natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Innovative Actions: Alongside its traditional regional and sectoral programmes, the European Regional Development Fund (ERDF) has a limited amount of funding for innovative actions to investigate new approaches to economic and social development.
­ Tavoite 2 on suunnattu rakenteellisissa vaikeuksissa olevien teollisuus­, maaseutu­ (entinen tavoite 5 b) ja kaupunkialueiden sekä kalastuksesta riippuvaisten alueiden taloudellisen ja sosiaalisen uudelleenjärjestelyn tukemiseen.
The three themes proposed for 20002006 are; a regional economy based on knowledge and technological innovation; 'e-Europe Regio', the information society at the service of regional development; and regional identity and sustainable development.
­ Tavoite 3 koskee koulutukseen, ammatilliseen koulutukseen ja työllisyyteen liittyvien politiikkojen mukauttamisen ja nykyaikaistamisen tukemista.
The ESF and FIFG also finance innovative measures.
Tähän tähtääviä tukitoimia toteutetaan muilla kuin tavoite 1 ­alueilla.
Integrated Coastal Zone Management (ICZM): To combat the deterioration of coastal areas, in September 2000 the Commission proposed a European strategy for the integrated management of these areas.
Se perustuu kolmeen pääperiaatteeseen: tasapainoisen ja monikeskuksisen kaupunkijärjestelmän kehittäminen ja uudenlainen kaupungin ja maaseudun välinen suhde, infrastruktuureiden ja tiedon yhtäläinen saatavuus sekä kestävä kehitys ja luonnon­ ja kulttuuriperinnön järkevä hoito ja säilyttäminen.
The main aim of the proposal was to resolve the basic problems facing the coastline: the lack of information; inadequate local participation in projects being carried out in coastal areas; and, poor coordination among those responsible for spatial planning.
Innovatiiviset toimet. Perinteisten alueohjelmien rinnalla Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) on varannut rajoitetusti määrärahoja innovatiivisiin toimiin, joiden avulla pyritään löytämään uusia keinoja taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistämiseksi.
As part of this strategy, which requires the participation of the Member States and all those concerned, the Commission undertook to bring Community policies into line with appropriate and coordinated management of coastal areas; to provide a network of services accessible to those responsible for management of the coast; to promote research into and promotion of coastal areas; and, to encourage initiatives at all administrative levels.
Ehdotetut toimintalinjat ohjelmakaudella 2000­2006 ovat osaamiseen ja teknologiseen innovaation perustuva aluetalous, eEuropeRegio ­ tietoyhteiskunta aluekehityksen palveluksessa sekä alueellinen identiteetti ja kestävä kehitys. Myös Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) ja Kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä (KOR) rahoitetaan myös innovatiivisia toimia.
Two texts with guidelines will specify the features of the operations eligible for part-financing.
Osarahoitettavien toimien luonne on täsmennetty kahdessa julkaistussa johdantotekstissä.
In 1994-99, the Union financed the Recite Initiative concerning interregional cooperation involving at least three Member States of the European Union.
Esimerkiksi kaudella 1994­1999 Euroopan unioni on rahoittanut Recite­ohjelmaa, joka liittyy vähintään kolmen unionin jäsenvaltion alueiden väliseen yhteistyöhön.
ISPA (Instrument for Structural Programmes for pre-Accession).
Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA).
Like the Cohesion Fund, this instrument provides the countries which have applied for accession with part-financing for transport infrastructure projects to interconnect their networks and link with the trans-European network, as well as for environmental protection projects.
Koheesiorahaston tavoin tämän välineen avulla osarahoitetaan unionin jäsenyyttä hakeneissa maissa liikenteen infrastruktuurihankkeita, joiden tarkoituksena on näiden maiden kansallisten liikenneverkkojen yhdistäminen ja liittäminen Euroopan laajuiseen verkkoon, sekä ympäristönsuojeluhankkeita.
It has funds amounting to EUR 1 040 million per year for the period from 2000 to the date of accession of each applicant country.
ISPA:n vuosittaiset määrärahat ovat 1,04 miljardia euroa, ja niitä myönnetään vuodesta 2000 alkaen kunkin ehdokasmaan liittymispäivään asti.
Outermost regions: Some of the Union's island and coastal areas enjoy the special status of outermost regions specifically recognised by Article 299(2) of the Amsterdam Treaty.
Pesca­yhteisöaloitteella esimerkiksi pyrittiin ohjelmakaudella 1994­1999 ratkaisemaan kalastuksesta suuresti riippuvaisten alueiden vaikeita rakenteellisia ongelmia.
They include the four French overseas departments (Guadeloupe, Martinique, French Guiana and Réunion), the Canary Islands (Spain) and the Azores and Madeira (Portugal).
Pesca­aloitteessa osarahoitettiin erityistoimia, joilla pyrittiin paitsi vähentämään riippuvuutta kalastuksesta myös tehostamaan tuotantoketjua (tuotteiden myynninedistäminen ja markkinointi, alan koulutus jne.).
All these regions are very remote from the continent of Europe, which complicates their integration into the European single market.
Tätä aloitetta ei kuitenkaan jatketa enää ohjelmakaudella 2000­2006.
Their GDP is well below the Community average (59%), unemployment is usually high and their economies rely on a small number of sectors. In terms of labour costs, they face very stiff competition from their neighbours.
Talous­ja yhteiskuntaelämän monipuolistamiseen tähtäävät toimet, jotka ennen sisältyivät Pesca­aloiteohjelmiin, saavat nyt uutta tavoite 1­ tai 2 ­tukea ja kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä (KOR) myönnettäviä uusia tukia.
Phare is the main instrument for technical and financial cooperation between the Union and the countries of Central and Eastern Europe (CEEC).
Phare-ohjelma on unionin ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE-maat) välisen teknisen ja taloudellisen yhteistyön tärkein väline.
It was set up in 1989 and had a budget of EUR 6 693 million for the period 1995-1999.
Se otettiin käyttöön vuonna 1989, ja sen määrärahat kaudelle 1995-1999 olivat 6,693 miljardia euroa.
Between 2000 and the date of accession, it will have EUR 1.5 billion per year to part-finance many measures similar to those under the Structural Funds.
Vuodesta 2000 aina KIE-maiden liittymiseen ohjelman osana osarahoitetaan kyseisissä maissa vuosittaisten 1,5 miljardin euron määrärahojen rajoissa useita rakennerahastojen hankkeita vastaavia tukitoimia.
Priority Objectives: In 20002006 the Union's structural policy will concentrate on three priority Objectives for development:
Rakennerahastot. Näiden yhteisön rahastojen tarkoituksena on rahoittaa unionin rakennepoliittisia toimia eli toimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään alueiden välisiä kehityseroja.
- Objective 1 provides structural assistance to regions lagging in development and to the outermost and Arctic regions (former Objective 6).
Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) on alueohjelmien tärkein rahoitusväline.
- Objective 2 concerns the economic and social conversion of areas facing structural difficulties, whether industrial, rural (former Objective 5(b)), urban or dependent on fisheries.
Sen rahoitusta täydennetään tapauksesta riippuen Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) koulutukseen ja työttömyyden torjumiseen suunnattujen toimien osalta sekä Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (EMOTR) maaseudun kehittämistoimien osalta.
- Objective 3 concerns the adaptation and modernisation of policies on employment, education and training (former Objectives 3 and 4).
Rannikkoalue. Rannikkoalue muodostuu maa- ja merialueesta, jonka leveys riippuu ympäristöseikoista ja vesivaroihin liittyvästä ihmisen toiminnasta.
Assistance under this Objective is provided outside the regions covered by Objective 1.
Näillä perusteilla rannikkoalueiden rajat voivat ylittää alueelliset merirajat ja ulottua pitkälle sisämaahan.
Regional development programmes: Each Member State prepares with the Commission agreements known as operational programmes (OPs) or single programming documents (SPDs).
Rannikkoalueiden tilan huononemisen estämiseksi komissio teki syyskuussa 2000 ehdotuksen näiden erityisalueiden käytön ja hoidon integroidusta strategiasta Euroopan unionissa.
Together the Commission and the national authorities monitor the implementation of each programme.
Jäsenvaltioiden ja kaikkien asianomaisten osallistumiseen perustuvassa strategiassa komissio sitoutuu saattamaan unionin politiikat rannikkoalueiden riittävää ja koordinoitua käyttöä ja hoitoa vastaaviksi, ottamaan käyttöön kaikille rannikkoalueiden hallintovastaaville avoimen palveluverkon, edistämään rannikkoalueita koskevaa tutkimusta ja tiedotusta, rahoittamaan rannikkoalueiden käyttöä ja hoitoa koskevia innovatiivisia toimia sekä kannustamaan kaikilla hallintotasoilla tehtäviä aloitteita.
Spatial planning: A strand of the Interreg Community Initiative (II C in 1997-99 and III Β for 2000-2006) concerns projects for transnational cooperation on spatial planning.
Syrjäisimmät alueet. Unionin syrjäisimmille saari- ja rannikkoalueille on Amsterdamin sopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa myönnetty erityisasema.
It was introduced in 1996 to meet the increasing needs for an instrument for operational cooperation in this area.
Näihin alueisiin kuuluvat Ranskan merentakaiset departementit (Guadeloupe, Martinique, Guyana ja Réunion), Espanjaan kuuluvat Kanariansaaret sekä Portugaliin kuuluvat Azorien ja Madeiran saaret.
Structural Funds: These are the Community Funds which finance the Union's "structural" measures, those which are designed to reduce the disparities in development between regions.
Kaikki nämä alueet sijaitsevat erittäin kaukana Manner-Euroopasta, mikä vaikeuttaa niiden integroitumista yhtenäismarkkinoihin.
The European Regional Development Fund (ERDF) is the main financial instrument for regional and sectoral programmes.
Näillä alueilla BKT on selvästi yhteisön keskiarvoa alhaisempi (59%), työttömyysaste on korkea ja talous keskittyy vain muutamaan sektoriin.
Since 1994, all the financial instruments concerning fisheries have been grouped under the FIFG (Financial Instrument for Fisheries Guidance), which assists in coastal areas.
Lisäksi ne joutuvat kilpailemaan työvoimakustannuksissa naapurimaiden kanssa ankarasti.
The Cohesion Fund was set up in 1993 to help the four least developed countries - Greece, Ireland, Portugal and Spain - by financing projects of two types: transport infrastructure and projects concerned with the environment.
Sen mukaan yhteisö toimii vain siinä tapauksessa, että jäsenvaltiot eivät yksinään voi riittävällä tavalla toteuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita, jotka esimerkiksi toiminnan laajuuden tai kerrannaisvaikutusten takia voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla.
Its work focuses on the economic and social regeneration of towns and urban areas in difficulty to promote sustainable urban development.
Urban-ohjelmissa keskitytään kriisikaupunkien ja -lähiöiden sosiaaliseen ja taloudelliseen uudistamiseen kestävän kaupunkikehityksen edistämiseksi.
Its funding for 20002006 will total EUR 700 million.
Aloitteen määrärahat kaudella 2000-2006 ovat 700 miljoonaa euroa.
The other three Initiatives are Leader+ (rural development).
Kolme muuta yhteisöaloitetta ovat Leader+ (maaseudun kehittäminen), Equal (tasa-arvo) ja Interreg (rajat ylittävä, valtioiden välinen ja alueiden välinen yhteistyö).
Equal (equal opportunities) and Interreg (cross-border, transnational and interregional cooperation).
Yhteisön tuotannosta suurin osa on neljää lajia (kirjolohia, lohia, simpukoita ja ostereita), joiden tuotantomäärät ovat viime vuosina jatkuvasti kasvaneet.
Structural policies and European territory— Islands and coastal regions
Rakennepolitiikka ja Euroopan alueet - Saaret ja rannikkoalueet
OF THE EUROPEAN COMMUNITIES
EUROOPAN YHTEISÖJEN VIRALLISTEN JULKAISUJEN TOIMISTO
Success stories from Denmark, Finland and Sweden
Menestystarinoita Tanskasta, Suomesta ja Ruotsista
The European Commission would like to thank all the public bodies (national, regional and local), associations and private sector organisations who provided the information which made this publication possible.
Euroopan komissio kiittää kaikkia osapuolia (kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia sekä julkisia ja yksityisiä tahoja), jotka ovat auttaneet tämän esitteen laatimiseen tarvittavien tietojen keräämisessä.
Photo credits: Cover: The Kreativum, Karlsham, Sweden - Mike St Maur Sheil.
Kuvat: Kansi: The Kreativum, Karlshamn, Ruotsi - Mike St Maur Sheil.
Page 4 and 5: Cédric Latreille
Sivut 4 ja 5: Cédric Latreille
Design and production: Qwentès.
Suunnittelu ja tuotanto: Qwentès.
It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int) and on the Inforegio Website (http://inforegio.cec.eu.int).
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä Internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu.int) ja Inforegio-sivujen (http://inforegio.cec.eu.int) kautta.
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2001.
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 2001.
Foreword: Digital reflexes
Esipuhe: Ovatko digitaalirefleksit kunnossa?
Investing in business development and innovation
Investoinnit yritysten kehittämiseen ja innovaatioon
IT-Bridge across the Strait of Öresund
Tietotekniikkasilta Juutinrauman ylitse
NOVI: Business angels to the rescue
NOVI: Yritysten pelastavat enkelit
Kainuu in virtual space
Kainuu virtuaalitilassa
Local university shares its technological know-how
Paikallinen yliopisto jakaa tekniikkaosaamistaan
Campus Arvika rose from the ashes of Swedish Match
Campus Arvika nousi Swedish Matchin tuhkasta
Innovation in the far North
Innovaatiota pohjoisessa
Bringing SMEs into the Internet era
Pk-yritykset Internet-aikaan
Promoting access and services for all
Puzzel-hanke: työpaikkoja rokkaamalla
High-technology for higher learning in Jämtland
High tech tuo koulutusmahdollisuuksia Jämtlantiin
Koillismaa economy boosted by the information society
Tietoyhteiskunta tukee Koillismaan taloutta
Internet houses for the towns and villages in Blekinge
Internet-tiloja Blekingen kaupungeille ja kylille
West Finland catches the NICT train
Länsi-Suomi nousee tieto- ja viestintätekniikan junaan
Window to the information society in the middle of Helsinki
Ikkuna tietoyhteiskuntaan Helsingin keskustassa
Networking across the Strait
Verkottumista salmen yli
Promoting the information society in southwestern Finland
Tietoyhteiskunnan edistäminen Varsinais-Suomessa
New visions for Kramfors
Kramforsin uudet visiot
LOCREGIS, developing European cooperation Further Information
LOCREGIS - kehittyvää eurooppalaista yhteistyötä
The development of the information society is both an opportunity and a challenge for Europe. This is especially true for the regions of Europe.
Tietoyhteiskunnan kehitys on Euroopalle­ja varsinkin Euroopan alueille­samalla kertaa sekä mahdollisuus että haaste.
It is an opportunity because, in the case of any particular region, the new technologies make it possible to build up competitiveness, bring dynamism to the economy and reduce geographical isolation or the handicaps of nature.
Mahdollisuuden siitä tekee se, että alueet voivat uuden teknologian avulla vahvistaa kilpailukykyään, vauhdittaa talouselämäänsä ja lievittää maantieteellisen eristäytyneisyyden tai luonnonhaittojen vaikutusta.
And it is a challenge because experience tells us that the advent of the information society in Europe is having the effect of increasing inequalities both within and between the regions.
Haaste se on siksi, että kokemuksesta tiedämme tietoyhteiskunnan tulon Eurooppaan lisäävän sekä alueiden sisäistä että alueiden välistä eriarvoisuutta.
Since the richest ones have easier access to the new technologies, they are better placed to derive the benefits thereof.
Koska rikkaiden alueiden on helpompi hyödyntää uutta teknologiaa, ne myös hyötyvät enemmän sen tarjoamista eduista.
The gap is increasing to the point where a real 'digital split' has emerged.
Tämä kuilu on saamassa sellaiset mittasuhteet, että voidaan jo puhua todellisesta digitaalisesta kahtiajaosta.
The aim of the 'eEurope' initiative which was launched at the Lisbon summit in March 2000 at the initiative of the European Commission, is to gain a full understanding of all the issues and difficulties involved in bringing about the information society.
Lissabonin huippukokouksessa maaliskuussa 2000 käynnistettiin Euroopan komission aloitteesta eEurope­ ohjelma, jonka tavoitteena on selvittää perusteellisesti kaikki esteet, jotka vaikeuttavat tietoyhteiskunnan toteutumista. Komissio asetti ohjelmalle kolme päätavoitetta.
Looking at the question from this angle the regions have a key role to play.
Tästä näkökulmasta tarkastellen alueilla on keskeinen rooli asiassa.
They are in the front line not only because it is at regional level that the effects of the new technologies most readily make themselves felt but also, arising from the direct relationships they have with their citizens and the day to day reality of their experience, they are in the best position to make sure that information technology is applied in the most sustainable and balanced way.
Alueet ovat eturintamassa jo senkin vuoksi, että uuden teknologian vaikutukset tuntuvat nopeimmin alueellisella tasolla. Alueellisten tahojen välitön tuntuma kansalaisiin ja heidän jokapäiväiseen elämäänsä antaa lisäksi mahdollisuuden varmistaa, että tietotekniikkaa sovelletaan johdonmukaisesti ja tasapainoisesti.
All this explains why I have personally undertaken to make sure that the information society is one of the main priorities for Structural Fund interventions in the period 2000-2006.
Juuri tästä syystä olen henkilökohtaisesti sitoutunut varmistamaan, että tietoyhteiskunta on yksi rakennerahastojen pääpainopistealueista kaudella 2000­2006.
According to our estimates this period will see something between € 5 and 6 billion spent directly on information society related activities in _BAR_ the regions lagging behind in development (Objective^!).
Arviomme mukaan kaudella käytetään 5­6 miljardia euroa välittömästi tietoyhteiskuntaan liittyvään toimintaan kehityksessä jälkeen jääneillä alueilla κ (tavoite 1).
The aim of this will be, above all, to reduce the
Päätavoitteena on kaventaa "digitaalikuilua".
During the period which has now started, the Structural Funds will be called upon to intervene in fields such as the development of human resources, research and development and, better still, the promotion of innovation.
Alkaneella kaudella rakennerahastojen tukea myönnetään hankkeille, jotka liittyvät inhimillisten voimavarojen kehittämiseen, tutkimus-ja kehitystoimintaan sekä innovaatioiden edistämiseen.
Nonetheless heavyweight infrastructure construction will still be needed in areas where the market on its own would not provide it.
Mutta kaikesta huolimatta myös raskaaseen infrastruktuurirakentamiseen on edelleen tarvetta alueilla, joilla ei ole siihen valmiuksia omasta takaa.
Whilst the existence of infrastructure is an essential ingredient of a society based on communication and knowledge, it is not enough in itself.
Vaikka infrastruktuuri onkin olennainen osa viestintään ja tietoon perustuvaa yhteiskuntaa, se ei sinällään riitä.
Where the technology is in place what is needed are 'digital reflexes'.
Kun tekniset valmiudet ovat olemassa, tarvitaan vielä "digitaalisia refleksejä".
All too often, traditionalism, the fear of investment, the lack of entrepreneurial instincts or suitable capital facilities, or just the absence of knowledge can all form obstacles to the development of the information society.
Tietoyhteiskunnan kehittyminen saattaa aivan liian usein estyä, koska jähmetytään liiaksi perinteisiin, ei uskalleta investoida, yrittäjähenkisyys tai pääoma puuttuu tai yksinkertaisesti vain tietoa ei ole tarpeeksi.
In many parts of Europe the problem is no longer one of supply but one of demand.
Euroopassa ongelma ei monesti enää liity tarjontaan, vaan kysyntään.
In this case it is a matter of educating, persuading and training people in the new technologies in order to finally overcome the resistance which is still sometimes present.
Tällöin tarvitaan valistusta ja koulutusta, jotta ihmiset saadaan vakuuttumaan uuden teknologian hyödyllisyydestä ja pystytään lopulta voittamaan viimeisetkin vastarinnan rippeet.
After all, the information society will not gain ground in Europe unless its citizens are convinced of its necessity.
Tietoyhteiskunta ei voi voittaa alaa Euroopassa, jos Euroopan kansalaiset eivät ole vakuuttuneita sen tarpeellisuudesta.
This is what this brochure tries to do.
Tällä esitteellä pyritään saamaan ihmiset vakuuttuneiksi.
By highlighting projects linked to the information society in Denmark, Finland and Sweden, we want to promote good examples and share good practice.
Esittelemällä Tanskassa, Suomessa ja Ruotsissa toteutettavia tietoyhteiskuntaan liittyviä hankkeita haluamme antaa hyviä esimerkkejä ja kertoa parhaista käytännöistä.
The experience of these three countries demonstrates that improving competitiveness in a globalised world is tightly linked to local development and the involvement of people on the ground.
Näistä kolmesta maasta saatujen kokemusten mukaan kilpailukyvyn parantaminen globalisoituneessa maailmassa on tiukasti sidoksissa paikalliseen kehitykseen ja ihmisten osallistumiseen ruohonjuuritasolla.
Michel Barnier Member of the Commission responsible for regional policy
Michel Barnier Aluepolitiikasta komission jäsen ms
Information society for all
Tietoyhteiskunta kaikkien ulottuville
In the global world in which we live today, innovation and technology are the main factors behind the competitiveness of businesses and economies.
Elämme globaalissa maailmassa, jossa innovaatio ja teknologia ovat yritysmaailman ja talouselämän kilpailukyvyn päätekijät.
Being able to access all available knowledge is consequently of paramount interest.
Siksi on äärimmäisen tärkeää päästä hyödyntämään kaikkea saatavissa olevaa tietoa.
Promoting the information society has therefore become a top priority for economic, social and political players.
Tietoyhteiskunnan edistämisestä on sen vuoksi tullut taloudellisille, sosiaalisille ja poliittisille toimijoille ensisijainen painopistealue.
In response to this development, the European Commission issued at the Feira Council in March 2000 a clear call to put the information society high on the political agenda.
Vastatakseen tähän kehitykseen Euroopan komissio kehotti Eurooppa-neuvostoa Feiran kokouksessa maaliskuussa 2000 selkeästi asettamaan tietoyhteiskunnan yhdeksi tärkeimmistä poliittisista tavoitteista.
Thus the concept of eEurope was born.
Syntyi eEurope-käsite.
Widespread disparities remain in the implementation of the information society throughout the European Union.
Tietoyhteiskunta on toteutunut vasta varsin hajanaisesti Euroopan unionissa.
Major differences persist between the various EU regions, and within them between urban and rural areas, and the digital gap between them threatens to increase.
Erot ovat edelleen suuria sekä EU:n eri alueiden välillä että niiden sisällä kaupunki-ja maaseutualueiden kesken. Alueita erottava digitaalikuilu uhkaa syventyä edelleen.
For example, 30% of EU citizens, on average, are connected to the internet.
Esimerkiksi EU:n kansalaisista keskimäärin 30 prosentilla on Internetyhteys.
However, only 15% of the Greeks are connected while close to 60% of the households in Denmark, Finland and Sweden have access to the Internet.
Kuitenkin ainoastaan 15 prosentilla kreikkalaisista on verkkoyhteys, kun taas Tanskan, Suomen ja Ruotsin talouksista 60 prosenttia on yhteydessä Internetiin.
As far as employment is concerned, the differences are no less significant.
Työllisyydessä erot ovat yhtä suuret.
In the 25 least developed regions of the EU, only 4% of the workforce is employed in the new information and communication technology (NICT) sector while in the 25 richest regions this figure reaches 14%.
EU:n 25:llä vähiten kehittyneellä alueella ainoastaan neljä prosenttia työvoimasta työskentelee uuden tietoja viestintätekniikan parissa, kun vastaava prosenttiosuus 25 rikkaimmalla alueella on 14 prosenttia.