 2005’, approved by EU leaders in Seville in June 2002, aims specifically at creating an inclusive information society.
Toisaalta25alueesta, joilla tutkimuksen ja teknologian kehittämisen voimakkuus on heikoin, 17 on tavoitteen 1 alueita.Alueiden väliset erot ovat erityisen merkittäviä koheesiomaissa.
The Structural Funds havesupported regional activities related to RTD and theinformation society, and the share of overall fundinggoing to these sectors was increased to EUR 10 billionin the current period.
Esimerkiksi Kreikassa puolet kaikista tutkimusmenoista keskittyy Attikin pääkaupunkialueelle, ja Espanjassa kolme neljännestä yritysten tutkimus- ja teknologian kehityskuluista keskittyy kolmelle alueelle,mistä 30 prosenttia pelkästään Madridin alueelle.
Innovation, the information society, and research andtechnological development (RTD) can be determiningfactors in a region’s success.
Vuonna 2001 tietotekniikka- ja viestintätekniikka-alanarvo oli 643 miljardia euroa eli 7,5 prosenttia BKT:sta European Information Technology Observatoryn(EITO) mukaan.
On the one hand, there is astrong concentration of these activities in the most advanced regions of the EU, where the top 10 regions account for around a third of all related expenditure in the Union.
Euroopan unionin ”eEurope”-aloit- teella Eurooppaan pyritään luomaan digitaalista osaamista ja varmistamaan, että prosessi on kokonaisuu-dessaanyhteiskunnallisestisyrjimätön,lisääkuluttajien luottamusta sekä pienentää alueiden ja ihmisten välisiä eroja uusien tekniikoiden omaksumisessa.
On the other hand, however, 17 of the 25 regionswith the lowest RTD intensity are Objective 1 regions.Differences between regions are particularly significantin the cohesion countries.
Lissabonin strategiaan perustuva, EU:n johtajien Sevillassa vuoden 2002 kesäkuussa hyväksymä ”eEuro- pe-toimintasuunnitelma 2005” pyrkii erityisesti luomaan syrjimättömän tietoyhteiskunnan.
In Greece, for example, overhalf of all research expenditure is incurred in the capitalregion of Attiki, and in Spain over three quarters of thebusiness RTD spending occurs in just three regions, with30% concentrated in the Madrid region alone.
Rakennerahastoista on tuettu alueiden toimia tutkimuksen,teknologisen kehittämisen ja tietoyhteiskunnan alalla.Näiden alojen rahoituksen kokonaisosuutta kasvatettiin meneillään olevalla ohjelmakaudella 10 miljardiineuroon.
An instrument of the Structural Funds, which has beenspecifically targeted at fostering innovation in theperiod 2000–06, is the regional programmes of innovative actions.
Rakennerahastojen yksi väline, innovatiivisten toimienalueelliset ohjelmat, on erityisesti tarkoitettu innovoinnin lisäämiseen ohjelmakaudella 2000–2006.
Under this instrument, 156 regions throughout the EU are eligible to apply directly to the Commission for a contribution of up to EUR 3 million towards aregional programme of no more than two years’ duration.
Välineenavulla 156 aluetta eri puolilla unionia voi hakea komissiolta suoraan enintään 3 miljoonan euron rahoitustaalueelliseen ohjelmaan, jonka kesto saa olla enintäänkaksi vuotta.
Three key themes have been selected under the European Regional Development Fund, which concern theissues of ‘knowledge and technological innovation’, ‘theinformation society at the service of regional development’ (e-EuropeRegio), and ‘regional identity and sustainable development’.Since January 2001, 126 regional programmes of innovative actions and three specificnetwork programmes have been approved.
Euroopan aluekehitysrahastoon on valittukolme strategista aihepiiriä: osaamiseen ja teknologiseen innovaatioon perustuva alueellinen talous, tietoyhteiskunta aluekehityksen palveluksessa eli ”eEuropeRegio” sekä alueellinen identiteetti ja kestävä kehitys.Vuoden 2001 tammikuusta lähtien on hyväksytty 126 innovatiivisten toimien alueellista ohjelmaa ja kolme erityistä verkko-ohjelmaa.
A prize forthe most innovative project in each of the three prioritythemes will be awarded in April 2004.
Palkinto kaikkien kolmen aihepiirin innovatiivisimmalle hankkeelle myönnetäänvuoden 2004 huhtikuussa.
Community policies on innovation, the information society and RTD promote the enhanced competitiveness ofthe European economy.
Innovointia, tietoyhteiskuntaa ja tutkimusta ja teknologian kehitystä koskevilla yhteisön politiikoilla parannetaan Euroopan talouden kilpailukykyä.
They contribute to the development of a Europe of knowledge and know-how, with aworld-class communications infrastructure and decreasing information costs.
Ne vaikuttavat Euroopan osaamisen ja taitotiedon kehittymiseen,maailmanhuippuluokkaaolevienliikenne-javiestintäalan perusrakenteiden syntymiseen ja tiedonaiheuttamien kustannusten vähentymiseen.
The Lisbon European Council reiterated the importance of research and development foreconomic growth, employment creation and social cohesion.
Lissabonin Eurooppa-neuvosto toisti, että tutkimus ja kehitys ontärkeää talouden kasvun, työllisyyden luomisen jasosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta.
It emphasised the need to move towards a European research area, an objective which now underpinsthe EU’s sixth framework programme for research andtechnological development.
Se korostisiirtymistä kohti ”eurooppalaista tutkimusaluetta”. Tämätavoite on sittemmin omaksuttu EU:n kuudennentutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevanpuiteohjelman taustalla vaikuttavaksi periaatteeksi.
This has been translatedinto targets such as increasing RTD spending with theaim of reaching 3% of GDP by 2010 — from 1.9% atpresent — and increasing the proportion financed bybusiness to two thirds of that total.
Se onmuunnettu käytännön tavoitteiksi, kuten tutkimuksen jateknologisen kehittämisen investointien lisäämiseksinykytasolta 1,9 prosentista 3 prosenttiin BKT:sta vuoteen2010 mennessäjaliike-elämänrahoitusosuudenkasvattamiseksi kahteen kolmannekseen.
Impact of the Structural Funds on the information society ect selection. It also suggests that regional informationsociety priorities should be driven more by regional demand and supply-side measures, offering a balance interms of the development of telecommunications infrastructure such as broadband networks, access, applications and services, digital content and skills.
Rakennerahastojen vaikutus tietoyhteiskuntaan kunta-alan painopisteet tulisi määritellä alueellisen kysynnän ja tarjonnan toimenpiteiden perusteella ja ettäolisi pyrittävä tasapainoon suhteessa televiestinnän perusrakenteiden, kuten laajakaistaverkkojen, liittymien,sovellusten ja palvelujen, digitaalisten sisältöjen ja pätevyyksien kaltaisten seikkojen kehittämisen kesken.
The results of an evaluation published in 2003 show thatthe Structural Funds make a significant contribution topromoting the information society.
Vuonna 2003 julkaistun arvioinnin tulokset osoittavat,että rakennerahastot vaikuttavat merkittävästi tietoyhteiskunnan edistämiseen.
The study estimatesthat between 2000 and 2006 some EUR 10 billion will goto measures in this field, supporting the key objectivesof the Union such as the eEurope initiative.
Tutkimuksessa arvioidaan,että vuosina 2000–2006 käytetään noin 10 miljardia euroa alan toimenpiteisiin, joilla tuetaan unionin keskeisiätavoitteita, kuten eEurope-aloitetta.
The studycompared data from 150 regional and three nationalprogrammes supported by European funds.
Tutkimuksessa vertailtiin yhteisön rahastoista tuettujen 15 alueellisen jakolmen kansallisen ohjelman tietoja.
In the less favoured regions, this environment is oftencharacterised by a combination of structural weaknesses, such as the lack of a dynamic business servicessector, a poorly developed financial system, weak linksbetween the public and private sectors, sectoral specialisation in traditional industries with little propensity toinnovate, low levels of public support for innovation,and aid schemes which are poorly adapted to the needsof local SMEs.
Jälkeenjääneillä alueilla toimintaympäristölle on useinleimallista monien tekijöiden yhteisvaikutus: rakenteelliset heikkoudet, kuten dynaamisen yrityspalvelusektorin puuttuminen, heikosti kehittynyt rahoitusjärjestelmä, julkisen ja yksityisen sektorin heikot yhteydet,toimialaerikoistuminen perinteiseen teollisuuteen, jossainnovointialttius on heikko, alhainen julkinen innovointituki sekä paikallisten pkyritysten tarpeisiin huonostisopivat tukijärjestelyt.
The amounts devoted to the information society varyfrom EUR 0.6 per inhabitant in Lower Saxony (Germany)to EUR 358 in the Border, Midlands and West region (Ireland).
Tietoyhteiskuntaan osoitetut varat vaihtelevat Saksan Niedersachsenin 0,6 eurosta asukasta kohden Irlanninraja-, keski- ja länsialueiden 358 euroon.
About half of the regions surveyed give priority tothe information society as a dimension that is taken intoaccount across the entire programme. Amongst the top20 regions, ranked according to information society expenditure per capita, six are Greek, four are British andtwo are Spanish.
Noin puolessatutkimukseen kuuluneista alueista asetettiin etusijallekoko ohjelman läpäisevä tietoyhteiskuntaulottuvuus.Asukaskohtaisten tietoyhteiskuntamenojen perusteellaparhaiten sijoittuneista 20 alueesta seitsemän sijaitsee Kreikassa, neljä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja kaksi Espanjassa.
Seven are island regions or regions witha mainly insular character.
Seitsemän on saarialueita tai pääosin saarimaisia alueita.
The study recommends that regions should invest morein strategy development and building regional capacity,especially in the assessment of regional needs and proj-
Tutkimuksessa alueita suositellaan investoimaan enemmän strategioiden ja valmiuksien kehittämiseen erityisesti tarpeiden arvioinnin ja hankkeiden valinnan yhteydessä.
In view of this, the primary aims of regional policyshould be to help develop new forms of organisationand institutional cooperation, and so improve the ’structural’ competitiveness of firms located in these regions,and to encourage resources to be shifted into more dynamic and innovative areas of economic activity.
Tämän perusteella aluepolitiikan ensisijaisena tavoitteena tulisi olla organisaatioiden ja instituutioiden välisten uudenlaisten yhteistyömuotojen kehittäminen ja tätäkautta näillä alueilla sijaitsevien yritysten kilpailukyvyn”rakenteellinen” kohentaminen sekä sellaisen kehityksenrohkaiseminen, jolla resursseja siirretään dynaamisemmille ja innovatiivisemmille taloudellisen toiminnan aloille.
Internet access for all
Internetyhteys kaikille
The overall ambition is to offer broadband Internet access to most of the municipalities with populations ofless than 20 000 by the end of the project in 2004.Guadalinfo is being coordinated by the government of Andalusia as part of its I@landalus plan of strategic initiatives for the development of the information society.
Andalusian Guadalinfo-hankkeen tarkoituksena on tarjota kaikille alueen asukkaille laajakaistainen Internetyhteys – myös kaikkein syrjäisimmillä alueilla.
The Guadalinfo project in Andalusia aims to providebroadband Internet access to all the inhabitants of theregion, including those living in the most remote areas.The project is being implemented by the government of Andalusia as part of the ERDF innovative actions programme and includes the establishment of 25 public Internet access centres.
Andalusian hallitus toteuttaa hanketta parhaillaan osana EAKR:n innovatiivisten toimien ohjelmaa, ja siihen sisältyy 25 julkisen Internet-pisteen perustaminen.
Andalusia already has a high proportion of Internetusers (22.8% of the population), slightly higher than the Spanish average of 21.2%.
Yleisenä tavoitteena on tarjota laajakaistainen Internetuseimmissa alle 20 000 asukkaan kunnissa hankkeen loppuun eli vuoteen 2004 mennessä.
Because of thepoor return on investment, the roll-out of broadband inthese areas has been very limited. If it was left to marketforces, villages with populations of 5 000 or less mightnot have broadband Internet access for another 20years.
Guadalinfon koordinoijana toimii Andalusian hallitus osana sen ”I@landa-lus”-suunnitelmaa, joka sisältää strategisia aloitteitatietoyhteiskunnan kehittämiseksi.
But the 25 pilot centres will not be limited to only providing local inhabitants with computer hardware andconnectivity.
Internetin käyttäjien määrä on Andalusiassa ennestäänsuuri (22,8 prosenttia väestöstä), mikä on hieman enemmän kuin Espanjan keskiarvo 21,2 prosenttia.
They will also act as catalysts for integratedlocal development.
Tilastot kätkevät taakseen kuitenkin melkoisen eriarvoisuuden erityisesti laajakaistaisen Internet-käytön osalta.
A number of different projects willbe launched in the centres, which will also function aspublic information points, centres for distance learning,and centres for the provision of services to small andmicro-enterprises.
Andalusianerot kaupunkikeskusten ja maaseudun ja vuoristoalueidenpienempien kaupunkien ja kylien kesken ovat suuret.
Guadalinfo will also encourage thecreation of ‘virtual communities’, based on cooperationbetween several pilot centres.
Investoinnin huonon tuottavuuden vuoksi laajakaistan leviäminen näille alueille on ollut hyvin vähäistä.
Contact:Andres García Lorite Director of the Guadalinfo project Office of the Presidency Government of Andalusia Avenida de la Borbolla, 1E-41071 Seville Tel. (34) 955 00 10 68/955 30 10 68 Fax (34) 955 00 10 52/955 30 10 52 E-mail: andres.g.lorite@juntadeandalucia.es Internet: http://www.guadalinfo.net
Jos asiajätetään markkinavoimien päätettäväksi, korkeintaan5000 asukkaan kyliin ei saatane laajakaistayhteyttä20vuoteen.
Project: Programme:
5 850 000 euroa2 940 000 euroa
Guadalinfo ERDF innovative actions
Tukikelpoiset kustannukset yhteensä:EU:n tuki:
The centres will be managed by public or private non-profit-making associations, which will receive a grantcovering the cost of equipment, operating expenses andmanagement advice.
Näissä 25 kokeilupisteessä paikallisille asukkaille tarjotaan tietysti mahdollisuus tietokoneen ja Internet-yhtey-den käyttöön.
However, at the end of two years,they will be expected to be self-financing.
Lisäksi pisteet toimivat liikkeelle panevinavoimina paikalliselle yhdentymiskehitykselle.
Total eligible cost:EU contribution:
Guadalinfo-ohjelmaa
Nurturing enterprise and innovation
Tukea yrityksille ja innovoinnille
In Luxembourg, a growing demand among SMEs forsupport for innovation, and the absence of a structureto host new innovative technology businesses, led tothe creation of a new business innovation centre.
•online- ja multimedia-alan koulutus- ja kokoustiloja•yhteinen aula ja vastaanottopiste•tekniikan huipputasoa edustava toimistoautomaatio ja -palvelut
•common lobby and reception desk;•state-of-the-art office equipment and services;•access to prenegotiated services with partner businesses and innovation centres;•on-site restaurant and cafeteria, and catering servicesfor special events;
•valmiiksi neuvoteltu kumppanuusyritysten ja innovaatiokeskusten palvelujen käyttöoikeus
•art and exhibition gallery (900 m2);
•taide- ja näyttelytila (900 m2)