natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to Odile Quintin, Director-General of Employment and Social Affairs, the scheme willenable the graduates concerned ‘to get an insight into how we work in the Commission and to contribute to our thinking… [it will] benefit the young people and their communities, but also be of greatbenefit to us as we consider our own future direction.’
Euroopan komission työllisyyden, sosiaali-ja tasaarvoasioiden pääosaston johtajan Odile Quintinin mukaan järjestelmän ansiosta nämä opiskelijat voivat kurkistaa komission työhön ja osallistua meidän ajatustyöhömme — [se] auttaa nuoria ihmisiäja näiden yhteisöjä, mutta siitä on myös paljon apua meille tulevan toimintamme suunnan määrittämisessä.
The four Roma graduates, who were selected for the internships starting on 1 May 2005, are areporter from Bulgarian National Television, a Romanian legal expert who has worked for the Foundation for Democratic Change in Bucharest and European Roma Rights Centre in Budapest,a consultant to a number of international organisations on Roma issues and a Community liaisoncoordinator.
Harjoittelijoiksi valitut neljä romaniopiskelijaa, jotka aloittavat 1.5.2005, ovat lehtimies Bulgarian kansallisesta televisiosta, romanialainen juristi, joka on työskennellyt Bukarestin demokraattisen muutoksen säätiössä ja Euroopan romanien oikeuksien keskuksessa Budapestissa, useiden romaniasioita hoitavien kansainvälisten järjestöjen konsultti sekä yhteisösuhteiden koordinaattori.
Radostina Chaprazova, a graduate in political sciences of the American University in Bulgaria, whowill take up an internship in the Directorate-General for Employment, said that ‘the internship is anextraordinary opportunity for me, but also a big challenge.
Vastavalmistunut politiikantutkija Bulgarian amerikkalaisesta yliopistosta, Radostina Chaprazova, joka on harjoittelijana työllisyyden, sosiaali-ja tasaarvoasioiden pääosastossa, sanoi, että harjoittelu on minulle poikkeuksellinen mahdollisuus, mutta myös iso haaste.
It will help me find out whether I can really contribute to defending the rights of my people and whether I am on the right career path.
Se auttaa minua ymmärtämään, miten voin auttaa kansani oikeuksien puolustamisessa ja olenko oikealla uralla.
Bulgariais a melting pot of different religions, ethnicities and nationalities.
Bulgaria on useiden uskontojen, kansojen ja kansallisuuksien sulatusuuni.
But there is open hostility towards Roma, expressed in an unwillingness even to communicate, let alone to live in the same neighbourhood or to have their children attend the same school.
Silti maassa ollaan avoimesti vihamielisiä romaneja kohtaan, mikä ilmenee jopa viestintähaluttomuutena ja lisäksi haluttomuutena asua samassa naapurustossa tai lähettää omat lapset samaan kouluun romanilasten kanssa.
Thousands of Roma live in misery, separated in ghettoes from the rest of the community, in unacceptable conditions which need to change,and my mission is to help bring this change about.’
Tuhannet romanit asuvat kuquudessa, muusta yhteisöstä erillään olevissa slummeissa, sietämättömissä olosuhteissa, joiden on muututtava, ja minun tehtäväni on auttaa korjaamaan tilanne.
The social situation in the European Union 2004
Sosiaalinen tilanne Euroopan unionissa 2004
— Overview —
— Yleiskatsaus —
The contents of this publication do not necessarily reflect the opinion or position of the European Commission (Directorate-General for Employment and Social Affairs and Eurostat).
Julkaisun sisältö ei välttämättä kuvasta Euroopan komission (Työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosaston sekä tilastotoimisto Eurostatin) näkemystä tai kantaa.
© European Communities, 2004 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
© Euroopan yhteisöt, 2004 Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
The social situation in the European Union 2004 Overview
Sosiaalinen tilanne Euroopan unionissa 2004 Yleiskatsaus
The Social Situation Report – published annually since 2000 – provides a prospective overview of the social dimension in the European Union as a background to social policy development and contributes to the monitoring of developments in the social field across Member States.
Vuodesta 2000 lähtien vuosittain julkaistussa sosiaalista tilannetta koskevassa raportissa luodaan yleiskatsaus sosiaalisiin kysymyksiin Euroopan unionissa sosiaalipolitiikan kehittämisen taustaksi ja seurataan osaltaan kehitystä sosiaalisissa kysymyksissä jäsenvaltioissa. Lisäksi raportissa luodaan yhteyksiä muihin komission julkaisuihin, joita ovat esimerkiksi “Employment in Europe”, “Industrial Relations in Europe” ja “Gender Equality Report”.
One special characteristic of this report is that it combines harmonised quantitative information with qualitative survey data on public opinion.
Tämän raportin erikoispiirre on, että siihen on koottu yhdenmukaista kvantitatiivista tietoa ja yleistä mielipidettä koskevia kvalitatiivisia tutkimustuloksia.
In this way it acts as a reference document, with the perceptions and attitudes of people living in Europe added to the overall portrait of the social situation.
Näin se on viiteasiakirja, jossa Euroopassa asuvien käsitykset ja asenteet liitetään sosiaalisesta tilanteesta saatuun yleiskuvaan.
This year the report seeks to portray the social dimension of the enlarged Union, looking at both developing social trends and emerging policy challenges.
Tänä vuonna raportissa pyritään luomaan kuva laajentuneen unionin sosiaalisesta ulottuvuudesta tarkastelemalla sekä kehittymässä olevia sosiaalisia suuntauksia ja esiin nousevia poliittisia haasteita.
Joaquín Almunia Member of the Commission Economic and Monetary Affairs
Stavros Dimas Komission jäsen Työllisyys ja sosiaaliasiat
Stavros Dimas Member of the Commission Employment and Social Affairs
Joaquín Almunia Komission jäsen Talous- ja rahapolitiikka
Overview The social situation in the European Union 2004
Yleiskatsaus Sosiaalinen tilanne Euroopan unionissa 2004
Education and its outcomes
Tilastolliset muotokuvat
Symbols, country codes and country groupings, other abbreviations and acronyms
Sosiaaliset avainindikaattorit kustakin maantieteellis-poliittisesta yksiköstä Symbolit, maakoodit ja maaryhmät sekä muut lyhenteet
Life expectancy in several of the new Member States fell in the early transition period and despite some improvements it remains markedly below the EU average.
Elinajanodote laski monissa uusissa jäsenvaltioissa siirtymäkauden alkuaikoina, ja se on pienestä paranemisesta huolimatta yhä selvästi alle EU:n keskiarvon.
This reflects higher mortality at all ages in these countries, especially for men.
Siinä näkyy – erityisesti miesten – korkeampi kuolleisuus kaikissa ikäryhmissä näissä maissa.
Economic growth and a gradual improvement of living standards could make a major contribution to overcome the negative impact which the early transition period had on mortality and bring longevity in line with that of the EU-15 countries.
Talouskasvu ja elintason asteittainen kohoaminen voisivat merkittävästi auttaa lievittämään siirtymäkauden alkuaikojen negatiivista vaikutusta kuolleisuuteen ja saattamaan eliniän 15 vanhan jäsenvaltion tasolle.
…as fertility has been very low in the new Member States for more than a decade.
…sillä syntyvyys on ollut uusissa jäsenvaltioissa alhainen yli kymmenen vuotta.
This short version of the fifth annual report on the social situation in the European Union contains an overview of the key social and economic developments in Europe, with facts and figures relating to the social dimension of the enlarged Union, looking at both developing social trends and emerging policy challenges.
Tämä lyhennetty versio viidennestä vuosittaisesta raportista ’Sosiaalinen tilanne Euroopan unionissa’ sisältää yleiskatsauksen sosiaaliseen ja taloudelliseen kehitykseen Euroopassa.
This overview is completed by a series of statistical portraits that address a range of relevant social policy concerns for the European Union.
Laajentuneen unionin sosiaalisia kysymyksiä – sekä kehittymässä olevia sosiaalisia suuntauksia että esiin nousevia poliittisia haasteita – tarkastellaan tosiasioiden ja lukujen pohjalta.
Virtually all the main European social policy domains are covered: population; education and training; labour market; social protection; income, poverty and social exclusion; gender equality and health and safety.
Tämän yleiskatsauksen lopussa on tilastollisia kuvauksia Euroopan Unionin sosiaalipolitiikan pääaloilta, joita ovat väestö; koulutus; työmarkkinat; sosiaalinen suojelu; tulot, köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen, sukupuolten tasa-arvo sekä terveys ja turvallisuus.
The Social situation in a European Union of 25 Member States
Sosiaalinen tilanne 25 jäsenvaltion Euroopan unionissa
In the EU-15 countries, fertility levels are only below 1.4 in the three southern Member States, whereas seven of the ten new Member States have fertility levels at or below 1.3.
EU:n 15 vanhassa jäsenvaltiossa syntyvyys on alle 1,4 vain kolmessa eteläisessä jäsenvaltiossa, kun 10 uudesta jäsenvaltiosta syntyvyys on seitsemässä 1,3 tai sen alle.
At the level of EU-25, almost half of the Member States are affected by a severe depression of fertility levels, the underlying reasons for which vary between Member States.
Kun tarkastellaan kaikkia 25:tä jäsenvaltiota, lähes puolessa niistä on hyvin alhainen syntyvyys, mutta siihen vaikuttavat syyt vaihtelevat jäsenvaltioittain.
The case for reconciling work and family life in European social policies would thus seem strengthened.
Näyttäisi siis olevan entistäkin vahvempia perusteita pyrkiä työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseen unionin sosiaalipolitiikassa.
With enlargement social conditions in the European Union have become more diverse and policy challenges have increased.
Laajentumisen myötä sosiaaliset olot ovat muuttuneet moninaisemmiksi Euroopan unionissa ja politiikkaan kohdistuvat haasteet ovat lisääntyneet.
At the same time, however, the enlarged Union offers more opportunities for economic growth to Member States and hence more possibilities to address these challenges.
Samalla kuitenkin laajentunut unioni tarjoaa jäsenvaltioille uusia mahdollisuuksia talouskasvuun ja täten haasteista selviämiseen.
Population of the EU-25 Member States (2002)
EU:n 25 jäsenvaltion väestö (2002)
Enlargement has raised the EU population by 20%, to more than 450 million people, but only increased its GDP by 4.5%.
Laajentuminen kasvatti EU:n väestöä 20 % yli 450 miljoonaan henkeen mutta lisäsi sen BKT:tä vain 4,5 %.
Thus socio-economic disparities across the Union will be wider; changes will be substantial and challenges should not be underestimated.
Näin sosioekonomiset erot unionissa kasvavat – muutokset tulevat olemaan tuntuvia, eikä haasteita pitäisi aliarvioida.
Differences in the social situation between the majority of the EU-15 countries and the new Member States are large in several areas, as documented throughout the report.
Erot useimpien 15 vanhan jäsenvaltion ja uusien jäsenvaltioiden sosiaalisessa tilanteessa ovat suuret monilla aloilla, kuten raportissa kerrotaan.
But as demonstrated in the further analysis, the differences tend to be of degree rather than of character.
Mutta lähempi tarkastelu osoittaa, että erot ovat pikemminkin määrällisiä kuin laadullisia.
1.1 Population trends: The ageing challenge persists
1.1 Väestönkehitys: ikääntymisongelma ei poistu
Following enlargement, nearly three-quarters of the population live in six of the 25 Member States, namely Germany, the UK, France, Italy, Poland and Spain, while the remaining quarter are distributed among nineteen Member States with small to very small populations.
Laajentumisen jälkeen lähes kolme neljäsosaa unionin väestöstä asuu kuudessa jäsenvaltiossa – Saksassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ranskassa, Italiassa, Puolassa ja Espanjassa – ja viimeinen neljännes jakaantuu lopuille 19 jäsenvaltiolle, joiden väestö on vähäinen tai hyvin vähäinen.
Millioninhabitants
Miljoonaaasukasta
The enlarged Union will still be marked by accelerated ageing in less than a decade…
Laajentuneellekin unionille on ominaista ikääntymisen kiihtyminen alle kymmenessä vuodessa…
At present, the population of the new Member States is somewhat younger than that of the EU-15 countries.
Uusien jäsenvaltioiden väestö on tällä hetkellä hieman nuorempaa kuin 15 vanhan jäsenvaltion väestö.
However, this does not mean that enlargement has altered the demographic trajectory of the European Union.
Laajentuminen ei ole kuitenkaan muuttanut Euroopan unionin demografista kehitystä.
Due to the radical drop in fertility levels in most new Member States over the last 15 years, a short and moderate rejuvenation will soon be replaced by a more pronounced ageing process.
Koska syntyvyys on laskenut jyrkästi monissa uusissa jäsenvaltioissa viimeisten 15 vuoden aikana, lyhytkestoinen ja vähäinen väestön nuoreneminen väistyy pian entistä voimakkaamman ikääntymisen tieltä.
In other words, the Union will still be faced with the prospect of a rapidly ageing and shrinking population.
Unionia odottaa siis yhä tulevaisuus, jossa väestö ikääntyy ja vähenee nopeasti.
Migration from the East to the West of the Union is expected to be moderate…
Muuttoliike unionin sisällä idästä länteen jäänee vähäiseksi…
Population change: EU-25, USA and Japan, 1950-2030
Väestönkehitys: EU25, USA ja Japani, 1950–2030
Immigration has grown considerably in size and importance over the last decade.
Muuttoliikkeen määrä ja merkitys on kasvanut huomattavasti viime vuosikymmenen aikana.
All EU-15 countries were affected by the surge in immigration in the 1990s and many registered a historically significant net inflow.
Muuttoliike lisääntyi selvästi kaikkiin 15 vanhaan jäsenvaltioon 1990-luvulla, ja monissa niistä kirjattiin historiallisesti merkittävä nettomaahanmuutto.
The situation in several of the new Member States was rather different, as westward emigration rose.
Tilanne monissa uusissa jäsenvaltioissa oli varsin erilainen, koska muuttoliike länteen kasvoi.
In some of the Baltic Republics population growth even became negative as a result of outward migration.
Joissain Baltian maissa väestönkasvu kääntyi negatiiviseksi maastamuuton vuoksi.
However, it is important to note that over the last ten years migration patterns have changed significantly in the new Member States of central and eastern Europe.
On kuitenkin tärkeää huomata, että muuttoliike on saanut merkittäviä uusia muotoja viimeisen kymmenen vuoden aikana Keski- ja Itä-Euroopan uusissa jäsenvaltioissa.
Most of these countries have shifted progressively from emigration countries to sending-receiving countries or - in some cases - mainly receiving countries.
Monet niistä ovat vähitellen muuttuneet maastamuuttomaista muuttovirraltaan kaksisuuntaisiksi maiksi tai – joissain tapauksissa – etupäässä maahanmuuttajia vastaanottaviksi maiksi.
It is expected that improvements in the economic situation and better working conditions in the new Member States, along with demographic ageing, will make migration to the EU-15 countries less likely.
Koska taloustilanne ja työolot kohenevat uusissa jäsenvaltioissa ja väestö ikääntyy, muuttoliike 15 vanhaan jäsenvaltioon tullee vähemmän todennäköiseksi.
Millioninhabitants
1 lisääntynee…
…but immigration into the Union, including the new CEE Member States1
…mutta muuttoliike unioniin, myös uusiin KIE-jäsenvaltioihin,
Source: UN World Population Prospects: The 2002 revision
Lähde: UN World Population Prospects (YK:n maailman väestönkehitysnäkymät), vuoden 2002 tarkistus
In 20022, a negative net migration was observed only in Poland (-0.03%), Lithuania (-0.06%) and Latvia (-0.08%).
Laajentumisen jälkeen suuri osa EU:n maaulkorajoista sijaitsee uusissa jäsenvaltioissa.
Following enlargement, a large amount of the EU external land borders belong to the new Member States and the new CEE Member States could increasingly become immigration countries.
Keski- ja Itä-Euroopan jäsenvaltioista voi tulla yhä enemmän maahanmuuttovaltioita.
Historical links to emigration countries further to the east may conceivably facilitate this process.
Historialliset yhteydet idempänä sijaitseviin maastamuuttomaihin voivat hyvinkin tukea tätä prosessia.
The need for pro-active management of migratory pressures and the integration of third country migrant workers, including at Communitylevel, will grow.
On yhä välttämättömämpää pyrkiä myös yhteisön tasolla hallitsemaan ennakoivasti muuttopaineita ja integroimaan unionin ulkopuoliset siirtotyöläiset osaksi yhteiskuntaa.
1.2 Economic and employment trends: Preparing for a sustained upswing
…EU:n väestönkasvu – toisin kuin Yhdysvaltain – kuitenkin pysähtyy ja kääntyy laskuun.
…still - in stark contrast to the US - the EU population will be stagnating and shrinking.
1.2 Talouden ja työllisyyden suuntaukset: kestävään nousukauteen valmistautuminen
The increasing divergence in population trajectories between the USA and the EU, caused by the recovery in US fertility levels and the upward swing in immigration into the US, will persist: while the population of the EU will stagnate and begin to shrink amid a sudden acceleration in the old age dependency rate, the US population and workforce will continue to grow.
Ero Yhdysvaltain ja EU:n väestökehityksessä, joka johtuu syntyvyyden kasvusta ja maahanmuuton lisääntymisestä Yhdysvalloissa, tulee kasvamaan. EU:n väestö lakkaa kasvamasta ja alkaa vähentyä, ja vanhusten huoltosuhde huononee nopeasti, kun taas Yhdysvaltain väestö ja työvoima jatkavat kasvuaan.
Meanwhile the ageing and shrinking of the Japanese population will proceed at a higher speed than in the EU.
Samalla kuitenkin Japanin väestö ikääntyy ja pienenee Euroopan väestöä nopeammin.
These differences will have important economic and strategic implications in the medium to long term.
Näillä eroilla on merkittäviä taloudellisia ja strategisia vaikutuksia keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.
When compared to the performance of the mid and late 1990s, economic growth during the last three years almost halved.
Talouskasvu hupeni viimeisen kolmen vuoden aikana lähes puoleen 1990-luvun puolivälistä ja lopusta.
As shown in the European Commission report “Employment in Europe 2003”, after several years of strong job creation which allowed the employment rate to reach 64.3% in 2002, employment growth in the EU-15 came to a standstill by the beginning of 2003 and is expected to rise only slowly over 20042005.
Kuten Euroopan komission raportti “Employment in Europe 2003” (“Työllisyys Euroopassa 2003”) osoitti, työpaikkoja oli luotu runsaasti usean vuoden ajan, minkä ansiosta työllisyysaste kohosi 64,3 prosenttiin vuonna 2002, mutta työllisyyden kasvu pysähtyi vuoden 2003 alussa, ja vuosina 2004–2005 työllisyyden odotetaan kasvavan vain hitaasti.
Although the situation among the new Member States varies somewhat, the overall employment rate is lower than in the EU-153. Against this background, it is vital for employment to make a greater contribution to growth in Europe, in keeping with the targets set since 2000.
Vaikka uusien jäsenvaltioiden tilanne vaihtelee jonkin verran, yleinen työllisyysaste on niissä alhaisempi kuin EU:n 15 vanhassa jäsenvaltiossa.3 Tätä taustaa vasten työllisyyden on voimakkaammin tuettava Euroopan kasvua vuoden 2000 jälkeen asetettujen tavoitteiden mukaisesti.
At present, employment rates are still too low and a greater effort needs to be made by Member States4. The 70% target laid down for 2010 is still realistic if the economic upturn feeds through into rates as high as those at the end of the 1990s.
Työllisyysasteet ovat tätä nykyä vielä liian alhaiset, ja jäsenvaltioilta vaaditaan lisätoimia.4Vuodeksi 2010 asetettu tavoite 70 prosentin työllisyysasteesta on yhä realistinen, jos talous kääntyy yhtä vahvaan kasvuun kuin 1990-luvun lopussa.
This situation, which is on the whole disappointing, can mainly be accounted for by the persistence of structural obstacles in labour markets and by the overly low participation of older workers5.
Tämä kokonaisuudessaan epätyydyttävä tilanne selittyy lähinnä työmarkkinoita vaivaavilla rakenteellisilla esteillä ja iäkkäämpien työntekijöiden liian alhaisella työllisyysasteella.5
1 New CEE Member States = New central and eastern European Member States.2 Provisional data from Eurostat.
1 Uudet KIE-jäsenvaltiot = uudet Keski- ja Itä-Euroopan jäsenvaltiot.2 Eurostatin alustavia tietoja.
Positive net migration is much more important in Cyprus (0.97%) and Malta (0.48%), where immigration patterns are similar to the existing ones in the Mediterranean EU-15 countries.3 European Commission: "Progress in implementing the Joint Assessment Papers on employment policies in acceding countries, COM(2003)663 final, and ibidem Staff Working Paper SEC(2003)1361 November 2003.4 Report of the Employment Taskforce (chaired by Wim Kok): Jobs, Jobs, Jobs – Creating more employment in Europe, November 2003; see also Draft Joint Employment Report COM(2004)24 final 24.01.2004.5 European Commission: Delivering Lisbon – Reforms for the enlarged Union, COM(2004)29.
Muuttovoitto on paljon suurempi Kyproksella (0,97 %) ja Maltalla (0,48 %), joissa muuttoliike on samankaltaista kuin Välimeren alueen vanhoissa jäsenvaltioissa.3 Euroopan komissio: ”Edistyminen työllisyyspolitiikkaa koskevien yhteisten arviointiasiakirjojen toteuttamisessa liittymässä olevissa maissa”, KOM(2003) 663 lopullinen, sekä valmisteluasiakirja SEC(2003) 1361, marraskuu 2003.4 Wim Kokin johtaman työllisyystyöryhmän raportti ”Jobs, Jobs, Jobs – Creating more employment in Europe”, marraskuu 2003; ks. myös yhteisen työllisyysraportin luonnos KOM(2004) 24 lopullinen, 24.1.2004.5 Euroopan komissio: Lissabonin strategian edistyminen – Uudistuksia laajentuneen unionin tueksi, KOM(2004) 29.
Population trends in the enlarged European Union
Väestökehitys laajentuneessa Euroopan unionissa
The European Union welcomes 74 million new EU citizens.
Euroopan unioni sai 74 miljoonaa uutta kansalaista
Although in the EU-15 countries the rise in unemployment remained fairly limited the level is relatively high (8% in November 2003) compared to the US and Japan.
Vaikka EU:n 15 vanhan jäsenvaltion työttömyys lisääntyikin melko vähän, työttömyysaste – 8 % marraskuussa 2003 – on kuitenkin Yhdysvaltoihin ja Japaniin verrattuna melko korkea.
At the same time long-term unemployment stood at 3% with slightly higher rates for women.
Samaan aikaan pitkäaikaistyöttömyys oli 3 % ja hieman tätä korkeampi naisten osalta.
In the new Member States the unemployment rate reached 15%, with long-term unemployment close to 8% and somewhat higher among the female population.
Uusissa jäsenvaltioissa työttömyysaste oli 15 % ja pitkäaikaistyöttömyys lähes 8 %, naisilla hieman korkeampi.
On 1st January 2003 the estimated population of the ten new Member States of the Union was 74.3 million people, compared with almost 379 million inhabitants within the EU-15 countries6.
Uusien jäsenvaltioiden arvioitu väkiluku 1. tammikuuta 2003 oli 74,3 miljoonaa henkeä, kun EU:n 15 vanhan jäsenvaltion väkiluku oli niukasti alle 379 miljoonaa.6 Laajentuminen lisäsi Euroopan unionin väkilukua lähes 20 % yli 453 miljoonaan asukkaaseen.
Thus, the enlargement of the European Union increased the EU population by nearly 20%, to a total of more than 453 million inhabitants.
Laajentunut unioni on maailman kolmanneksi väekkäin maantieteellinen yksikkö.
Contrary to the situation in the US, the average productivity growth per employed person in the EU-15 countries has been slowing down since the 1990s and is now close to 1% per annum.
Toisin kuin Yhdysvalloissa keskimääräinen tuottavuuden kasvu työntekijää kohti on EU:n 15 vanhassa jäsenvaltiossa hidastunut 1990-luvulta lähtien ja on tällä hetkellä noin 1 % vuodessa.
Overall productivity levels in the new Member States are considerably lower than in the EU - on average approximately one half of the EU level - but recent productivity growth has approached 4% per annum.
Yleinen tuottavuus on uusissa jäsenvaltioissa tuntuvasti EU:n tuottavuutta alhaisempi – keskimäärin noin puolet EU:n tasosta – mutta vuotuinen tuottavuuden kasvu on viime aikoina lähestynyt neljää prosenttia.
After a period of uncertainty in the first half of 2003, there are signs of recovery…
Vuoden 2003 ensimmäisen puoliskon epävarmuuden jälkeen on nähtävissä elpymisen merkkejä…