natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Section 3 — Education and culture
3. jakso – Koulutus ja kulttuuri
Relations, partnerships and communication with civil society
Yleiskatsaus Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus Nuoriso Kieltenoppiminen Unionin virastot ja keskukset Kulttuuri Audiovisuaaliala Urheilu Yhteydet, yhteistyö ja viestintä kansalaisyhteiskunnan kanssa
Section 4 — Environment
4. jakso – Ympäristö
Sustainable development
YLEISKERTOMUS2002
Climate change and international dimension
Ympäristön laatu ja luonnonvarat Ympäristö ja terveys Ilmastonmuutos ja kansainväliset toimet Ympäristöhallinto, viestintä ja kansalaisyhteiskunta
Section 6 — Transport
6. jakso – Liikenne
Maritime transport
YLEISKERTOMUS2002
International cooperation
7. jakso – Terveys ja kuluttajansuoja
Section 1 — Overview
Yleiskatsaus Elintarviketurvallisuus Kansanterveys Kuluttajansuoja
Section 4 — Preaccession strategy
V LUKU – LAAJENTUMINEN
Accession partnerships and general matters
1. jakso – Yleiskatsaus
Europe agreements and other agreements
2. jakso – Määräaikaiskertomukset
Financial and technical assistance
3. jakso – Liittymisneuvottelut
Section 5 — Regional cooperation
4. jakso – Liittymisstrategia
Section 1 — Common foreign and security policy (CFSP)
Liittymiskumppanuudet ja yleiset näkökohdat Eurooppa-assosiaatiosopimukset ja muut sopimukset Rahoitustuki ja tekninen apu Kahdenväliset suhteet
Common foreign policy
1. jakso – Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP)
Section 2 — International organisations and conferences
Yleiskatsaus Yleiset kysymykset Yhteinen ulkopolitiikka Euroopan turvallisuusja puolustuspolitiikka (ETPP)
United Nations and specialised agencies
Puheenjohtajavaltion Euroopan unionin puolesta antamat julkilausumat ja Euroopan unionin antamat julkilausumat
Organisation for Security and Cooperation in Europe (OSCE)
2. jakso – Kansainväliset järjestöt ja konferenssit
European Bank for Reconstruction and Development (EBRD)
Yhdistyneet Kansakunnat ja erityisjärjestöt Euroopan turvallisuusja yhteistyöjärjestö (ETYJ) Euroopan neuvosto Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD) Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD)
Section 3 — Common commercial policy
3. jakso – Yhteinen kauppapolitiikka
Operation of the customs union, customs cooperation and mutual assistance
Yleiskatsaus Maailman kauppajärjestö (WTO) Tulliliiton toiminta, tullialan yhteistyö ja keskinäinen hallinnollinen avunanto Kauppapolitiikan välineet Sopimukset, kauppasopimukset ja sopimukset vastavuoroisesta tunnustamisesta Vientiluotot Markkinoillepääsy Kauppa ja kestävä kehitys Alakohtaiset kysymykset Yleinen tullietuusjärjestelmä
Section 4 — Development cooperation
4. jakso – Kehitysyhteistyö
Commodities and world agreements
5. jakso – Humanitaarinen apu
North–south cooperation on health
Yleinen lähestymistapa Humanitaarisen avun toimet
Section 6 — European Economic Area, relations with EFTA countries
Euroopan talousalue (ETA) Suhteet Efta-maihin Muut Länsi-Euroopan maat
Section 7 — Relations with the western Balkans
7. jakso – Suhteet Länsi-Balkanin maihin
Stabilisation and association agreements
Yleiskatsaus Yleiset näkökohdat Vakautus- ja assosiaatiosopimukset Tekninen ja taloudellinen apu Alueellinen yhteistyö ja kahdenväliset suhteet
Regional cooperation and bilateral relations
8. jakso – Suhteet eteläisen Välimeren alueen sekä Lähi- ja Keski-idän maihin
Section 9 — Relations with the independent States of the former Soviet Union and with Mongolia
Yleiskatsaus Yleinen lähestymistapa Maghreb-maat Mashrek-maat, palestiinalaisalueet, Israel Keski-idän maat Taloudellinen ja tekninen yhteistyö
Partnership and other agreements
9. jakso – Suhteet entisen Neuvostoliiton itsenäisiin valtioihin ja Mongoliaan
Section 10 — Relations with the United States, Japan and other industrialised countries
Yleiskatsaus Kumppanuussopimukset ja muut sopimukset Rahoitustuki Kahdenväliset suhteet Alueellinen yhteistyö
Group of Eight (G8)
10. jakso – Suhteet Yhdysvaltoihin, Japaniin ja muihin teollisuusmaihin
Asia–Europe meetings (ASEM) and relations with regional bodies
11. jakso – Suhteet Aasian maihin
Section 12 — Relations with Latin America
12. jakso – Suhteet Latinalaisen Amerikan maihin
Relations with regional groupings
Yleiskatsaus Suhteet alueellisiin ryhmittymiin Kahdenväliset suhteet Yhteistyötoimet
Section 13 — ACP countries and OCTs
13. jakso – Suhteet Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maihin (AKT) sekä merentakaisiin maihin ja alueisiin (MMA)
Relations with overseas countries and territories (OCTs)
Yleiskatsaus Suhteet AKT-maihin Suhteet merentakaisiin maihin ja alueisiin (MMA) Taloudellinen ja tekninen yhteistyö
Section 14 — Diplomatic relations
14. jakso – Diplomaattisuhteet
CHAPTER VII — FINANCING OF COMMUNITY ACTIVITIES, RESOURCE MANAGEMENT
VII LUKU – YHTEISÖN TOIMINNAN RAHOITUS JA VARAINHOITO
Section 1 — Overview
1. jakso – Yleiskatsaus
Section 2 — Budgets
2. jakso – Talousarviot
ECSC operating budget
Yleinen talousarvio EHTY:n toimintatalousarvio Varainhoitoa koskevat säännökset
Section 3 — Internal audit and financial control
3. jakso – Sisäinen tarkastus ja varainhoidon valvonta
Section 4 — Protection of the Communities’ financial interests and the fight against fraud
4. jakso – Yhteisöjen taloudellisten etujen suojaaminen ja petostentorjunta
Section 5 — Borrowing and lending operations
5. jakso – Lainanotto- ja lainanantotoimet
Section 6 — General budget guarantee for borrowing and lending operations
6. jakso – Yleisestä talousarviosta taatut lainanotto- ja lainanantotoimet
CHAPTER VIII — COMMUNITY LAW
VIII LUKU – YHTEISÖN OIKEUS
Section 1 — Monitoring the application of Community law
1. jakso – Yhteisön oikeuden soveltamisen valvonta
Section 2 — Decisions by the Court of Justice and the Court of First Instance
2. jakso – Yhteisöjen tuomioistuimen ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen oikeuskäytäntö
Court of Justice and Court of First Instance
3. jakso – Yhteisön lainsäädännön tarjoaminen elektronisessa muodossa
European Central Bank
IX LUKU – TOIMIELIMET JA MUUT ELIMET
European Economic and Social Committee
1. jakso – Toimielinten ja muiden elinten kokoonpano ja toiminta
ECSC Consultative Committee
Euroopan parlamentti Neuvosto Komissio Yhteisöjen tuomioistuin ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin Euroopan tilintarkastustuomioistuin Euroopan keskuspankki Euroopan talousja sosiaalikomitea Alueiden komitea EHTY:n neuvoa-antava komitea
Section 2 — Administration and management
2. jakso – Toimielinten hallinto ja johtaminen
Interpreting and conferences
Henkilöstöhallinto ja henkilöstösäännöt Tietotekniikkapalvelut Kääntäminen Tulkkaus ja konferenssit
Section 3 — Reform of the Commission
3. jakso – Komission uudistaminen
CHAPTER X — INFORMATION AND COMMUNICATION
X LUKU – TIEDOTUS JA VIESTINTÄ
Section 1 — Information activities
1. jakso – Tiedotustoimet
Section 2 — Press and communication activities
2. jakso – Tiedotus- ja viestintätoimet
Section 3 — Activities of the Office for Official Publications of the European Communities
3. jakso – Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimiston toiminta
Table I — Codecision procedure
Taulukko I
Table II — Consultation of the European Parliament
Taulukko II – Kuulemismenettely lainsäädännössä
Table III — International agreements
Taulukko III – Kansainvälisiä sopimuksia koskeva menettely
The European Union in 2002 — Overview
Euroopan unioni vuonna 2002: yleiskatsaus
The year began with the introduction of euro notes and coins in 12 Member States and ended with the decision of the Copenhagen European Council toadmit 10 new Member States to the European Union.
Vuosi 2002 alkoi euroseteleiden ja -kolikoiden liikkeeseenlaskulla 12 jäsenvaltiossa 1. tammikuuta ja huipentui Kööpenhaminan Eurooppaneuvoston päätökseen ottaa Euroopan unioniin kymmenen uutta jäsenvaltiota.
Between these two historic turning points, and in addition to continuing progress and achievements inmany Community policies, the interplay of the past and future of the European Union was very much in evidence.
Näiden kahden historiallisen tapahtuman välissä edistyttiin monilla muillakin yhteisön politiikkojen alalla.
It was a year of significant landmarks: muchof the period was taken up by the work of the convention set up to consider thefuture of the European Union, while July saw the end of the 50-year existenceof the first European Community — the ECSC.
Unionin menneisyys ja tulevaisuus kietoutuivat merkillisesti yhteen tämän poikkeuksellisen merkittävän vuoden aikana: samalla kun Euroopan tulevaisuutta käsittelevä valmistelukunta hahmotteli unionin tulevien vuosien kehitystä, Euroopan yhdentymiskehityksen aloittaneen Euroopan hiili- ja teräsyhteisön puolivuosisatainen taival päättyi heinäkuussa.
A powerful symbol of a new era of European integration, the euro became partof everyday life for ordinary people on 1 January 2002, with the introductionof the new notes and coins.
Euroopan yhdentymisen uuden vaiheen vahva symboli euro tuli osaksi kansalaisten arkea 1. tammikuuta 2002, kun eurosetelit ja -kolikot otettiin käyttöön.
The public’s response to the new currency in the12 Member States of the euro zone, with their total population of over 300 million, lived up to the expectations of all those at Community and national levelwho had worked so hard to prepare for the introduction of the single currency:by the beginning of February, payments in euro already accounted for 95 % ofcash payments, and the withdrawal of the national currencies from circulationin the Member States concerned was completed at the end of that month.
Tulos vastasi hankkeen vetäjien odotuksia, sillä euroalueeseen kuuluvien kahdentoista jäsenvaltion yli 300 miljoonaa kansalaista ottivat yhteisen rahan vastaan hyvin. Helmikuun alkuun mennessä jo 95 prosenttia kaikista käteismaksuista euroalueen jäsenvaltioissa hoidettiin euroina, ja niiden kansalliset valuutat poistuivat käytöstä helmikuun loppuun mennessä.
Theprocess received an extra impetus on 1 July when the regulation on the simplification of crossborder payments came into force.
Tätä prosessia tuki rajatylittävien maksujen yksinkertaistamisesta annetun asetuksen voimaantulo 1. heinäkuuta.
This regulation, which aimsto create a single payment area in the euro zone, should enable European citizens to take full advantage of the benefits of the single currency, by harmonisingcharges for national and crossborder transactions (cash withdrawals and payments by bank card or credit card).
Asetuksen tavoitteena on tehdä euroalueesta yhtenäinen maksualue varmistamalla, että kansallisista ja rajatylittävistä maksutapahtumista (käteisnostot ja pankki- tai luottokorttimaksut) veloitettavissa kuluissa ei ole eroa. Näin yhteisen rahan suomat edut koituvat täysimääräisesti kansalaisten hyväksi.
Given the success of the physical introduction of the euro, economic and monetary union undoubtedly qualifies as one ofthe significant landmarks in European integration, an example of the ‘real solidarity’ beloved of Jean Monnet, ranking alongside such earlier achievements asthe customs union of 1968 and the single market of 1992.
Nyt kun euroraha on otettu onnistuneesti käyttöön, voidaan todeta, että talousja rahaliittoon Euroopan yhdentymisen tärkeimpiä saavutuksia ja hyvä esimerkki Jean Monnet’n ajamasta konkreettisesta solidaarisuudesta. Vastaavanlaisia virstanpylväitä ovat olleet tulliliiton perustaminen vuonna 1968 ja sisämarkkinoiden luominen vuonna 1992.
Completing a process launched nine years earlier in the same city, the Copenhagen European Council on 12 and 13 December concluded the negotiations with
Kööpenhaminassa 12. ja 13. joulukuuta pidetyssä Eurooppaneuvoston kokouksessa saatiin päätökseen jäsenyysneuvottelut kymmenen ehdokasmaan
10 candidate countries (Cyprus, the Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia,Lithuania, Malta, Poland, Slovakia and Slovenia) paving the way for the singlegreatest enlargement in the history of the European Union.
(Kypros,Latvia,Liettua,Malta,Puola,Slovakia,Slovenia,Tšekki,UnkarijaViro) kanssa Euroopan unionin historian suurimmasta yksittäisestä laajentumisesta. Näin päättyi prosessi, joka pantiin alulle samassa paikassa yhdeksän vuotta aikaisemmin.
Reversing the vote in 2001, thenew referendum removed the final obstacle to ratification of the Nice Treatysigned on 26 February 2001.
Lokakuuhun osui myös toinen unionin kannalta myönteinen tapahtuma, kun Irlannissa pidetyn toisen kansanäänestyksen tulos poisti viimeisenkin esteen 26. helmikuuta 2001 allekirjoitetun Nizzan sopimuksen voimaantulolle (ensimmäisen, vuonna 2001 järjestetyn kansanäänestyksen tulos oli kielteinen).
Ratification was completed by five Member Statesin 2001 and by another nine in the course of 2002.
Viisi jäsenvaltiota oli ratifioinut sopimuksen jo vuonna 2001, ja myös loput yhdeksän ratifioivat sen vuoden 2002 aikana.
As well as endorsing the outcome of the negotiations, the Copenhagen European Council was able to reach agreement on the financial framework associated with enlargement for the period 2004–06.
Neuvottelutuloksen hyväksymisen lisäksi Eurooppaneuvosto pääsi Kööpenhaminassa sopimukseen laajentumisen rahoituskehyksestä vuosina 2004–2006.
Following the first step taken atthe European Council in Brussels and subsequent amendments arising from thenegotiating package prepared by the Danish Presidency, consensus was finallyreached on a budget of EUR 40.8 billion, very close to the figure recommendedby the Commission itself in its communication in January.
Brysselissä pidetyssä Eurooppaneuvoston kokouksessa tehdyn alustavan sopimuksen ja puheenjohtajamaa Tanskan johdolla neuvoteltuun pakettiin tehtyjen tarkistusten perusteella päädyttiin 40,8 miljardin euron loppusummaan, joka on hyvin lähellä tammikuussa annetussa komission tiedonannossa ehdotettua määrää.
The decisive step taken in Copenhagen having cleared the way for enlargement,the timetable now provides for the Accession Treaty to be signed in Athens on16 April 2003 and enlargement to take effect on 1 May 2004 after completionof the necessary ratification procedure.
Kööpenhaminassa otetun ratkaisevan askeleen tuloksena liittymissopimus allekirjoitetaan Ateenassa 16. huhtikuuta 2003. Koska laajentumisen voimaantulo edellyttää, että kaikki jäsenvaltiot ovat ensin ratifioineet Ateenan sopimuksen, varsinaiseksi laajentumispäivämääräksi on sovittu 1. toukokuuta 2004.
This timetable should enable the new Member States to take part in the elections to the European Parliament in spring2004 and in the next Intergovernmental Conference on the institutional reformof the European Union.
Tämä aikataulu mahdollistaa uusien jäsenvaltioiden osallistumisen Euroopan parlamentin vaaleihin keväällä 2004 sekä seuraavaan hallitustenväliseen konferenssiin, jossa käsitellään unionin toimielinten uudistamista.
It also provides for the appointment of a new Commission on 1 November 2004.
Lisäksi se merkitsee sitä, että uusi komissio voi aloittaa toimikautensa jo 1. marraskuuta 2004.
As far as the other applicant countries are concerned, the Copenhagen European Council confirmed the aim of admitting Bulgaria and Romania to the European Union in 2007, as suggested in October, provided the pace ofprogress in these two countries matches the roadmaps prepared by the Commission.
Kööpenhaminan Eurooppaneuvosto vahvisti muiden ehdokasmaiden osalta jo lokakuussa esitetyn tavoitteen, jonka mukaan Bulgaria ja Romania voivat liittyä Euroopan unioniin vuonna 2007, jos ne pysyvät komission laatimassa etenemissuunnitelmassa esitetyssä aikataulussa.
In the case of Turkey, the European Council deferred a decision on opening negotiations until its meeting in December 2004, at which point it will consider the recommendations the Commission is to present and whether Turkeysatisfies the political criteria for accession to the European Union laid down in Copenhagen in 1993.
Turkin osalta Eurooppaneuvosto sopi päättävänsä joulukuussa 2004 pidettävässä kokouksessaan liittymisneuvottelujen aloittamisesta, jos Turkki täyttää komissiolta saatavan selvityksen ja suosituksen perusteella Kööpenhaminassa vuonna 1993 vahvistetut poliittiset kriteerit unioniin liittymiselle.
Firstly, most areas of activity continued to feel the effect of the momentum generated by the pursuit of the objectives defined at the Lisbon European Councilin March 2000, relating to the promotion of a knowledgebased economy, competitiveness and growth compatible with higher levels of employment and socialcohesion.
Ensiksikin useimmilla unionin toiminnan aloilla pyrittiin edelleen Eurooppaneuvoston maaliskuussa 2000 Lissabonissa pidetyssä kokouksessa asettamaan päämäärään edistää osaamiseen, kilpailukykyyn sekä työllisyyden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kanssa yhteensopivaan kasvuun perustuvaa taloutta.
The impact in terms of methods was felt mostly in the area of policycoordination in the medium and long term.
Menetelmänä on erityisesti politiikan koordinointi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.
Legislation onintegrating rail markets was also tabled.
Vuoden 2002 aikana käynnistettiin lisäksi rautatiemarkkinoiden yhdentymiseen tähtäävä lainsäädäntöprosessi.
In the second place, further initiatives were developed as part of the reformagenda for the regulatory framework.
Toiseksi tehtiin useita aloitteita, jotka koskevat säädöskehyksen uudistamista.
A first example of this was the Commission’s desire to help simplify and improve the legislative process in general andthe way it exercises its executive powers, building on the process launched in2001 with the publication of its White Paper on European governance.
Nämä liittyvät komission pyrkimyksiin yksinkertaistaa ja parantaa yleistä säädöskäytäntöä ja toimeenpanovaltuuksiensa käyttöä ja siten jatkaa prosessia, joka käynnistyi vuonna 2001 eurooppalaista hallintotapaa koskevan valkoisen kirjan julkaisemisella.
It presented several communications on this subject, one of which was accompaniedby an action plan.
Komissio on esittänyt useita asiaa koskevia tiedonantoja ja yhden tiedonannon yhteydessä myös toimintasuunnitelman.
In a similar vein, moves were made during the year to createnew authorities or agencies to improve safety in various areas.
Tähän liittyvät läheisesti myös vuoden aikana esitetyt aloitteet uusien viranomaisten tai virastojen perustamisesta.
As a result, the European Parliament and the Council established the European Food Safety Authority in January, the European Maritime Safety Agency in June and the European Aviation Safety Agency in July.
Euroopan parlamentti ja neuvosto perustivat tammikuussa Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen, kesäkuussa Euroopan meriturvallisuusviraston ja heinäkuussa Euroopan lentoturvallisuusviraston.
In the third place, the impetus for reform also produced measures in specificareas of activity.
Kolmanneksi uudistusprosessi eteni useilla erityisaloilla.
In the field of competition, for example, a new regulationimplementing the antitrust provisions of the Treaty made possible a recasting ofthe legislation that had applied since 1962, notably by opening the way todecentralised enforcement of these rules in cooperation with the authorities inthe Member States.
Kilpailun alalla vuodesta 1962 lähtien annetut säännökset kartelleja koskevien perustamissopimuksen määräysten soveltamisesta koonnettiin uuteen asetukseen, joka mahdollistaa muun muassa jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa tehtävään yhteistyöhön perustuvan määräysten noudattamisen hajautetun valvonnan.
Similarly, the Commission proposed a review of the mergerregulation and launched a reform aimed at simplifying the procedures for monitoring State aid.
Komissio on lisäksi esittänyt ehdotuksen yrityskeskittymien valvontaa koskevan asetuksen tarkistamisesta ja valmistellut uudistusta, jonka tavoitteena on yksinkertaistaa valtiontukien valvontaa.
Measures were taken in the area of economic and social cohesion to allow better management of the Structural Funds, with an emphasis onsimplification.
Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden osalta toteutettiin rakennerahastojen hallinnoinnin tehostamiseen ja yksinkertaistamiseen tähtääviä toimenpiteitä.
The Commission also undertook a review of its approach toindustrial policy, adopted in 1990, to take account of recent developments suchas globalisation and EU enlargement.
Komissio pohti vuonna 1990 määrittelemänsä teollisuuspoliittisen linjan tarkistamista muun muassa globaalistumisesta ja EU:n laajentumisesta aiheutuvien haasteiden vuoksi.
THE EUROPEAN UNION IN 2002 — OVERVIEW
EUROOPAN UNIONI VUONNA 2002: YLEISKATSAUS kehittämisessä saavutettujen tulosten vakiinnuttamista ja itse kehittämistoiminnan tehostamista.
The fourth development in 2002 was the launch of a number of programmes oraction plans covering all or part of the present decade, and even beyond.
Neljänneksi vuoden 2002 aikana käynnistettiin useita ohjelmia ja toimintasuunnitelmia, jotka koskevat lähivuosia tai koko kuluvaa vuosikymmentä; osa niistä ulottuu jopa 2010-luvulle.
Oneexample was the adoption of the sixth framework programme of research andtechnological development for the period 2002–06, aimed at providing a financialbasis for the establishment of the European research area and promoting betterorganisation of European research and innovation activities.
Tutkimuksen ja teknologisen kehityksen kuudes puiteohjelma hyväksyttiin vuosiksi 2002–2006.
Following the call bythe Barcelona European Council for the launch of the Galileo programme for satellite radio-navigation, the Council adopted a regulation setting up the Galileojoint undertaking.
Ohjelmasta rahoitetaan eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista, ja sen avulla tehostetaan eurooppalaisen tutkimusja innovointitoiminnan organisointia.
The Commission completed the implementation of the ‘eEurope 2002’ action plan and at the same time adopted a new ‘eEurope 2005’ actionplan aimed at both developing private investment and modernising public servicesto meet the challenges of the information society.
Komissio viimeisteli eEurope 2002 toimintaohjelmaa ja hyväksyi uuden toimintaohjelman eEurope 2005, jonka tavoitteena on toisaalta edistää yksityisiä investointeja ja toisaalta saattaa julkiset palvelut tietoyhteiskunnan asettamien haasteiden tasolle.
The sixth environmental actionprogramme, which was also adopted this year, established a new framework for Community policy in this area for the years to come.
Vuoden 2002 aikana hyväksyttiin myös kuudes ympäristöä koskeva toimintaohjelma, jossa vahvistetaan yhteisön ympäristöpolitiikan kehittämisen suuntaviivat lähivuosia varten.
Finally, the new action programme in the field of public health seeks to foster new forms of cooperationbetween Member States and promote a more integrated approach, coordinatedwith other Community programmes and schemes.
Lisäksi hyväksyttiin uusi kansanterveysohjelma, jonka tavoitteena on edistää uusia yhteistyömuotoja jäsenvaltioiden välillä ja entistä läheisempiä yhteyksiä yhteisön muihin ohjelmiin ja toimintoihin.
The massive enlargement of the European Union currently being prepared willdramatically alter the shape of its external frontiers, and the prospect is alreadyhaving an impact on certain aspects of the EU’s external policy.
Euroopan unionin ulkorajojen muuttuminen lähiaikoina toteutuvan laajentumisen yhteydessä on jo monissa tapauksissa otettava huomioon unionin ulkosuhteiden alalla.
In recent yearsa desire to foster good relations with its neighbours has led to the revitalisationof the Euro-Mediterranean partnership.
Naapuruussuhteiden merkeissä on elvytetty Euro–Välimeri-kumppanuutta.
The year 2002 saw a number of newdevelopments, such as the adoption in Valencia of an action plan at the end ofa conference that brought together the foreign ministers of all the partners concerned.
Vuonna 2002 hyväksyttiin toimintasuunnitelma Espanjan Valenciassa pidetyn konferenssin päätteeksi.
The same is true of the increasing importance attached toquestions such as respect for human rights and the promotion of democracy orthe transition to a market economy in the political dialogue with countries like Russia and Ukraine.
Konferenssiin osallistuivat kaikkien kumppanuusmaiden ulkoministerit. Laajentuminen merkitsee myös läheisempiä suhteita EU:n ja Itä-Euroopan maiden välillä.