natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Asnotedabove, thePPSadjustment has been subject to change whichmeans that the GDPper head figures
KOLMAS TALOUDELLISTA JA SOSIAALISTA YHTEENKUULUVUUTTA KOSKEVA KERTOMUS
Enlargement will only increase this degree of concentration by adding to the EU land area and population but increasing GDP relatively little;
Alueiden yhteenkuuluvuus kasvattaa tätä keskittymisastetta lisäämällä EU:n maa-alaa ja väestöä, mutta bruttokansantuotetta suhteellisen vähän;
0 0 at national level, a persistence of pronounced imbalances between the main metropolitan areas and the rest of the country in terms of economic development, which is a particular feature of the accession countries;
‚ kansallisella tasolla tärkeimpien suurkaupunkialueiden ja muun alueen selvien talouskehityksen epätasapainotekijöiden pysyvyys, joka leimaa erityisesti hakijamaita;
A central aim of the EU, asset out in the Treaty (Article 2) is ‘to promote economic and social progress and a high level of employment and to achieve balanced and sustainable development, in particular through the creation of an area without internal frontiers, through the strengthening of economic and social cohesion and through the establishment of economic andmonetary union...’.
EU:n keskeinen tavoite on perustamistamissopimuksen mukaan (2 artikla) ‘edistää taloudellista ja sosiaalista edistystä sekä työllisyyden korkeaa tasoa ja saavuttaa tasapainoinen ja kestävä kehitys etenkin luomalla alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja, lujittamalla taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä perustamalla talous- ja rahaliitto...’.
This implies that people should not be disadvantaged by wherever they happen to live or work in the Union.
Tämä edellyttää, että unionin ihmisten ei pitäisi olla epäedullisessa asemassa asuinpaikasta ja työskentelypaikasta johtuen.
Territorial cohesion has therefore been included in the draft Constitution (Article 3), to complement the Union objectives on economic and social cohesion.
Alueellinen yhteenkuuluvuus on siksi sisällytetty ehdotukseen sopimukseksi Euroopan perustuslaista (3 artikla), täydentämään unionin tavoitteita taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta.
Its importance is also acknowledged in Article 16 (Principles) in the Treaty which recognises that citizens should have access to essential services, basic infrastructure and knowledge by highlighting the significance of services of general economic interest for promoting social and territorial cohesion.
Sen merkitys on tunnustettu perustamissopimuksen 16 artiklassa (periaatteet), jossa tunnustetaan, että kansalaisten on voitava käyttää tärkeimpiä peruspalveluita, yhdyskunnan perusrakenteita ja tietoa, korostaen yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen tärkeää asemaa unionin yhteisten arvojen joukossa ja niiden merkitystä sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä.
at regional level, awidening or, at least, the persistence of a number of territorial disparities beyond those measured by GDP or unemployment.
‚ alueellisella tasolla useiden bruttokansantuotteena tai työttömyytenä näkymättömien alueellisten erojen kasvu tai ainakin pysyvyys.
In particular, economic development is accompanied by growing congestion and pollution and the persistence of social exclusion in the main conurbations whereas a number of rural areas are suffering from inadequate economic links with neighbouring small andmedium-sized towns and their economies are often weakening as a result .
Erityisesti talouskehitykseen liittyy kasvava liikakansoitus ja saasteet ja yhteiskunnallisen syrjäytymisen pysyvyys tärkeimmissä taajamissa, kun taas useat maaseutualueet kärsivät riittämättömistä taloudellisista siteistä pieniin ja keskisuuriin lähikaupunkeihin ja niiden talous usein heikkenee sen seurauksena.
Large urban areas are tending to sprawl outwards encroaching into the surrounding countryside as economic activity and their population increase, creating what have become known as ‘rurban’ areas, while rural areas where there are no towns of any size are experiencing falling population and a decline in the availability of basic services;
Suuret kaupunkialueet pyrkivät levittäytymään ympäröivälle maaseudulle niiden talouden ja väestön kasvaessa, synnyttäen niin kutsuttuja maaseutukaupunkialueita (rurban), samalla kun kaukana asutuskeskuksista sijaitsevien maaseutualueiden väestö vähenee ja peruspalvelujen saatavuus heikkenee;
The concept of territorial cohesion extends beyond the notion of economic and social cohesion by both adding to this and reinforcing it .
Alueellisen yhteenkuuluvuuden käsite on taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta laajempi siten, että siihen kuuluu enemmän ja että se vahvistaa sitä.
In policy terms, the objective is to help achieveamorebalanceddevelopment by reducing existing disparities, avoiding territorial imbalances and bymaking both sectoral policies which have a spatial impact and regional policy more coherent.
Politiikan sanoin: tavoitteena on tasapainoisemman kehityksen saavuttaminen vähentämällä olemassaolevia eroja, ehkäisemällä alueellista epätasapainoa ja yhtenäistämällä niitä sektorikohtaisia politiikkoja, joilla on alueellinen ulottuvuus.
The concern is also to improve territorial integration and encourage cooperation between regions.
Huolena on myös alueellisen yhdentymisen ja alueiden välisen yhteistyön edistäminen.
within regions and cities, the development of pockets of poverty and social exclusion in areas with often only limited availability of essential services;
‚ useilla maantieteellisesti epäsuotuisilla alueilla (saaret, Pohjoisen harvaan asutut alueet ja tietyt vuoristoalueet), väestö vähenee ja ikääntyy kulkuyhteyksien ollessa jatkuvana ongelmana ja ympäristön pysyessä haavoittuvana, kärsien säännöllisistä metsäpaloista, kuivuudesta ja tulvista;
There area number of aspects of territorial balance in the EU, which threaten the harmonious development of the Union economy in future years:
EU:ssa on tulevina vuosina monia unionin talouden sopusointuista kehitystä uhkaavia alueellisen tasapainon näkökohtia:
• in a number of specific areas constrained by their geographical features (islands, sparsely populated areas in the far north, and certain mountain areas), population is declining and ageing, while accessibility continues to be a problem and the environment remains fragile, threatened, for example, by regular fires, droughts and floods;
‚ ulommilla alueilla, monin tavoin epäsuotoisten luonnonolojen takia (perustamissopimuksen 299.2 artiklan mukaisesti), vakavien sosiaalisten ja taloudellisten ongelmien jatkuvuus, joihin on vaikea puuttua niiden kaukaisuuden, eristyneisyyden, maantieteellisten olojen, ilmaston, pienten markkinoiden ja harvoista tuotteista riippuvaisuuden takia.
75 in outermost areas, with a cumulation of natural and geographical handicaps (as recognised in Article 299.2 of the EU Treaty), the continuation of severe social and economic problems which are at EU level, a high concentration of economic activity and population in the central area or pentagon (which stretches between North Yorkshire in England, Franche-Comté in France, Hamburg in northern Germany and Milan in the north of Italy), which was identified in the second Cohesion Report and which covers 18% of the EU15 land area while accounting for 41% of population, 4 8%ofGDP and 75% of expenditure onR & D .
‚ EU:n tasolla taloudellisen toiminnan ja väestön merkittävä keskittyminen unionin keskustaan (joka ulottuu Englannin North Yorkshirestä Ranskan Franche-Comtéen, Pohjois-Saksan Hampuriin ja Pohjois-Italiaan), joka mainitaan toisessa koheesiokertomuksessa ja joka on 18% EU:n nykyisten jäsenvaltioiden maa-alasta, 41% väestöstä, 48% bruttokansantuotteesta ja 75% tutkimus- ja kehityskustannuksista. Laajentuminen vain
Cohesion, competitiveness, employment and growth
Lontoosta Milanoon ulottuva akseli, joka käy läpi Reinin kaupunkikeskittymän (Essen ja Köln) on tärkein näistä suurkaupunkikeskittymistä;
25 difficult to tackle because of their remoteness, isolation, topological features, climate, small size of market and dependence on a small number of products.
‚ hakijamaissa, huolimatta vähenevästä väestöstä, pääkaupungit kasvavat merkittävästi, erityisesti Budapest, Praha, Ljubljana ja Baltian maidenpääkaupungit.
An arc stretching from London to Milan and passing through the conurbation consisting of cities along theRhine (Essen andCologne) is particularly important among these cities;
Ainoa poikkeus on Puola, jossa on Varsovan lisäksi viisi suurta kaupunkialuetta;
• in the accession countries, despite declining population, there is a significant growth in capital cities, particularly Budapest, Prague, Ljubljana and the capitals of the Baltic States.
‚ uusien suuntausten syntyyn kuuluvat seuraavat ilmiöt kehityksen kärjistyessä vähemmän ja monen EU:n syrjäseuduilla sijaisevan kaupunkialueen kasvaessa:
These territorial disparities cannot be ignored, since apart from the serious difficulties in peripheral and outermost areas or the problems of congestion in certain central areas, they affect the overall competitiveness of the EU economy.
Näitä alueellisia eroja ei voi jättää huomiotta, koska syrjäseutujen vakavista ongelmista ja tärkeimpien kaupunkien liikakansoituksesta huolimatta, ne vaikuttavat EU:n talouden kokonaiskilpailukykyyn.
Covering costs of congestion or treating the social consequences of disparities implies a sub-optimal allocation of resources, aswell as a lower level of efficiency and economic competitiveness than could potentially be attained in the regions affected, whether they are attractive areas in the centre or deprived areas on the periphery.
Liikakansoituksen kustannusten kattaminen tai erojen yhteiskunnallisten seurausten hoito on osoitus varojen selvästi heikommasta jaosta ja tehokkuuden ja taloudellisen kilpailukyvyn pahemmista puutteista kuin mitä käytettävissä olevien voimavarojen perusteella oletettaisiin, riippumatta siitä, ovatko alueet taajamia tai syrjäisiä köyhiä alueita.
These problems can set in motion a cumulative process in which, for example, difficulties of accessing centres of research and innovation or ICT networks further reduce the economic development potential of regions which are already lagging.
Nämä ongelmat voivat käynnistää ketjureaktion, jossa tutkimus- ja innovaatiokeskuksiin pääsyn tai tietoteknisten verkkojen saatavuuden vaikeudet heikentävät edelleen jälkeen jääneiden alueiden talouden kehityspotentiaalia.
• the appearance of new tendencies involving less polarised development and the growth of a number of urban areas in peripheral parts of the EU, including:
‚ keskeinen alue levittäytyy itään Berliinin, München ja Wienin kaltaisten kaupunkien kasvaessa;
To combat territorial disparities and achieve a more spatially balanced pattern of economic development requires some coordination of development policies if they are to be coherent and consistent with each other .
Alueerojen voittaminen ja alueellisesti tasapainoisemman talouskehityksen saavuttaminen edellyttää kehityspolitiikkojen keskinäistä yhteensovittamista.
It was for this reason that the EuropeanCouncil in Potsdam in 1999 defined the European Spatial Development Perspective.
Tästä syystä Potsdamin Eurooppa-neuvosto määritteli vuonna 1999 Euroopan aluekehityssuunnitelman päälinjat.
Promoting balanced development capital cities in Scandinavia, Stockholm and Helsinki, in particular, have become strong economically especially in new technology;
Skandinavian pääkaupungieista, Tukholmasta ja Helsingista erityisesti, on tullut erityisesti uuden teknologian ansiosta taloudellisesti vahvoja;
Territorial imbalances in the distribution of towns and cities
Tasapainoisen kehityksen edistäminen
Urban systems are the engines of regional development and it is in regard to their geographical distribution across the EU that an imbalance between the centre and the periphery is most evident.
Kaupungit ovat aluekehityksen moottoreita ja kaupunkien merkitys maantieteellisen jakautumisen kiintopisteinä EU:ssa keskuksen ja syrjäisten alueiden väliseen tasapainoon vaikuttajina on kaikkein selvin.
An analysisof these systems, of their potential and the extent of cooperation between them, reveals the following tendencies10:
Tarkempi analyysi kaupunkien luonteesta, niiden potentiaalista ja niiden välisen yhteistyön laadusta paljastaa seuraavat suuntaukset10:
75 a number of urban regions located outside the core seem to have a population and an economic potential strong enough to attract research activity and to link up over time with the main European, and even international, centres of decisionmaking.
‚ monen keskeisen alueen ulkopuolisen kaupunkialueen väestö ja taloudellinen potentiaali on riittävän voimakasta tutkimustoiminnan houkuttelemiseksi ja yhteyksien luomiseksi tärkeimpien Euroopan ja jopa kansainvälisten päätöksentekokeskusten kanssa.
These appear to be capable in the future of stimulating the growth of peripheral areas and growth is still occurring in the core parts of Europe and in capital cities where company
Nämä vaikuttavat pystyvän tulevaisuudessa luomaan kasvua syrjäalueilla ja tasapainottamaan EU:n talouskehitystä entistä paremmin.
Cohesion, competitiveness, employment and growth
Merkittäviä eroja suurkaupunkien välillä ja niiden sisäisesti leissa oli 3% ja 4–5% monella syrjäisellä kaupunkialueella, jotka kehittyvät nopeasti, kuten alla on kuvattu.
Marked disparities between and within cities
Suurkaupunkien ja pienempien kaupunkien välisten yhteistyöverkostojen analysointi paljastaa seuraavia ilmiötä:
Overall, these 40 urban regions showed a growth of GDP between 1995 and 2000 of 3.3% to 4.1% per year as against 3% for the growth metropoles and 4–5% for a number of peripheral urban regions which are developing rapidly, as noted below.
‚ tärkeimpien metropolien vahva verkosto Euroopan keskiössä (kaupan, yliopistojen ja viestintäyhteyksien perusteella), mukaanlukien Lontoon, Pariisin, Frankfurtin, Amsterdamin, Milanon ja lähitulevaisuudessa Berliinin;
The Urban II Audit, available at present for 189 cities in the EU15 (65 in the central pentagon and 124 in peripheral areas), enables three kinds of disparity to be analysed— those betweencities in the centre and periphery, between large andmedium-sized cities and between inner city areas.
Urban II-ohjelman tilintarkastuksen yhteydessä, johon sisältyvät nyt tiedot 189 EU:n nykyisten jäsenvaltioiden suurkaupungeista (65 keskusalueella ja 124 reuna-alueilla), mahdollistaa kolmenlaisten erojen tarkastelun — keskusalueen kaupunkien ja reunaalueiden kaupunkien välillä, todellisten suurkaupunkien ja keskikokoisten kaupunkien välillä ja kaupunginosien välillä.
The main findings areas follows:
Seuraavassa tärkeimmät tulokset:
• lack of security ismoremarked in bigger cities than in mediumsized ones.
‚ Turvattomuus on suurempi todellisissa suurkaupungeissa kuin keskikokoisissa kaupungeissa.
In the UK, for example, the number of cases of violent assault is twice as high in large as in mediumsized cities and the number of murders three times higher.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa väkivallantekojen lukumäärä on kaksi kertaa korkeampi todellisissa suurkaupungeissa kuin keskisuurissa kaupungeissa ja murhien määrä kolme kertaa suurempi.
It is equally more marked in cities in the central part of the EU than in the periphery;
Ero on vielä selvempi EU:n keskusalueella kuin reuna-alueilla
• pollution shows a clear centre-periphery pattern, with, for example, cities in the centre having 14 days of peak ozone levels a year as against less than one day a year for those in the periphery; outside of this group, a lack of strategic cooperation between towns and cities and in the accession countries, an absence of networks of small andmedium-sized towns, except in theCzechRe- public and Slovenia.
Maaseutualueiden tulevaisuus riippuu yhä enemmän koko maaseudun talouskehityksestä ja joissakin tapauksissa edellytyksenä on taloudellisen ja yhteiskunnallisen perustan, yhdyskunnan rakenteiden, tietotekniikan saatavuuden, uusien työpaikkojen syntyyn (pienyrityksissä ja maaseutumatkailun parissa) johtavat todelliset muutokset ja julkisten palvelujen säilyttäminen.
• unemployment seems to be related more to national factors than whether cities are in the centre or periphery or their size.
‚ Työttömyys näyttää liittyvän enemmän kansallisiin tekijöihin kuin siihen, ovatko kaupungit keskusalueilla vai reuna-alueilla tai niiden kokoon.
The same is true of poverty (though the proportion below the poverty line averages 9% in the central areas and 16% in the peripheral ones).
Samoin on köyhyyden laita (köyhyysrajan alapuolella asuu keskimäärin 9% keskusalueilla ja 16% reuna-alueilla).
At the same time, there are wide disparities between different areas within cities, with, for example, a difference in the unemployment rate of 8 to 1 in Porto where the average rate is low and 5 to 1 in Marseilles where it is high.
Samanaikaisesti on suuria kaupungin sisäisiä eroja, esimerkiksi työllisyystason erot kahdeksasta yhtä kohden 1 Portossa, jossa keskiarvo on matala viiteen yhtä kohden Marseillesssa, jossa se on korkea.
Such a policy needs to be integrated into a regional strategy involving the development of economic relations and cooperationwith urban areas.
On mahdollista erottaa laajassa mielessä kolme maaseutualuetyyppiä sen mukaan, miten voimakkaasti ne ovat integroituneet muuhun talouteen ja millaiset yhteydet niillä on suuriin toimintakeskuksiin:
of bringing about a better balance of economic development in the EU.
‚ kasvavan talouden ja väestön maailmantalouteen integroituneet alueet.
The challenge facing rural areas varies according to where they are located in relation to the cities identified above: It is possible to distinguish in broad terms three types of rural area according to the extent of their integration into the rest of the economy and their links with large centres of activity:
Ne sijaitsevat yleensä lähellä kaupunkikeskusta, työllistäjinä ovat teollisuus ja palvelut, mutta suurin osa maasta maatalouskäytössä (Ranskassa esimerkiksi kolmasosa tiloista sijaitsevat mainituilla alueilla).
Some 40 such urban regions, situated outside the core ‘pentagon’ can be identified and categorised in terms of four criteria which indicate their strengths and weaknesses — their population size and its growth, their competitiveness, their communication links and their involvement in the knowledgeeconomy .
Voimakas väestönkasvu ja kaupungistumi- tyksekäs kaikkien neljän luokitteluperusteen pohjalta, kun taas Bilbaon vahvuutena on erityisesti yksi näistä (tieto) ja Porton ja Krakovan tulos kaikkien neljän perusteella on varsin keskinkertainen.
Lyon, for instance, is a good example of a city strong in terms of all four criteria, while Bilbao scores highly on one areas integrated into the global economy which are experiencing economic growth and
Kokonaisuudessaan näiden 40 kaupunkialueen bruttokansantuotteen kasvu vuosina 1995 - 2000 oli 3.3% - 4.1% vuodessa,kun se kasvumetropo-
Cohesion, competitiveness, employment and growth
Osa 1 — Yhteenkuuluvuus, kilpailukyky,työllisyysja kasvu – Tilanneja suuntaukset sen luomat paineet edellyttävät parempaa maankäytön hallintaa ympäristön tuhoutumisen estämiseksi ja maankäyttöriitojen ehkäisemiseksi.
They suffer froman accumulation of natural handicaps, which make it difficult to improve economic and social conditions, not least their remoteness both from economic and administrative centres and the nearest mainland.
Ne kärsivät useista luonnonhaitoista, jotka vaikeuttavat niiden talouden ja sosiaalisten olojen kohentamista, ei vähiten kaukaisesta sijainnistaan talouden ja hallinnon keskuksista ja lähimmältä mantereelta.
The furthest away, Réunion, is over 9,000 kms from Paris and 1,700 kms from the coast of Africa, while the closest to land, the Canarias, are still 250 kms off the coast.
Kauimmainen näistä, Réunion, on yli 9,000 kilometrin päässä Pariisista ja 1,700 kilometrin päässä Afrikan rannikolta, samalla kun lähimpänä mannerta sijaitsevat Kanariansaaret ovat 250 kilometrin päässä rannikolta.
Their remoteness is compounded by their natural features (many are archipelagos, small in terms of land area and population), difficult terrain and climate.
Niiden kaukaisuuden lisäksi vaikeuksia lisäävät niiden luonnonolot (monet ovat saaristoalueita, pieniä sekä maa-alueen että väestön suhteen) vaikea maasto ja ilmasto.
intermediate rural areas relatively far from urban centres but with good transport links and reasonably well developed infrastructure.
‚ suhteellisen kaukana kaupunkikeskuksista sijaitsevat maaseututaajamat, joiden liikenneyhteydet ovat hyvät ja yhdyskuntarakenne hyvin kehittynyttä.
They tend to have stable population and to be in the process of diversifying economically.
Niillä on usein vakaat väestömäärät ja niiden talous monimuotoista.
In a number of Member States, large farms are situated in these areas.
Monissa jäsenvaltioissa isot maatilat sijaitsevat näillä alueilla.
The need is to maintain their agricultural potential, increase the pace of economic diversification and strengthen relations with small andmedium-sized towns;
Tavoitteena on niiden maatalouspotentiaalin säilyttäminen, talouden monipuolistumisen vauhdin lisääminen ja suhteiden parantaminen lähikaupunkeihin;
Excluding the Canarias (which accounts for almost 45%of the total population of the 7 outermost regions andwhereGDPper headwas only 6%or so below the Spanish average), GDPper head is only 57% of the EU15 average and Réunion, Guyane and the Açores feature among the 10 least prosperous regions.
Kanariansaaria lukuunottamatta (joiden väestö on miltei 45% kaikkien 7 kaukaisimman alueen väestöstä ja jossa bruttokansantuote henkeä kohden oli vain noin 6% Espanjan keskiarvon alapuolella), bruttokansantuote henkeä kohden on vain 57% EU:n nykyisten jäsenvaltioiden keskiarvosta ja Réunion, Guyana ja Açorit ovat 10 köyhimmän alueen joukossa.
All suffer from a combination of lagging economic development, excessive reliance on agriculture and high unemployment, but while population is still increasing markedly in the French territories, it is declining in Madeira and Açores, which have a high rate of outward migration.
Kaikki kärsivät vajaasta talouskehityksestä, liiasta riippuvuudesta maataloudesta ja korkeasta työttömyydestä, mutta samalla kun väestön määrä yhä kasvaa merkittävästi Ranskalle kuuluvilla alueilla, se laskee Madeiralla ja Açoreilla, joilla on korkeat maastamuuttoluvut.
The Canarias, moreover, are experiencing pressure from population growth, have an overdependence on tourism and a lack of diversification into other activities.
Kanariansaaret sitä paitsi on väestönkasvusta johtuvan paineen alaisena yliriippuvainen turismista eikä taloudellinen toiminta ole riittävän monipuolista.
The economic development of these is permanently constrained by their relative isolation and isolated rural areas, sparsely populated and often situated in peripheral areas, far from urban centres and main transport networks.
‚ eristyksissä, kaukana kaupunkikeskuksista ja pääliikenneverkoista sijaitsevat ja harvaan asutut maaseutualueet.
Their isolation is often due to their topographical features (such as a mountain range) and they tend to have an ageing population, poor infrastructure endowment, a low level of basic services and incomeper head and a poorly qualified work force and to be notwell integrated into the global economy.
Niiden erityneisyys johtuu usein niiden maanmuodostuksesta (vuoristoalueet) ja niiden väestö on useimmiten vanhenevaa, yhdyskunnan rakenteet puutteellisia, peruspalveluita vähän ja henkeä kohden laskettu tulo alhainen, työvoima kouluttamatonta ja vaikeasti sopeutettavissa maailmantalouteen.
Their population is generally dependent on agriculture to a large extent and in decline.
Alueiden väestö on yleensä voimakkaasti riippuvainen maataloudesta ja sen määrä vähenevä.
They are located largely in south-west Portugal, the north and north-east of Spain, central France, Scotland, Finland and Sweden.
Tällaista väestöä on erityisesti Lounais-Portugalissa, Pohjois- ja Koillis-Espanjassa, Keski-Ranskassa, Skotlannissa, Suomessa ja Ruotsissa.