natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Benefiting from a partnership approach
Kumppanuuden hyödyt
Given the different focus of the grant schemes, was there to be any benefit from making this an interterritorial cooperation project?
Ottaen huomioon, että tukijärjestelmät kohdistettiin eri tavoin, oliko hankkeiden toteuttamisesta alueiden välisenä yhteistyöhankkeena mitään hyötyä?
Both Leader+ groups were convinced that, by working together, their schemes would be much stronger.
Molemmat Leader+ryhmät olivat vakuuttuneita, että yhteistyön ansiosta kumpikin järjestelmä olisi paljon vahvempi.
A joint project would: enable a continual evaluation of both delivery methods and the success of the business support; encourage networking between both business advisors and local business people; and share best practice without the danger of any geographic competition.
Yhteishankkeen ansiostamolempia toteutustapoja ja liiketoiminnan tukea voitiin jatkuvasti arvioida. Samaten yritysneuvojien ja paikallisten yrittäjien verkostoituminen eteni, ja parhaat käytännöt voitiin jakaa vailla vaaraa kilpailusta maantieteellisellä tasolla.
Whilst the business advisors have evaluated their schemes on a regular basis, the Leader+ groups decided to conduct two evaluations, the first after one year and another at the end of the project.
Vaikka yritysneuvojat ovat arvioineet järjestelmiään säännöllisesti, Leader+ryhmät päättivät tehdä kaksi arviointia: ensimmäisen yhden toteutusvuoden jälkeen ja toisen hankkeen päätyttyä.
The first evaluation highlighted a certain reluctance of the New Forest businesses to complete a business plan, as they were already running existing businesses.
Ensimmäisessä arvioinnissa kävi ilmi, että jotkin New Forestissa jo toimivista yrityksistä eivät tahtoneet laatia liiketoimintasuunnitelmaa.
It is, however, necessary for them to make a strong business case to the grant awarding panel and as a result the majority of businesses supported are flourishing.
Liiketoimintasuunnitelma on kuitenkin tarpeen tuenmyöntämisestä vastaavaan ryhmään vetoamiseksi, ja sen vuoksi valtaosalla tuetuista yrityksistä meneekin hyvin.
On the Isle of Wight, the grant panel insisted on business plans for the ‘start-ups’ and this policy seems to have paid o with 92 % of businesses still remaining active after one year – a time period considered crucial and well above the national average.
Wightsaarella tuenmyöntämisestä vastaava ryhmä vaati vastaperustetuilta yrityksiltä liiketoimintasuunnitelman, ja tämä näyttääkin olleen hyvä päätös: 92 prosenttia yrityksistä on edelleen toiminnassa yhden vuoden jälkeen perustamisesta (ratkaiseva rajapyykki uusien yritysten kohdalla).
The final project evaluation will enable a more accurate comparison of any increase in income as a result of both grant methods, since it is understood that it is likely to be a full year before any benefits are seen.
Tämä prosenttiosuus on paljon kansallista keskiarvoa korkeampi. Hankkeen loppuarviointi antaa mahdollisuuden vertailla tarkemmin tulojen kasvua kummallakin tukimenetelmällä, sillä tällaiset tulokset näkyvät useimmiten vasta vuoden kuluttua.
Quality of life and sustainable development are key to both Leader+ groups.
Molemmissa Leader+-ryhmissä olennaisina tavoitteina pidetään elämänlaatua ja kestävää kehitystä.
The New Forest LAG has been keen to encourage grants that seek to promote sustainable land management and local products.
NewForestin paikallinen toimintaryhmä on halunnutmyöntää tukea hankkeisiin, joissa pyritään edistämään kestävää maankäyttöä ja kehittämään paikallisia tuotteita.
On the other hand, the Isle of Wight LAG has followed a broader approach, in that money has been granted to start-up businesses that are considered too er a greater range of rural services, and which get more women back into the workforce.
Wightsaaren paikallisella toimintaryhmällä taas on laajempi lähestymistapa: rahallista tukea onmyönnetty vastaperustetuille yrityksille, joiden katsotaan tarjoavan kattavamman kirjonmaaseudun palveluja ja joiden ansiosta saadaan työllistettyä enemmän naisia.
After two years of a three-year project, New Forest Leader+ has created or safeguarded 54 jobs and 14 new products, while the Isle of Wight Leader+ has resulted in the creation of 72 new jobs.
Kolmivuotista hanketta on nyt toteutettu kahden vuoden ajan. NewForestin Leader+ on tähänmennessä luonut tai säilyttänyt 54 työpaik-
henhouses in order to reduce poultry losses and expand the business.
Merkittävä määrä kanoja joutui saalistajien, lähinnä kettujen, uhriksi.
In addition the grant recipient now appreciates the benets of having a business plan and has maintained contact with the business advisors.
Lisäksi tuensaajayrityksellä on nyt liiketoimintasuunnitelma ja kontakteja yritysneuvojiin.
…and jobs that improve the quality of life in rural areas
… ja parantavat elämänlaatua maaseudulla
With seven years experience as a decorative/folk art painter, Julie Webb runs a new business from her studio.
Julie Webb on seitsemän vuoden ajan toiminut koristemaalarina, ja lisäksi hän luomaalaamalla nykykansantaidetta.
A Leader+ grant of EUR 700 means either that she can now run classes and workshops from her studio on the Isle of Wight or she can travel to other locations in the rural areas.
Hänelle myönnettiin Leader+:sta tukea 700 euroa, jotkamahdollistavat opetuksen antamisen ja työpajojen pitämisen paitsi studiossaWightsaarellamyösmuuallakinmaaseudulla.
Her classes are designed to enable the complete beginner with no painting or drawing skills to produce attractive results.
Hänen oppitunneillaan maalaus- ja piirustustaidottomat aloittelijat saavat mahdollisuuden luoda mielenkiintoisia teoksia.
Nicola Henshaw is a wood carver who uses English hardwoods (specically New Forest oaks).
Nicola Henshaw on puutaiteilija, joka käyttää töissään englantilaista jalopuuta (erityisesti NewForestin tammea).
She has recently completed several large public art projects using New Forest green oak.
Hän on hiljattain saanut valmiiksi useita laajoja julkisen taiteen projekteja, joissa materiaalina oli NewForestin vihertammi.
Nicola needed a new weather-proof space for her work and Leader+ provided funding to allow her to convert a dilapidated stable block.
Nicola sai Leader+-rahoitusta remontoidakseen ränsistyneen tallirakennuksen uudeksi työtilakseen.
A theatre company delivers a schools programme on the Isle of Wight on issue or curriculum-based sessions where students can explore themes through practical drama
kaa ja saanut aikaan 14 uutta tuotetta, Wightsaaren Leader+ on puolestaan luonut 72 uutta työpaikkaa.
Creating jobs that promote sustainable development…
Uusia työpaikkoja, jotka edistävät kestävää kehitystä…
Julie Hodgson now has a new career working with her son in an innovative family-run business producing ne quality cheeses using unpasteurised milk.
Julie Hodgson työskentelee nykyään poikansa kanssa innovatiivisessa perheyrityksessä, joka valmistaa laatujuustoja pastöroimattomastamaidosta.
A Leader+ grant of EUR 700 has helped this new business to purchase specialised moulds.
Leader+-ohjelmasta saadulla 700 euron tuella aloitteleva yritys pystyi ostamaan erikoismuotteja.
Julie has also taken part in workshops, networking and an exchange of best practice through a twinning process with another cheese producer in County Antrim (Northern Ireland), which is another Leader+ project.
Julie onmyös osallistunut työpajoihin, päässyt verkostoitumaan ja vaihtamaan parhaita käytäntöjä niin sanotun kummitoiminnan puitteissa. Hänen kummiyrityksensä on Pohjois-Irlannin County Antrimissa toimiva juustola, joka sekin on osa erästä Leader+-hanketta.
Monique Gudgeon is processing the venison which her husband obtains as part of his stalking rights over several local estates.
Tarvittavan raaka-aineen hän saa aviomiehensä kautta, jolla onmetsästysoikeuksia useilla paikallisilla tiluksilla.
Using third parties to process the meat proved very expensive and they were concerned that the quality of their product was being compromised.
Lihan leikkaaminen oman tilan ulkopuolella on osoittautunut hyvin kalliiksi, ja tuotteen laatukin on aiheuttanut huolta.
A Leader+ grant of EUR 7 000 has enabled the business to purchase mobile butchery equipment, thus allowing them to expand their business while maintaining greater quality control.
Leader+:sta saatujen 7 000 euron ansiosta voitiin hankkia välineistö lihanleikkausta varten ja laajentaa yritystä tinkimättä laadunvalvonnasta.
Sharon Jackson’s poultry business breeds and sells a variety of chickens most of which were free range using old henhouses and open grazing.
Sharon Jacksonilla on siipikarjatila, jolla hän kasvattaa myyntiä varten lähinnä ulkokanoja.
In 2005, there was no fresh bakery in west Wight.
West Wightissa ei ollut vuonna 2005 leipomoa, ennen kuin DavidMercer avasi siellä leipomo-kahvilansa.
Before opening his own bakery and café, David Mercer had 16 years experience as a baker, including a management position at a supermarket bakery in Ryde.
Sitä ennen hän oli työskennellyt 16 vuotta leipurina ja osan tuosta ajasta esimiestehtävissä saaren suurimmassa kaupungissa sijaitsevan supermarketin leipomo-osastolla.
Being a local man with the regeneration of the village in mind, he invested over EUR 5 600 of his own finances to help refurbish and revitalise the shop.
Hän halusi elvyttää kotikyläänsä ja käytti yli 56 00 euroa omaa rahaansa liiketilan kunnostamiseen ja sisustamiseen.
He also used the EUR 700 rural grant to help purchase machinery and kitchen equipment.
Lisäksi hänelle myönnettiin maaseututukena 700 euroa koneiden ja keittiövälineistön hankintaan.
Enterprise rural grants scheme
Yrityksille myönnettävien maaseututukien järjestelmä
Project total cost: EUR 141 092EU: EUR 30 632Other public funds: EUR 55 160Private funds: EUR 55 300Project eligibility: January 2005–December 2007
Hankkeen kokonaiskustannukset: 141 092 euroa EU: 30 632 euroa Muu julkinen rahoitus: 55 160 euroa Yksityinen rahoitus: 55 300 euroa Hankkeen tukikelpoisuuskausi: 1/2005–12/2007
Project total cost: EUR 406 314EU: EUR 101 578Other public funds: EUR 93 451Private funds: EUR 211 285Project eligibility: January 2005–December 2007
Hankkeen kokonaiskustannukset: 406 314 euroa EU: 101 578 euroa Muu julkinen rahoitus: 93 451 euroa Yksityinen rahoitus: 211 285 euroa Hankkeen tukikelpoisuuskausi: 1/2005–12/2007
Photos provided by the UK national network unit.
Kuvat: Yhdistyneen kuningaskunnan kansallinen verkostoyksikkö
Adding value to local products
Lisäarvontuottaminenpaikallisilletuotteille
Danish food: Emphasising the local identity
Tanskalaista lähiruokaa
Meetjesland: developing and supporting regional products
Meetjesland: kehittämässä ja tukemassa alueen tuotteita
Two Danish LAGs work together on a project which puts the emphasis on the identity of locally produced food.
Kaksi tanskalaista paikallista toimintaryhmää toteutti yhteistyöhankkeen lähielintarvikkeiden identiteetin selkeyttämiseksi.
This article presents two separate Leader+ projects which eventually formed the basis for an interterritorial cooperation project: one is from the Bornholm LAG and another from the Danish Small Islands LAG.
Tässä artikkelissa esitellään kaksi erillistä Leader+-hanketta, jotka sittemmin loivat pohjan alueiden väliselle yhteistyöhankkeelle. Ensimmäisen hankkeen toteuttaja on paikallinen toimintaryhmä Bornholm ja toisen paikallinen toimintaryhmäDanske Småøer.
Now it was time to add a further dimension: food culture.
Näihin oli aika lisätä uusi ulottuvuus: ruokakulttuuri.
First and foremost was the idea to make the regional food culture more visible.
Lähtökohtana oli ajatus alueellisten elintarvikkeiden näkyvyyden parantamisesta.
The Swedes had a welldeveloped network of farm shops, while the inhabitants on the island of Bornholm were more known for their many smokehouses and restaurants.
Ruotsissa oli laaja tilapuotien verkosto, ja Bornholmin saari oli tunnettu savustamoistaan ja ravintoloistaan.
This became the starting point of a long-term, close cooperation that has since developed into a European network called ‘Culinary Heritage Europe’ (www.culinary-heritage.com).
Tästä alkoi pitkäaikainen ja tiivis yhteistyö, josta on kehkeytynyt Euroopan ruokaperinnön verkosto (Culinary Heritage Europe, http://www.culinary-heritage.com).
Nowadays Danish consumers associate the island of Bornholm with high-quality foodstuffs.
Tanskalaiset kuluttajat yhdistävät nykyäänmielessään Bornholmin saaren laadukkaisiin elintarvikkeisiin.
Similarly in the case of the Danish Small Islands, foodstuff producers have also realised the possibility of producing special products for consumers who demand quality, along with innovation and a local identity.
Myös Danske Småøerin hankkeessa elintarvikkeiden tuottajat ovat oivaltaneet, että laatua vaativille kuluttajille voidaan tuottaa erityistuotteita edistäen innovaatiota ja vahvistaen paikallista identiteettiä.
The development promoted by the two LAGs has led to a positive growth for their small enterprises producing quality foodstuffs.
Mainittujen paikallisten toimintaryhmien tukemien hankkeiden ansiosta kummankin alueen laadukkaita elintarvikkeita tuottavat pienyritykset ovat kasvaneet.
The Bornholm LAG has put emphasis on larger projects focusing on marketing and sales.
Paikallinen toimintaryhmä Bornholmkorosti laajempia hankkeita, joissa keskityttiinmarkkinointiin jamyyntiin.
The Danish Small Islands LAG has provided support for small, innovative food-stu companies on the islands, and has also contributed to setting up a network of producers.
Paikallinen toimintaryhmäDanske Småøer puolestaan tuki saarilla toimivia pieniä, innovatiivisia elintarvikeyrityksiä ja auttoi tuottajaverkoston perustamisessa.
Developing foodstuffs on Bornholm
Elintarviketuotantoa Bornholmin saarella
In 1995 a close cooperation began between Bornholm and Sydøstre Skåne (Sweden) in order to develop regional foodstuffs. These two influential tourist destinations were
Bornholmin ja Ruotsissa sijaitsevan Kaakkois-Skånen välillä aloitettiin vuonna 1995 tiivis yhteistyö alueellisten elintarvik-
finally, linked to this centre, in setting up a showroom for regional foodstus.
Kun Leader+:sta rahoitettu SWOT-analyysi oli tehty, perustettiin alueellinen elintarvikealan kehittämiskeskus.
Upon completion of the SWOT analysis, which was financed by Leader+, the regional centre for food development was established and one staff member was employed whose main task was to act as an ambassador for foodstus from Bornholm, and whose presence had a great impact.
Sinne palkattiin yksi henkilö, jonka päätehtävänä oli toimia bornholmilaisten elintarvikkeiden lähettiläänä.
Consequently, food from Bornholm became very well known in Denmark.
Hänen vaikutuksensa olikin merkittävä, ja Bornholmilta peräisin olevista elintarvikkeista tuli Tanskassa hyvin tunnettuja.
The many local food producers underwent a process where they not only obtained a new and thorough knowledge of market mechanisms, but are also now better prepared for cooperating on matters of sales promotion.
Elintarvikkeiden lukuisat tuottajat saivat uutta ja perusteellista tietoa markkinamekanismeista, minkä lisäksi he ovat nyt valmiimpia tekemään yhteistyötä myynnin edistämiseksi.
The third stage in the development strategy for promoting local foodstus consisted in establishing a common showcase.
Tilat remontoitiin vanhaan tuulimyllyyn, jossa alkujaan jauhettiin viljaa.
An old windmill that originally functioned as a grain mill and, since the 1960s, as a conference room, has now been totally renovated, and appears (in more than one sense) to act as a beacon for Bornholm’s foodstus.
1960-luvulta alkaen sitä käytettiin kokoustilana, ja nykyään se toimii monilla tavoin suunnannäyttäjänä.
The mill is fitted out as a showroom, a shop and a demonstration kitchen on the two bottom floors, with an oce and meeting room on the third floor.
Alimmissa kerroksissa on näyttelytila, myymälä ja opetuskeittiö, kolmannessa kerroksessa toimisto ja kokoushuone.
The mill has also in the first year of its operation become the focal point for tourist information for the island as a whole.
Tuulimyllyyn perustettiin sen ensimmäisenä toimintavuonna myös koko saaren kattava turisti-infopiste.
The cooperation within regional food culture has attracted more attention and put the focus on the possibilities rather than on the limitations.
Yhteistyö alueellisten ruokakulttuurien saralla on saanut paljon huomiota osakseen ja korostanut rajoitteiden sijasta mahdollisuuksia.
At the same time, the market has in general developed an increasing interest in foodstuff production, which is characterised by craftsmanship qualities and which is traceable directly back to the primary producer.
Markkinat ovat yleisestikin ruvenneet kiinnittämään enemmän huomiota elintarvikkeiden tuotantoon, jossa käsityö on arvossaan ja jossa tuotteet voidaan jäljittää aina alkutuottajaan saakka.
A local lighthouse showing the way
Paikallishanke suunnannäyttäjänä
In connection with the preparation of the development plan for the Leader+ period for Bornholm, the Bornholm LAG planned a concentrated campaign. This consisted of a three-stage process: firstly in making a SWOT (strengths, weaknesses, opportunities and threats) analysis of the development potential of the local food sector; then in establishing a regional centre for food development; and,
Bornholmin paikallinen toimintaryhmä suunnitteli Leader+kehittämissuunnitelman laatimisen ohella kolmivaiheisen tehokampanjan: paikallisen elintarvikealan kehityspotentiaalille tehdään SWOT-analyysi (vahvuudet, heikkoudet,mahdollisuudet ja uhat), perustetaan alueellinen elintarvikealan kehittämiskeskus ja luodaan sen yhteyteen tilat alueellisten elintarvikkeiden esittelemiseksi.
On the 27 Danish small islands, there are some 20 enterprises producing foodstuffs.
Tanskan 27 pienellä saarella on parisenkymmentä elintarvikkeita tuottavaa yritystä.
Production typically takes place in small family-held businesses that are also engaged in agriculture or fruit or berry growing.
Ne ovat yleensä pieniä perhetiloja, jotka harjoittavat myös maataloutta sekä hedelmien ja marjojen viljelyjä.
In most cases production is ’low scale’, with its main impact on crafts and local trades.
Useimmiten tuotanto on pienimuotoista, ja sillä on vaikutusta vain käsityöammatteihin ja paikallisyrityksiin.
The products produced include jam, apple cider, apple juice, apple vinegar, beer, ice cream, herbal salt, chutney and delimeat products.
Pienillä saarilla tuotetaanmuunmuassa hilloa, omenasiideriä, -mehua ja -viinietikkaa, olutta, jäätelöä, yrttisuolaa, chutneyta ja lihavalmisteita.
The island’s producers sell their products via local farm outlets (selling to tourists) and in specialised shops in larger towns and cities.
Tuottajatmyyvät tuotteitaan paikallisissa tilapuodeissa (turisteille) ja kaupunkien erityismyymälöissä.
Already in 2004, the foodstuff producers on the Danish Small Islands had started to work together within the ’Food network of the Danish Small Islands’.
Tanskan pienillä saarilla toimivat tuottajat aloittivat jo vuonna 2004 yhteistyön ruokaverkoston puitteissa.
The region covered by the Danish Small Islands LAG includes 27 islands with a population ranging from 10 to 1 200 people.
Ruokaverkosto sai tukea Danske Småøeriltä seuraaviin toimiin: kymmenestä 1 200:aan.
Unlike in an archipelago, these islands are scattered around the Danish coast and fiords.
Nämä pienet saaret eivät muodosta varsinaista saaristoa vaan sijaitsevat Tanskan rannikon ja vuonojen varrella.
Nevertheless, a tradition exists regarding cooperation on political matters, infrastructure, education and economic development.
Niillä on kuitenkin perinteisesti ollut yhteistyötä poliittisissa asioissa sekä infrastruktuurin, koulutuksen ja taloudellisen kehittämisen alalla.
®to set up the home page (www.oespecialiteter.dk);®for the Internet shop (www.oespecialiteter.dk/shop);®a leaflet on island specialties;®seminars on food production and marketing;®participation in national food markets;®common marketing in the press and contact withpurchasers.
® verkkosivujen laatiminen osoitteeseen http://www.oespecialiteter.dk ® verkkokaupan perustaminen® esite saarilla tuotettavista erikoistuotteista® seminaarit elintarviketuotannosta ja markkinoinnista® osallistuminen kansallisille ruokamessuille® yhteinen mainonta lehdissä ja kontaktit ostajiin.
The Danish Small Islands therefore have a good basis for establishing cooperation and a network between the di er-ent enterprises on the small islands.
Danske Småøerillä on siis hyvät lähtökohdat saada aikaan yhteistyötä ja verkostoitumista pienten saarten eri yritysten välillä.
One of the LAG’s intermediate aims has been ‘to strengthen agriculture and food production’.
Yksi paikallisen toimintaryhmän välittömistä tavoitteista on ollut maatalouden ja elintarviketuotannon vahvistaminen.
In the LAG’s development plan, amongst other things, there is a focus on the production of local quality foodstuffs: ‘The demand for certain quality products is increasing in line with the increase in the number of consumers with strong purchasing power and quality awareness… At the same time, the diversity of the products available is reduced due to structural rationalisation within agriculture in general… This may result in more possibilities for
Sen kehittämissuunnitelmassa korostetaanmuunmuassa paikallisten laatuelintarvikkeiden tuotantoa toteamalla seuraavasti: ”Tiettyjen laatutuotteiden kysyntä kasvaa, koska ostovoimaisten ja laatutietoisten kuluttajien lukumäärä lisääntyy. – – Samaan aikaan saatavilla olevien tuotteiden kirjo kapenee yleisenmaatalouden rakenteiden järkiperäistämisen vuoksi – –. Tämä voi tarjota enemmän mahdollisuuksia uudenlaisten laadukkaiden elintarvikkeiden tuotannolle ja myynnille kestävissä ja tuottoisissa yrityksissä.”
The producers operating within the network have recently started to discuss the definition of ‘island specialties’.
tulisi määritellä. Tavoitteena on lisätä tietoisuutta tuotteista, jotka on valmistettu noudattaen tuote se r ti ë kaat in vaatimuksia.
The objective is to raise awareness about what is produced with a view to product certification, which takes into account: the origin of the raw materials used; careful processing (adding none or few additives); sensory product quality; the environment; the product identity, and its story.
Vaatimukset liittyvät käytettävien raaka-aineiden alkuperään, lisäaineiden käytön välttämiseen, tuotteen aistinvaraiseen laatuun, ympäristöön sekä tuotteen identiteettiin ja tarinaan.
The producers have also adopted the French concept of terroir with its idea of the link between the product and its place of cultivation, which also shows the relationship between climate and soil in the raw materials.
Tuottajat ovat ottaneet omakseen ranskalaisen käsitteen ”terroir”, jonkamukaan tuotteen ja sen tuotantopaikan välillä on tiivis yhteys. Tähän yhteyteen kuuluu myös ilmaston ja maaperän vaikutus raaka-aineisiin.
Results of cooperation between food producers
Ruoantuottajien välisen yhteistyön tulokset
The project, ‘Full speed of local food products’, involved the participation of four producers from the Danish Small Islands and three from Bornholm.
Paikallisten elintarvikkeiden vauhdittamishankkeeseen osallistui neljä tuottajaa pieniltä saarilta ja kolme tuottajaa Bornholmilta.
These participants were able to take part, amongst other things, in two workshops that included visits to businesses, presentations by consultants, and an exchange of experience.
He osallistuivatmuidenmuassa kahteen työpajaan, joiden puitteissa tehtiin yrityskäyntejä, kuunneltiin konsulttien esityksiä ja vaihdettiin kokemuksia.
The first workshop was held in December 2005 on Bornholm with visits to a small ice-cream factory and a vineyard.
Ensimmäinen työpaja järjestettiin Bornholmilla joulukuussa 2005, ja siihen kuuluivat vierailut pienessä jäätelötehtaassa ja viinitarhalla.
In February 2006 the producers met on the small islands of Fejø and Strynø, where they paid a visit to a jam-making enterprise and an apple cider producer.
Helmikuussa 2006 tuottajat tapasivat Fejøn ja Strynøn saarilla, ja tuolloin ohjelmassa olivat käynnit hilloa ja omenasiideriä valmistaviin yrityksiin.