natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The objective of Interreg III (2000–06) is to strengthen economic and social cohesion in the European Union by encouraging crossborder, transnational and interregional cooperation as well as the balanced development of the continent.
Interreg III -ohjelman (2000–2006) tavoitteena on vahvistaa yhteisön taloudellista ja sosiaalista koheesiota edistämällä rajatylittävää, valtioiden välistä sekä alueiden välistä yhteistyötä ja tasapainoista kehittämistä unionin alueella.
Special emphasis is placed on integrating remote regions and those that share external borders with the candidate countries.
Erityistä huomiota kiinnitetään syrjäisimpien alueiden ja unionin ulkorajoilla sijaitsevien alueiden yhteistyöhön ehdokasvaltioiden kanssa.
Interreg III has an annual budget of EUR 5.18 billion (2002 prices) and is made up of three strands.
Interreg III, jonka kokonaistalousarvio on 5 180 miljardia euroa (vuoden 2002 hintoina), jakautuu kolmeen ohjelmalohkoon:
For EU regions bordering third countries, the financial cooperation instruments are the technical assistance for the Community of Independent States (Tacis) programme, the Mediterranean development agreement (MEDA) to support economic and social reforms in the third countries of the Mediterranean Basin, and Community aid for reconstruction, development and stability (CARDS) in the countries of the former Yugoslavia.
• Ohjelmalohko A (rajatylittävä yhteistyö). Naapurialueiden rajatylittävällä yhteistyöllä pyritään kehittämään rajojen yli toimivia taloudellisia ja sosiaalisia keskuksia yhteisten kehitysstrategioiden avulla.
• Strand A (cross-border cooperation): Crossborder cooperation between adjacent regions aims to develop crossborder social and economic centres through common development strategies.
Muiden yhteisön ulkopuolisten maiden rajoilla sijaitseville unionin alueille tarkoitettuja yhteistyön rahoitusvälineitä ovat erityisesti teknisen avun ohjelma uusien itsenäisten valtioiden hyväksi (Tacis), Välimeren alueen kolmansien maiden talous- ja yhteiskuntarakenteiden uudistamisen tukemiseen tarkoitettu Välimeren alueen kehittämissopimus (MEDA) ja yhteisön avustusohjelma entisen Jugoslavian maiden jälleenrakennusta, kehittämistä ja vakauttamista varten (Cards).
• Strand B (transnational cooperation): Transnational cooperation involving national, regional and local authorities aims to promote better integration within the Union through the formation of large groups of European regions.
• Ohjelmalohko B (valtioiden välinen yhteistyö).
• Strand C (interregional cooperation): Interregional cooperation aims to improve the effectiveness of regional development policies and instruments through large-scale information exchange and the sharing of experience.
Kansallisten sekä alue- ja paikallisviranomaisten harjoittamalla valtioiden välisellä yhteistyöllä pyritään edistämään Euroopan laajojen alueryhmien alueellista yhdentymistä.
From 2007 the European Commission plans to implement a new European neighbourhood and partnership instrument (IEVP) to support crossborder cooperation.
Euroopan komissio aikoo ottaa vuodesta 2007 alkaen käyttöön uuden eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen rajatylittävän yhteistyön tukemiseksi.
Work on drawing up this instrument began with the introduction, between 2004 and 2006, of the neighbourhood programmes at the EU’s new external borders.
Tätä välinettä alettiin kehittää käynnistämällä vuosina 2004–2006 toteutettavia naapuruusohjelmia unionin uusilla ulkorajoilla.
These programmes complete and use existing crossborder cooperation instruments (Interreg, Phare CBC, Tacis CBC, MEDA and CARDS).
Nämä ohjelmat täydentävät olemassa olevia rajatylittävän yhteistyön välineitä (Interreg, Phare CBC, Tacis CBC, MEDA ja Cards) ja tukeutuvat niihin.
Experience shows that the most successful Interreg programmes have been developed on a local or regional basis, have ‘cross-regional’ dimensions and operate within the simplest possible administrative framework.
Kokemus on osoittanut, että parhaiten onnistuneet Inter-reg-ohjelmat ovat paikallis- tai aluetasolla suunniteltuja ohjelmia, joilla on yhteinen ”alueiden välinen” tavoite ja jotka toteutetaan mahdollisimman yksinkertaisessa hallinnollisessa kehyksessä.
The efficiency, effectiveness and regulatory conformity of programmes are three priorities that must be tackled simultaneously, while two objectives and fields of development are of particular importance for effective preparation of territorial cooperation.
Kolme ensisijaisen tärkeää asiaa, joiden yhtäaikainen toteutuminen on varmistettava, ovat ohjelmien tehokkuus, tuloksellisuus ja vaatimustenmukaisuus. Alueiden välisen yhteistyön valmistelussa erityisen tärkeitä ovat kuitenkin seuraavat kaksi tavoitetta ja kehittämisaluetta:
Greater impact and effectiveness of programmes
Ohjelmien vaikutusten ja tehokkuuden lisääminen
The transfer of experience from the most innovative and successful programmes is essential for drawing increased benefit from crossborder, transnational and interregional programmes.
Innovatiivisimmista ja onnistuneimmista ohjelmista saatujen kokemusten siirrettävyys on tärkeä ominaisuus, jos rajatylittävän, valtioiden välisen ja alueiden välisen yhteistyön hyviä vaikutuksia halutaan lisätä.
Interreg cooperation between Sweden and Denmark in the field of organ donation.
Ruotsi ja Tanska tekevät Interreg-yhteistyötä elinluovutusten alalla.
10 _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ N
6 _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ Nro 17 _BAR_
Cooperation at the heart of cohesion terreg programmes, are not always evident.
Yhteistyö on koheesion ydin eivät ole riittävän selviä.
The boundaries between certain development projects are not always clear and it is often necessary to redefine their objectives in relation to the programmes under which they are implemented.
Kaikkia kehityshankkeita ei ole määritelty riittävän selkeästi, ja niiden tavoitteita joudutaan usein rajaamaan uudelleen, jotta ne sopisivat yhteen taustalla olevien ohjelmien kanssa.
It would also be beneficial to make a better distinction between the various types of programme (especially crossborder and regional programmes) by placing the emphasis in crossborder programmes on complementary elements, synergy and common bases of cooperation.
Erilaiset ohjelmatyypit (erityisesti rajatylittävät ja alueelliset ohjelmat) olisi myös erotettava yhä selvemmin toisistaan korostamalla ennen kaikkea rajatylittävissä ohjelmissa yhteistyön täydentävyyttä, synergiaa ja yhteistä perustaa.
These aspects must be systematically verified and validated during the programming process (by ranking objectives, activities supported and selection criteria in order of priority), and at the time of project selection.
Näiden näkökohtien toteutumista on tarkistettava ja vahvistettava järjestelmällisesti koko ohjelmasuunnitteluprosessin ajan (asettamalla tavoitteet, tuettavat toimet ja valintaperusteet tärkeysjärjestykseen) sekä myös hankkeiden valintavaiheessa.
grammes and to ensure pertinent selection of project proposals.
Ylämylly (Suomi): esikoulu toimii entisen varuskunnan uudistetuissa tiloissa.
To achieve this, conditions relating to joint cooperation projects must be taken into account when drawing up national and European regulations.
Rajatylittävässä yhteistyössä keskeinen kysymys sekä pai-kallis- että aluetasolla on strategisen suunnittelun valmiuksien parantaminen.
Subsequently, the European Commission, the managing authorities and the technical secretariats of each programme must work together to achieve a signifi -cant simplification of programmes and projects in the field. field.
Ohjelmasuunnittelun jokainen vaihe on arvioitava yhdessä kumppaneiden kanssa tietynlaisen ”yhteisen alueellisen tietoisuuden valossa”, jotta voidaan tunnistaa aidosti yhteiset toiminnot, tukea tarvitsevat toiminnot ja muita ohjelmia täydentävät toiminnot.
In the case of crossborder cooperation, improving strategic planning capacities is of key importance at local and regional level.
valita kaikkein tarkoituksenmukaisimmat, hakuperusteiden yksinkertaistaminen on välttämätöntä.
Each programming stage must be evaluated jointly by the partners, with reference to a kind of ‘common regional consciousness’, in order to identify genuinely shared activities, i.e. those that need support and that complement other programmes.
Myös Euroopan komission sekä jokaisen ohjelman hallintoviranomaisten ja teknisten sihteeristöjen on koordinoitava toimintaansa siten, että ohjelmia ja hankkeita voidaan yksinkertaistaa käytännön tasolla huomattavasti.
Cooperation must also concentrate on fields that are a priority for each of the parties and this is an element that should be taken into account when defining these fields.
Yhteistyössä on myös aina keskityttävä kaikille osapuolille ensisijaisiin aloihin. Tämä on otettava huomioon myös määritettäessä yhteistyöalueita.
This is particularly pertinent for future transnational programmes.
Tämä koskee erityisesti tulevia valtioiden välisiä ohjelmia.
The success of the intense territorial cooperation we are currently seeing at the EU’s ‘eastern extremity’ is of great importance to Europe as a whole.
Unionin ”itälaidalla” parhaillaan harjoitettavan tiiviin alueiden välisen yhteistyön onnistuminen on erittäin tärkeää koko Euroopalle.
The lessons and opportunities that can be drawn from this cooperation are exceptional, not only for the countries concerned but also for the development and security of the entire EU.
Yhteistyöstä saatavat opetukset ja sen tarjoamat tilaisuudet ovat poikkeuksellisia asianomaisten maiden lisäksi myös koko unionin kehityksen ja turvallisuuden kannalta.
All Member States must therefore be involved in improving the eff ec-tiveness of the approach.
Tästä syystä kaikkien jäsenvaltioiden olisikin kannettava kortensa kekoon tämän toiminnan tehostamiseksi.
As explained above, there are two key elements that must be taken into account: on one hand, a significant improvement in programme targeting and, on the other, a simplifying of the management and implementation system, the improvement of its efficiency and the redefining of the joint rules of management.
Kuten edellä on esitetty, seuraavat kaksi keskeistä haastetta on otettava huomioon: ensinnäkin ohjelmat on kohdennettava huomattavasti nykyistä paremmin ja toiseksi hallinnointi ja täytäntöönpanojärjestelmää on yksinkertaistettava ja tehostettava ja yhteiset hallinnointisäännöt on määriteltävä uudelleen.
In the Vorarlberg (Austria), the Interreg ‘SPEAK’ project is providing teaching aids for foreign language teachers.
Vorarlbergin osavaltiossa (Itävallassa) toteutettavassa Interregohjelmaan kuuluvassa ”SPEAK”-hankkeessa kehitetään pedagogisia välineitä vieraiden kielten opettajille.
Simplified programme management
Ohjelmien hallinnoinnin yksinkertaistaminen
In eastern Europe, the complexity of cooperative relationships makes it impossible to create artificial or informal structures as there is always the possibility of political or institutional interference to thwart the realisation of even the most realistic objectives.
Yhteistyösuhteet ovat Itä-Euroopassa mutkikkaita, eikä keinotekoisten tai epävirallisten rakenteiden luominen ole siksi mahdollista, koska se saattaa aina herättää poliittista tai institutionaalista vastustusta, joka estää kaikkein realistisimpienkin tavoitteiden saavuttamisen.
In this context, all the key participants from inside and outside the EU must be able to validate their choices at each stage of the cooperation process.
Tästä johtuen kaikille keskeisille EU:n sisäisille ja ulkoisille toimijoille on annettava tilaisuus vahvistaa valintansa jokaisessa yhteistyövaiheessa.
European crossborder regions and transnational macro-regions must therefore find the solutions that are best suited to their situation in order to ensure the most efficient cooperation possible.
Euroopan raja-alueiden ja valtioiden välisten makroalueiden onkin voitava löytää omaan tilanteeseensa parhaiten sopivat ratkaisut, joiden ansiosta yhteistyötoimet voidaan panna täytäntöön mahdollisimman tehokkaasti.
The Interreg and neighbourhood programmes must meet many criteria.
Interreg-ohjelmat ja naapuruusohjelmat edellyttävät lukuisten kriteerien noudattamista.
These can add considerable complications to application procedures and project selection and implementation because of national or regional variations and fundamentally different fund management systems, depending on whether they operate inside or outside the EU.
Kun näiden kriteerien lisäksi joudutaan noudattamaan myös erilaisia kansallisia tai alueellisia sääntöjä ja toimimaan täysin erilaisissa varainhoitojärjestelmissä riippuen siitä, toteutetaanko ohjelmaa unionin sisä- vai ulkopuolella, hakemusten käsittely sekä hankkeiden valinta ja täytäntöönpano ovat huomattavan monimutkaisia tehtäviä.
The inevitable compromises at the planning stage then complicate matters further and make it difficult for the project applicants to meet all the conditions.
Tilannetta hankaloittavat entisestään kompromissit, joita joudutaan väistämättä tekemään suunnitteluprosessin aikana ja jotka asettavat hankkeiden vetäjäehdokkaille vaikeasti täytettäviä vaatimuksia.
It is essential to simplify application criteria in order to be able to include the widest possible range of partners in the pro-
Jotta ohjelmiin voisi osallistua mahdollisimman laaja kirjo erilaisia kumppaneita ja jotta hanke-ehdotuksista voidaan
The EU’s internal and external borders are in a way the prefect territories for experimenting with change management and showing that it is possible to find common solutions through negotiation, under very different and often complicated circumstances.
Unionin sisä- ja ulkorajat ovat tietyllä tavalla ihanteellisia koealueita, joilla voidaan opetella muutoksen hallinnointia ja osoittaa, että neuvottelemalla voidaan löytää yhteisiä ratkaisuja usein hyvin erilaisiin ja monimutkaisiin tilanteisiin.
Benefit must be drawn from these experiences — not only between countries but also within them — by learning the lessons from the specific ‘cross-regional’ management instruments developed for the purposes of this cooperation.
Nämä kokemukset on hyödynnettävä paitsi maiden välisessä toiminnassa myös maiden sisällä ottamalla mallia erityisistä alueiden välisistä hallinnointivälineistä, joita yhteistyön tarpeisiin on kehitetty.
Midterm evaluation of Interreg III
Interreg III -yhteisöaloitteen väliarviointi
The INTERACT programme secretariat has carried out, for its managing authority, the Austrian Federal Chancellery,
INTERACT-ohjelman sihteeristö laati hallintoviranomaisensa Itävallan liittokanslerin viraston puolesta tutkimuk-
1 a study of the midterm evaluations of the Interreg Community initiative (
1 sen Interreg-yhteisöaloitteen väliarvioinneista. (
monitoring systems are failing to provide sufficient pertinent management information and it is difficult to obtain an overall European view of Interreg’s successes — an important issue for the post2006 reform.
Interregohjelmien onnistumisesta on siten vaikea saada Euroopan laajuista kokonaiskuvaa, joka olisi tärkeä vuoden 2006 jälkeen toteutettavaa uudistusta käsittelevää keskustelua varten.
The European Policies Research Centre (EPRC) at Glasgow’s Strathclyde University was commissioned to carry out a ‘meta-evaluation’ to synthesise the findings of the 2003 Interreg midterm evaluations.
Glasgow’ssa sijaitsevan Strathclyden yliopiston Euroopan politiikan tutkimuskeskukselle (European Policies Research Centre / EPRC) annettiin tehtäväksi suorittaa ”arvioinnin arviointi”, jossa tehtiin yhteenveto vuonna 2003 tehtyjen Interreg-väliar-viointien tuloksista.
The purpose was to provide the Interact programme with recommendations on the future development of Interreg and to ensure that its services are relevant to the needs of participants in cooperation programmes.
Tarkoituksena oli laatia INTERACT-ohjel-man toimijoita varten suosituksia siitä, miten Interregiä voidaan kehittää ja millaisia palveluja yhteisöaloitteeseen osallistujille kannattaa tarjota.
• Despite the many difficulties to be overcome, the programme management mechanisms seem effective.
• Monista vaikeuksista huolimatta ohjelmien hallinnointijärjestelmät vaikuttavat suorituskykyisiltä.
There is a range of ‘best practice’ under Interreg IIIA, IIIB and IIIC, even if many managers clearly have a very heavy workload that leaves them little time to devote to strategic planning.
Interreg III A:ssa, III B:ssä ja III C:ssä havaittiin monia ”hyviä käytäntöjä”, vaikka onkin ilmeistä, että hallinnoijilla on liikaa työtä eivätkä nämä voi uhrata paljoa aikaa strategiseen suunnitteluun.
The research had three specific objectives: to take stock of progress to date while highlighting the strategic, structural and operational strengths and weaknesses of Interreg III; to help define the priorities of the Interact programme; and to identify any lessons for territorial cooperation in the post2006 Structural Fund’s programming period.
Tutkimuksella oli kolme erityistä tavoitetta: kartoitetaan tähänastista edistystä määrittelemällä Interreg III:n strategiset, rakenteelliset ja toiminnalliset vahvuudet ja heikkoudet, autetaan INTERACT-ohjelman painopisteiden määrittämisessä ja yksilöidään asioita, joista voidaan ottaa opiksi rakennerahastojen vuoden 2006 jälkeisellä ohjelmakaudella toteutettavassa alueiden välisessä yhteistyössä.
• Many Interreg programmes communicate, mobilise and select projects effectively.
• Monissa Interreg-ohjelmissa viestintä on toimivaa ja hankkeet pannaan alulle ja valitaan asianmukaisesti.
However, they need to pay more attention to the strategic challenges to come.
Niissä on kuitenkin kiinnitettävä huomiota tuleviin strategisiin haasteisiin.
An urgent question for many of them is how to increase demand for programme resources from certain areas, sectors or types of organisation.
Yksi tärkeä kysymys, johon monien niistä on kiireellisesti vastattava, on se, miten saada nykyistä enemmän hakemuksia tietyiltä alueilta, tietyiltä aloilta tai tietynlaisilta organisaatioilta.
Some innovative techniques warrant wider application.
Innovatiivisia menetelmiä kannattaisi käyttää yleisemmin.
Published at the beginning of 2005, the study identifies three priority fields for action: to help the Interreg programmes to learn the lessons from the 2003 evaluations; to pool Interreg evaluation practices; and to provide the Interreg programmes with a resource centre and common services.
Vuoden 2005 alussa julkaistussa tutkimuksessa määritellään kolme ensisijaista toiminta-alaa: Interreg-ohjelmia on autettava ottamaan opiksi vuoden 2003 arvioinneista, Interreg-arviointi-käytännöt on koottava yhteen ja Interregohjelmien käyttöön on asetettava neuvontakeskus ja yhteisiä palveluja.
These priorities stem largely from the following observations.
• Hankkeiden vetäjien keskuudessa toteutettu kysely kertoo Interreg-hankkeiden laatimiseen ja hallinnointiin liittyviä käytännön näkökohtia koskevan kokemustenvaihdon tarpeen lisääntymisestä.
Finally, it is important to take better account of external changes, whether socioeconomic, strategic or institutional.
Nämä päätoimintalinjat perustuvat suurelta osin seuraaviin havaintoihin:
• At the time the study was carried out, in 2003, many programmes had made little progress in financial terms.
• Tutkimuksen tekohetkellä vuonna 2003 monissa ohjelmissa ei juuri ollut edistytty rahoituksen osalta.
Just 10 % of programmes showed acceptable commitment and disbursement levels; others showed a high level of commitments but little disbursement; and still others had scarcely even started up.
Ohjelmista vain kymmenessä prosentissa sitoumusten ja maksujen toteutumistasot olivat tyydyttäviä. Muissa ohjelmissa oli toteutettu runsaasti sitoumuksia, mutta vain vähän maksuja, ja jotkin olivat vasta juuri päässeet alkuun.
Hence, there was real danger of a decommitment of funds under the ‘n + 2’ rule (2).
Tästä seuraa todellinen määrärahojen vapauttamisen vaara ”n + 2” -säännön (2) nojalla.
• While considerable progress has been made in upgrading monitoring indicators and data collection practices, many
Kiireellisin tehtävä on tukea uusissa jäsenvaltioissa toteutettavia ohjelmia ja poistaa määrärahojen automaattisen vapautumisen uhka.
Interact has a secretariat based in Vienna (Austria) and a network of five ‘Interact points’ that provide the following services:
Keskipitkällä aikavälillä pitää helpottaa uusien taitojen hankkimista ja varmistaa, että kuluvan kauden opetukset otetaan huomioon alueiden välistä yhteistyötä koskevassa uudessa yhteisön tavoitteessa ja uudessa ohjelmasukupolvessa.
INTERACT: promoting and building on cooperation
Lisäksi ympäröivissä olosuhteissa tapahtuvat muutokset, olivatpa ne sosioekonomisia, geopoliittisia, strategisia tai institutionaalisia, on otettava yhä paremmin huomioon.
— information and animation (making Interreg information and experiences visible and accessible);
• Seurantaindikaattorien ja tietojenkeruun suhteen on edistytty huomattavasti, mutta monet seurantajärjestelmät eivät anna
— qualification and transfer (training, networking and new ideas for all members of the Interreg Community);
Yhteystiedot: Inge De Prins, interact@interact-eu.net
— IIIC coordination (support for cooperation between the four Interreg IIIC programme zones and sharing experience with Interact stakeholders);
INTERACT-ohjelmassa on Wienissä (Itävallassa) sijaitseva sihteeristö ja viisi INTERACT-yhteyspistettä, joiden tehtäväalat jakautuvat seuraavasti:
— managing transition and external cooperation (promoting the transfer of Interreg know-how in the areas affected by the EU enlargement process);
INTERACT edistää yhteistyötä ja lisää sen arvostusta
The INTERACT programme (Interreg Animation, Cooperation and Transfer) harnesses and coordinates information on activities under the Interreg Community initiative of which it is a part.
INTERACT-ohjelmassa (Interreg Animation, Cooperation and Transfer), joka on osa Interreg-yhteisöaloitet-ta, kootaan yhteen Interreg-yhteisöaloitteen toimintojen sisältö.
The implementation of 22 specific projects completes the work of the INTERACT points and secretariat.
INTERACT-sihteeristön ja -yhteyspisteiden työhön kuuluu myös 22 erillisen hankkeen täytäntöönpano.
The aim is to build on the experience and lessons of Interreg I (1990–94) and II (1994–99)in order to maximise the effectiveness of Interreg III (2000–06) in the EU Member States and neighbouring countries.
Tarkoituksena on tuoda esiin Interreg I:stä (1990–1994) ja II:sta (1994–1999) saadut kokemukset ja opetukset, jotta Interreg III (2000–2006) olisi mahdollisimman tehokas jäsenvaltioissa ja unionin naapurimaissa.
Interact sets up communication networks, disseminates information and stimulates the exchange of experiences, through training for example.
INTERACT luo viestintäverkostoja, jakaa tietoa ja edistää kokemustenvaihtoa muun muassa koulutuksen avulla.
) ‘A study of the midterm evaluations of Interreg programmes for the programming period 2000–06’, an electronic version and form for ordering the
Sähköinen versio ja lomake painetun version tilaamista varten ovat saatavilla Interact-verkkosivuilla osoitteessa http://www.interact-eu.net.
Under this rule, the annual financial instalment of a programme co-financed by the funds must be disbursed before the end of the second year that follows the year of commitment (‘n’ being the year of commitment); credits not used are automatically decommitted, except in special cases.
) Säännön mukaan rahastoista osarahoitetun ohjelman vuotuinen rahoitusosuus on käytettävä ennen sitoumuksen tekoa seuraavan toisen vuoden loppua (”n” on vuosi, jonka aikana sitoumus on tehty), sillä käyttämättömät määrärahat vapautetaan automaattisesti poikkeuksia lukuun ottamatta.
12 _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ N
8 _BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ Nro 17 _BAR_
Interreg IIIA: crossborder cooperation
Interreg III A: rajatylittävä yhteistyö
ITALY–SWITZERLANDPromoting Alpine cereals
ITALIA/SVEITSIAlppiviljojen hyödyntäminen
‘PAMINA’The ‘Pamina youth network’
PAMINA Pamina-nuorisoverkosto
Total cost: EUR 422 933EU contribution: EUR 93 745
Kokonaiskustannukset: 422 933 EUREU:n rahoitusosuus: 93 745 EUR
Total cost: EUR 240 000EU contribution: EUR 120 000
Kokonaiskustannukset: 240 000 EUREU:n rahoitusosuus: 120 000 EUR