natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Joint Employment Report for 1999 analyses the employment situation in Europe, which remains characterised by a low employment rate of 61%, low participation by women and older people in the labour market and persistent high rates of longterm and youth unemployment.
Vuoden 1999 yhteisessä työllisyysraportissa analysoidaan Euroopan työllisyystilannetta, jolle ovat edelleen ominaisia 61 %:n alhainen työllisyysaste, naisten ja ikääntyvien henkilöiden vähäinen osallistuminen työmarkkinoille sekä korkeina pysyneet pitkäaikais- ja nuorisotyöttömyysluvut.
In response to these challenges, the European Employment Strategy has become the accepted framework for reform, including labour market policies, tax and benefit systems, education and training systems and employment services.
Näihin haasteisiin vastataan uudistamalla muun muassa työmarkkinapolitiikkaa, vero- ja etuusjärjestelmiä, koulutusjärjestelmiä sekä työllisyyspalveluja Euroopan työllisyysstrategian muodostamissa yhteisesti hyväksytyissä puitteissa.
There is now a clear move towards a more preventative approach to youth and adult longterm unemployment, although some Member States are more advanced than others in complying with the common targets of offering to all young and adult unemployed a new start before they have completed 6 or 12 months of unemployment.
Nuorten ja aikuisten pitkäaikaistyöttömyyttä on selvästi alettu torjua entistä enemmän ennalta ehkäisemällä, vaikka eräät jäsenvaltiot ovat muita ripeämmin edenneet kohti yhteistä tavoitetta eli uuden alun tarjoamista kaikille nuorille ja aikuisille työttömille ennen kuin työttömyys on kestänyt kuusi kuukautta tai vuoden.
Furthermore, a majority of Member States have reached the 20% benchmark for the participation of the unemployed in training and other similar active measures.
Lisäksi useimmat jäsenvaltiot ovat saavuttaneet 20 %:n viitearvon työttömien osallistumisessa koulutukseen ja muihin aktiivisiin toimiin.
The importance of lifelong learning and the role of the service sector are beginning to be seen more strategically by Member States, and they show an increasing commitment to the equal opportunities pillar.
Jäsenvaltiot ovat alkaneet pitää elinikäistä oppimista ja palvelualaa strategisesti entistä tärkeämpinä, ja ne sitoutuvat yhä lujemmin tasa-arvopilariin.
On the other hand, progress on improving business spirit remains unclear, whereas in the area of adaptability progress is disappointing.
Toisaalta yrittäjyyden kernttyminen on epävarmaa, eikä sopeutumiskyvyn parantaminen ole edistynyt toivotulla tavalla.
In its resolution on the Employment Guidelines for 1999, the Council underlined the support the ESF can give to the objectives of the Employment Strategy, notably through its contribution to the qualitative development of human resources.
Vuoden 1999 työllisyyden suuntaviivoja koskevassa päätöslauselmassaan neuvosto korostaa tukea, jota ESR voi tarjota pyrittäessä Euroopan työllisyysstrategian tavoitteisiin etenkin osallistumalla henkilöresurssien laadulliseen kehittämiseen.
In particular, the ESF should promote the necessary shift in the policy mix from passive to active labour market policies, and give more emphasis to preventative instead of purely curative measures.
ESR:n tulisi erityisesti edistää tarvittavaa siirtymistä passiivisesta aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan ja korostaa ehkäiseviä toimia pelkästään korjaavien toimien sijaan.
The Structural Funds Regulations for the period 2000-06 and the Guidelines for their operation require Member States to integrate the programming of the Structural Funds assistance, in particular ESF-supported
Kautta 20002006 koskevissa rakennerahastoasetuksissa ja niiden toimintaa koskevissa suuntaviivoissa edellytetään, että jäsenvaltiot varmistavat rakennerahastojen tukitoimien ja erityisesti ESR:sta tuettujen ohjelmien yhdenmukaisuuden työllisyyden suuntaviivojen ja yleisemmin Euroopan työllisyysstrategian täytäntöönpanon kanssa.
Following the adoption of the guidelines on national regional aid10, the Commission invited the Member States to send it a draft national map of regional aids showing the regions proposed for derogations under Articles 87(3)(a) and (c) of the Treaty and the ceilings on the intensity of aid for initial investment or aid for investmentrelated job-creation for each region and the relevant ceilings on cumulation.
ilmi toisaalta ehdotukset perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaisiin poikkeuksiin oikeuttaviksi alueiksi ja toisaalta kullekin niistä tarkoitetut alkuinvestointitukien tai investoinnin yhteydessä syntyvien työpaikkojen luomiseen myönnettävän tuen enimmäisintensiteetit, sekä niihin sovellettavat tuen kasautumista koskevat enimmäismäärät.
Although some countries (Spain, Italy, Luxembourg) did so only in December, all the Member States sent their draft regional aid maps during the year.
Kaikki jäsenvaltiot toimittivat vuoden 1999 kuluessa aluetukikarttaluonnoksensa, vaikka eräät maat (Espanja, Italia ja Luxemburg) tekivätkin sen vasta joulukuussa.
After considering their proposals, the Commission approved the draft maps submitted by Denmark, Greece, Ireland and Finland, and the parts of the maps relating to regions eligible for a derogation under Article 87(3)(a) in Germany and Portugal.
Tarkasteltuaan ehdotuksia komissio hyväksyi Tanskan, Kreikan, Irlannin ja Suomen toimittamat karttaluonnokset sekä Saksan ja Portugalin kartoista sen osan, joka koskee 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiseen poikkeukseen oikeuttavia alueita.
However, the Commission expressed doubts about the compatibility with the Treaty of the drafts from some Member States.
Komissio ilmoitti kuitenkin epäilevänsä, että eräiden maiden luonnokset eivät ole perustamissopimuksen mukaisia.
It therefore initiated proceedings under Article 88(2) against the proposals concerning the maps of Belgium, France and the Netherlands, and the parts of the maps concerning the regions eligible for a derogation under Article 87(3)(c) in Germany and Portugal.
Se aloittikin 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn Belgian, Ranskan ja Alankomaiden karttaluonnosten osalta sekä Saksan ja Portugalin karttaluonnosten osalta siltä osin kuin kartat koskevat 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiseen poikkeukseen oikeuttavia alueita.
Because they were sent late, the maps from the other Member States could not be approved before the end of 1999.
Koska muiden jäsenvaltioiden kartat toimitettiin myöhään, niitä ei ehditty hyväksyä ennen vuoden 1999 loppua.
While approval is pending, to the extent that the maps of regional aids lay down the list of regions where investment aids, whether or not part-financed by the Structural Funds, may be granted to large firms, the countries concerned may no longer grant aid of that type from 1 January 2000.
Ennen hyväksymistä ja sikäli kuin aluetukia koskevissa kartoissa on luettelo alueista, joilla investointitukia - olivatpa ne rakennerahastoista osarahoitettavia tai ei - voidaan myöntää suurille yrityksille, jäsenvaltiot eivät ole voineet myöntää tällaisia tukia 1. tammikuuta 2000 jälkeen.
That suspension, however, applies only to State aid for regional purposes, and in no way affects assistance from the Structural Funds to partfinance aid schemes for other purposes or which does not include aides to firms.
Keskeytys koskee kuitenkin vain alueellisia valtiontukia eikä sellaisia rakennerahastojen tukitoimia, joilla osarahoitetaan muita tukijärjestelyjä tai joissa tuki ei kohdistu yrityksiin.
After a European-wide debate, promoted by the Commission and the Member States in close cooperation, culminating in eight transnational seminars in 1998 and a concluding forum in Brussels in February 1999, the first final document on the European Spatial Development Perspective (ESDP) was adopted in May 1999 at the informal Council of Ministers responsible for spatial planning in Potsdam.
Komissio ja jäsenvaltiot johtivat tiiviissä yhteistyössä ESDP:stä (Euroopan aluekehityssuunnitelma) käytyä Euroopan laajuista keskustelua, joka huipentui kahdeksaan vuonna 1998 järjestettyyn valtioiden väliseen seminaariin ja Brysselissä helmikuussa 1999 pidettyyn päätösseminaariin ja jonka tuloksena hyväksyttiin ensimmäinen ESDP:tä koskeva lopullinen asiakirja Potsdamissa toukokuussa 1999.
The Ministers and the responsible member of the Commission emphasised that this was one more important step in European integration.
Ministerit ja asiasta vastaava komission jäsen korostivat, että jälleen oli otettu tärkeä askel kohti Euroopan yhdentymistä.
For the first time a jointly shared reference instrument for spatial development is at the disposal of decision-makers at all levels of the Union.
Ensimmäisen kerran päättäjillä kaikilla tasoilla unionissa on käytettävissään yhteinen aluesuunnittelun väline.
Three basic policy aims for the spatial development of the Union are proposed:
Asiakirjassa ehdotetaan kolmea perustavoitetta unionin aluesuunnitteluun:
development of a balanced and polycentric urban system and a new urban/rural relationship; securing parity of access to infrastructure and knowledge, and;
• Luonnon- j a kulttuuriperinnön kestävä kemttäminen, harkittu käyttö j a suojelu. elu.
• sustainable development, prudent management and protection of nature and the cultural heritage.
ESDP:ssä ehdotetaan konkreettisia toimintatapoja näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.
For each of the policy aims the ESDP suggests concrete policy options, making it a suitable and operational tool for achieving a sustainable and territorially balanced development of the EU.
Se on siten käyttökelpoinen ja toimiva väline EU:n kestävässä ja alueellisesti tasapainoisessa kehittämisessä.
The status of the document is non-binding, it does not provide for any new responsibilities at Commumty level and respects the subsidiarity principle.
Asiakirja ei ole sitova, eikä sillä luoda uusia velvoitteita yhteisön tasolla. Siinä myös noudatetaan toissijaisuusperiaatetta.
In order to promote the application of the ESDP, at their informal meeting in Tampere in October 1999 the ministers responsible for spatial planning and urban/regional policy and the European Commissioner for regional policy agreed on an action programme which includes the mainstreaming of the ESDP through the Structural Funds and the application of its policy orientations in appropriate Community policies and in the preparation of the enlargement of the European Union.
komission jäsen sopivat toimintaohjelmasta Tampereella lokakuussa 1999 järjestetyssä epävirallisessa kokouksessa. Toimintaohjelmassa ehdotetaan muiden toimien lisäksi ESDP:n sisällyttämistä rakennerahastojen toimiin, sen suuntaviivojen huomioon ottamista asianomaisissa yhteisön politiikoissa ja Euroopan unionin laajenemisen valmistelussa.
THE CONTINUATION OF RECENT WORK
ERÄIDEN VIIME VUOSINA KÄYNNISTETTYJEN TOIMIEN JATKUMINEN
The territorial pacts for employment: results so far and a publicity conference
Alueelliset työllisyyssopimukset: välikertomus ja tiedotusseminaari
Launched as part of the confidence pact for employment in 1996, this pilot measure was applied in 89 areas of the 15 Member States to a total population of over 35 million people.
Tämä pilottitoimi käynnistettiin vuonna 1996 työllisyyttä koskevan luottamussopimuksen osana. Se on levinnyt kaikkiin 15 jäsenvaltioon ja käsittää tällä hetkellä 89 aluetta, joilla on kaikkiaan yli 35 miljoonaa asukasta.
Starting from an analysis of the area and supported by Community technical assistance, a broad partnership was organised in the various areas concerned to draw up a plan of integrated measures for employment.
Yhteisö tarjosi teknistä apua kohdealueilla paikallisen tilanteen arvioinnin pohjalta perustettaville laajoille kumppanuuksille yhtenäisen työllisyyttä koskevan toimintasuunnitelman laatimiseksi.
This plan then received support from the Structural Funds thanks to the margins for manoeuvre contained in programming.
Toimintasuunnitelmille voitiin myöntää tukea rakennerahastojen liikkumavarasta.
By the end of 2001, the action plans will have had funding of €1 600 million (including €500 million from the Structural Funds), which should create or directly maintain 55 000 jobs11.
Toimintasuunnitelmiin varatut kokonaismäärärahat vuoden 2001 loppuun asti ovat 1 600 miljoonaa euroa (josta 500 miljoonaa rakennerahastoista). Niiden avulla on määrä luoda tai säilyttää suoraan 55 000 työpaikkaa11.
Publicity for this approach and its first results in preparation for the 2000-06 programming period was provided by a conference organised by the Commission in the form of an ideas exchange.
Tiedon levittämiseksi tästä lähestymistavasta ja sen ensimmäisistä tuloksista kauden 20002006 ohjelmatyötä varten komissio järjesti kokemustenvamtoseminaarin.
The conference was held in Brussels from 8 to 10 November 1999 and attended by some 830 people.
Seminaari pidettiin Brysselissä 8.-10. marraskuuta 1999, ja osallistujia oli noin 830.
On this occasion, 59 "instruments" derived from the action plans for the territorial pacts for employment and designed to be transferred were presented in the course of over 1 200 bilateral meetings between pact coordinators and representatives of local authorities and national administrations.
Seminaarin aikana järjestettiin yli 1200 kahdenvälistä tapaamista sopimuskoordinaattorien, paikallisviranomaisten edustajien ja kansallisten viranomaisten välillä. Niissä esiteltiin 59 paikallisen kehittämisen ja työllisyyden lisäämisen välinettä, jotka ovat syntyneet alueellisten työllisyyssopimusten toimintasuunnitelmien tuloksena ja jotka on muotoiltu siten, että ne voi siirtää muualle.
The main contributions stressed:
Tärkeimmissä puheenvuoroissa tulivat esille seuraavat seikat:
Commission staff working paper "Second interim progress report on the Territorial Employment Pacts" SEC(1999) 1932, 26 November 1999.
Komission yksiköiden laatima asiakirja Alueellisia työllisyyssopimuksia koskeva toinen välikertomus, SEC (1999) 1932, 26.11.1999.
In preparation for the new programming period, the Commission continued the methodological work begun in 1998.
Komission yksiköt jatkoivat vuonna 1998 aloitettua menettelytapoja koskevaa työtä uuden ohjelmakauden valmistelemiseksi.
The working papers on exante evaluation, monitoring indicators and the performance reserve were the subject of lively discussions in the technical group on evaluation.
Ennakkoarviointia, seurantaindikaattoreita ja suoritusvarausta koskevista valmisteluasiakirjoista keskusteltiin teknisessä arviointiryhmässä.
These documents were distributed to the Member States and placed on the "Inforegio" Internet site.
Näitä asiakirjoja on toimitettu jäsenvaltioille ja ne löytyvät Inforegion Internet-sivuilta.
Methodological consideration on evaluating the impact on employment continued using a study of practice in the Member States.
Työllisyysvaikutusten arviointimenetelmien tarkastelua jatkettiin jäsenvaltioiden käytäntöjä selvittäneen tutkimuksen avulla.
Selecting examples of good practice (e.g. the calculation of net impact in the U.K. programmes), the Commission sought to encourage exchanges of methodological experience and know-how with assistance from the administrations concerned in order to be able to measure correctly the potential and actual impact on employment of structural assistance.
Komissio pyrkii hyviä käytäntöjä koskevien esimerkkien (kuten nettovaikutusten laskeminen Yhdistyneen kuningaskunnan ohjelmissa) perusteella ja asiasta vastaavien viranomaisten avulla edistämään kokemusten ja tietotaidon vaihtoa menettelytapojen alalla saadakseen oikeaa tietoa rakennerahastojen tukitoimien mahdollisista ja todellisista työllisyysvaikutuksista.
Progress was also made in developing methodologies for monitoring and evaluation in the field of human resources.
Myös henkilöresurssien seurantaan ja arviointiin liittyvissä menettelytavoissa on edistytty.
The new guidelines were tested during the final evaluation exercise and validated together with the Member States.
Jäsenvaltiot totesivat loppuarvioinnissa testatut uudet suuntaviivat toimiviksi.
The guidelines include common monitoring criteria, a typology for the impact of assistance in the field of human resources and, in particular, the link between the effects on employment and employability.
Niihin sisältyvät yhteiset seurantaindikaattorit, henkilöresursseihin kohdistuvien tukitoimien vaikutusten luokittelu erityisesti työllisyys- ja työllistettävyysvaikutusten välisen yhteyden osalta.
CHAPTER 2
LUKU 2: OHJELMIEN TOTEUTUMINEN JÄSENVALTIOISSA
GENERAL PRESENTATION OF PROGRAMMING
KATSAUS TAVOITTEISIIN JA YHTEISÖALOITTEISIIN
The programmes adopted in 1999
Vuonna 1999 hyväksytyt ohjelmat
1999 was the last year of the 199499 programming period.
Vuosi 1999 oli ohjelmakauden 19941999 viimeinen vuosi.
This meant that very few new programmes were adopted since all the programming was being implemented.
Silloin hyväksyttiin hyvin vähän uusia ohjelmia, koska kaikki ohjelmat olivat käynnissä.
Only five new items of assistance were adopted in 1999 under the various Objectives.
Vuonna 1999 eri tavoitteissa hyväksyttiin yhteensä vain viisi uutta tukitoimea.
These comprised two operational programmes under Objective 1 which it had not been possible to adopt before: one included the territorial pacts for employment in the programming in Spain at a total cost of €64.6 million and the other was a programme to develop ecological buses in Greece at a total cost of €37.4 million.
Niistä kaksi on tavoitteen 1 toimenpideohjelmia, joita ei voitu hyväksyä aiemmin. Toinen, jonka kokonaisrahoitus on 64,6 miljoonaa euroa, koskee alueellisten työllisyyssopimusten sisällyttämistä ohjelmiin Espanjassa, ja toinen ympäristöystävällisten linja-autojen kehittämistä Kreikassa.
In addition to these two operational programmes, three global grants were also adopted in the Objective 1 regions of Italy at a total cost of some €45 million.
Tämän ohjelman kokonaisrahoitus on 37,4 miljoonaa euroa. Kahden toimenpideohjelman lisäksi hyväksyttiin kolme yleiskattavaa tukea Italiassa tavoite 1 -alueilla.
In all, these five new items accounted for only 0.1% of the total assistance from the Funds allocated to the various Objectives in 1994-99.
Yhteensä näiden viiden uuden toimen rahoitus on vain noin 0,1 % eri tavoitteille myönnetystä rahastojen kokonaistuesta kaudella 1994-1999.
At the same time, a further 25 programmes under the Commumty Initiatives were adopted during the year.
Lisäksi vuonna 1999 hyväksyttiin vielä 25 yhteisöaloiteohjelmaa.
Apart from two Interreg Π C (transnational cooperation) programmes, one for the Atlantic area and one to combat drought in Greece (€13.4 million each), these were very low-budget programmes (no more than €1.5 million).
Niiden ohjelmakohtaiset määrärahat ovat hyvin pienet (enintään 1,5 miljoonaa euroa) lukuun ottamatta kahta Interreg Π C -ohjelmaa (valtioiden välinen yhteistyö), joista toinen koskee Atlantin aluetta ja toinen kuivuuden torjuntaa Kreikassa (kukin 13,4 miljoonaa euroa).
Most of these 22 new programmes were for the SMEs Initiative.
Suurin osa näistä uusista ohjelmista (22) kuuluu SME-yhteisöaloitteeseen.
At the end of 1999, programming for the Structural Funds Objectives in 199499 was being implemented through 610 items of assistance, mostly under Objectives 1 and 2.
Vuoden 1999 lopussa rakennerahastojen ohjelmakauden 19941999 toimintalinjoja toteutettiin 610 tukitoimella, joista suurin osa koski tavoitteita 1 ja 2.
In addition, assistance under the Commumty Initiatives was being implemented through 524 programmes.
Lisäksi toteutettiin 524:ää ohjelmaa yhteisöaloitteiden tukitoimina.
In all, therefore, assistance from the Structural Funds for 199499 was being implemented through 1 134 programmes.
Rakennerahastojen tukitoimia toteutettiin siis kaudella 19941999 yhteensä 1 134 ohjelmalla.
Assistance from the Structural Funds 199499 (CSFs and SPDs) in € million at 31 December 1999
Yhteenveto rakennerahastojen tuista 19941999 ΓΥΓΚ ja YOA), miljoonaa euroa. 31.12.99
TOTAL
UK YHTEENSÄ
Following the faster pace of implementation of assistance in 1997 and 1998, 1999 saw the complete implementation of programming, as the charts below show.
Vuosina 1997 ja 1998 tukitoimien toteuttaminen nopeutui. Sen jälkeen, vuonna 1999 pyrittiin käynnistämään kaikki kauden ohjelmat, kuten jäljempänä olevista taulukoista käy ilmi.
CSFs/SPDs: Implementation of appropriations 199499 over all Objectives
YTK/YOA; määrärahojen toteutuminen eri tavoitteissa 19941999
Payments/total assistance
Maksut/kokonaistuki
During this final year of implementation, 93.47% of the appropriations available for the year for Objectives 1 to 6 were committed and 87.09% paid.
Viimeisen toteuttamisvuoden aikana tavoitteissa 16 kohdennettiin 93,47 % ja maksettiin 87,09 % käytettävissä olleista määrärahoista.
That meant that, at the end of the programming period, 99% of total assistance had been committed.
Ohjelmakauden lopussa
Most committed 99% although some had lower rates: Luxembourg (98%), Austria (98%) and the United Kingdom (96%).
Suurin osa kohdensi 99 % tuesta, mutta seuraavat maat vähemmän: Luxemburg (98 %), Itävalta (98 %) ja Yhdistynyt kuningaskunta (96 %).
With regard to payments too, there was a clear improvement in 1999, with the overall rate of implementation standing at 75%.
Myös maksuissa voitiin havaita selvä kohentuminen vuonna 1999, sillä maksatusaste oli kaikkiaan 75 %.
It should be noted that payments at local level for 199499 may be made until 31 December 2001.
Huomattakoon, että kauden 19941999 maksuja voidaan kentällä suorittaa 31. joulukuuta 2001 saakka.
Here too, there are some disparities between the Member States.
Tässäkin jäsenvaltioiden välillä on eroja.
As in 1998, the Member States with a high rate of implementation of payments are principally the "cohesion countries", that is, the least prosperous states which are the main beneficiaries of the Structural Funds: Spain (81%), Portugal (89%) and Ireland (87%).
Vuoden 1998 tapaan määrärahojen toteutumisaste oli paras "koheesiomaissa" eli unionin vähiten vauraissa jäsenvaltioissa ja siten eniten rahastojen tukea saavissa maissa, Espanjassa (81 %), Portugalissa (89 %) ja Irlannissa (87 %).
At the other extreme, some of the most prosperous Member States in the Union had a lower rate of implementation of payments than the Community average.
Eräissä muissa, unionin vauraimpiin kuuluvissa jäsenvaltioissa maksujen toteutumisaste oli yhteisön keskiarvoa alhaisempi.
Implementation was highest for Objectives 1 and 3, where commitments reached 99% and 100% respectively and payments reached or fell just short of 80%, above average results.
Toteutumisaste oli paras tavoitteissa 1 ja 3, joissa maksusitoumusten toteutumisaste oli 99 % (tavoite 1) ja 100 % (tavoite 3) ja maksujen toteutumisaste 80 % tai lähes 80 %.
By contrast, delays in implementing payments for Objectives 2, 4 and 5(b) persisted.
Nämä tulokset ovat keskiarvoa korkeammat. Sen sijaan tavoitteissa 2, 4 ja 5b maksatus viivästyi.
In the case of Objective 2, where progress was slowest, the delays may be explained by the fact that the programmes for 1997-99 were adopted during 1997 so that not all the measures under them could actually be implemented and most of the relevant payments will be made in 2000.
Eniten jäljessä olevassa tavoitteessa 2 maksujen viivästyminen johtui kauden 19971999 ohjelmien hyväksymisestä vuonna 1997. Kaikkia näihin ohjelmiin kuuluvia toimia ei voitu panna kentällä täytäntöön, ja suuri osa niitä koskevista maksuista suoritetaan vuonna 2000.
Equal opportunities for men and women in the national initiative programmes:
Naisten ja miesten tasa-arvo kansallisissa aloiteohjelmissa
Gender mainstreaming aims at the systematic integration of the respective situations, priorities and needs of women and men into all policies.
Tasaarvon valtavirtaistamisella pyritään naisten ja miesten erilaisten tilanteiden ja ensisijaisten tavoitteiden ja tarpeiden järjestelmälliseen huomioon ottamiseen kaikessa politiikassa.
Its aim is to promote equality between women and men and to mobilise all general policies and measures specifically for the purpose of achieving equality.
Sen tavoitteena on naisten ja miesten tasaarvon edistäminen ja tasa-arvopyrkimyksen sisällyttäminen kaikkeen yleiseen politiikkaan ja yleisiin toimiin.