natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2.3.2 Use of other data sources....................................................................................................... 20
2.3.2 Muiden tietolähteiden käyttäminen ............................................................................. 20
2.3.3 Measurement of vibration magnitude .................................................................................... 20
2.3.3 Tärinänvoimakkuuden mittaaminen............................................................................. 20
2.4 CALCULATING DAILY VIBRATION EXPOSURES.................................................................................................... 22
2.4 PÄIVITTÄISEN TÄRINÄALTISTUKSEN LASKEMINEN ...................................................................................................... 22
2.4.1 Daily Vibration Exposure ......................................................................................................... 22
2.4.1 Päivittäinen tärinäaltistus .......................................................................................... 22
Guide to good practice on Hand- A r
Hyviä käytäntöjä esittelevä käsikirja Käsitärinä
2.4.2 Partial Vibration Exposures...................................................................................................... 22
2.4.2 Osittainen tärinäaltistus ............................................................................................ 22
TI A R P
OSA 1
CHAPTER 3 REMOVING OR REDUCING EXPOSURE ..................................................................................................... 23
LUKU 3 ALTISTUKSEN POISTAMINEN TAI VÄHENTÄMINEN ......................................................................................... 23
3.1 DEVELOPING A CONTROL STRATEGY.............................................................................................................. 23
3.1 HALLINTASTRATEGIAN LAATIMINEN........................................................................................................................ 23
3.2 CONSULTATION AND PARTICIPATION OF WORKERS......................................................................................... 24
3.2 TYÖNTEKIJÖIDEN KUULEMINEN JA OSALLISTUMINEN ................................................................................................. 24
3.3.1 Substitution of other working methods .................................................................................... 25
3.3.1 Työtapojen vaihtaminen ........................................................................................... 25
3.3.2 Equipment selection ................................................................................................................. 25
3.3.2 Välineiden valinta ................................................................................................... 25
3.3.3 Purchasing policy .................................................................................................................... 25
3.3.3 Hankintapolitiikka ................................................................................................... 25
3.3.4 Workstation design ................................................................................................................. 26
3.3.4 Työpisteen suunnittelu .............................................................................................. 26
3.3.5 Training and information to workers....................................................................................... 27
3.3.5 Työntekijöille annettava koulutus ja tiedotus .................................................................. 27
3.3.7 Collective measures ................................................................................................................ 27
3.3.7 Yleiset toimenpiteet ................................................................................................. 27
3.3.8 Clothing and personal protection........................................................................................... 28
3.3.8 Vaatetus ja henkilönsuojaimet ................................................................................... 27
3.3.9 Maintenance............................................................................................................................ 28
3.3.9 Huolto.................................................................................................................. 28
3.4 MONITORING AND REASSESSMENT............................................................................................................... 29
3.4 TARKKAILU JA UUDELLEENARVIOINTI ...................................................................................................................... 29
3.4.1 How do I know if my handarm vibration controls are working? ......................................... 29 or k)
3.4.1 Mistä voi tietää, toimivatko käsitärinän vähentämiskeinot? .............................................. 29
3.4.2 When do I need to repeat the risk assessment? ................................................................... 29
3.4.2 Milloin riskinarviointi on tehtävä uudelleen? ................................................................. 29
CHAPTER 4 HEALTH SURVEILLANCE .............................................................................................................................. 31 ib ra tio ns at W V
LUKU 4 TERVEYDENTILAN SEURANTA ............................................................................................................................ 31
4.1 WHEN IS HEALTH SURVEILLANCE REQUIRED? .................................................................................................. 31
4.1 MILLOIN TERVEYDENTILAN SEURANTA ON TARPEEN? ................................................................................................ 31
4.2 WHAT RECORDING IS REQUIRED? ................................................................................................................. 31
4.2 MITÄ TIETOJA KERÄTÄÄN? ................................................................................................................................. 31
4.3 WHAT TO DO IF INJURY IS IDENTIFIED? ......................................................................................................... 31
4.3 MITÄ TEHDÄ, JOS VAMMA TODETAAN? ................................................................................................................ 31
ANNEX A Summary of responsibilities defined by Directive 2002/44/EC ............................................................. 33
LIITE A Yhteenveto direktiivissä 2002/44/EY asetetuista velvoitteista...................................................................... 33
ANNEX B What is vibration? ......................................................................................................................................... 34
LIITE B Mitä tärinä on? ................................................................................................................................................... 34
ANNEX C Health risks, signs and symptoms ................................................................................................................. 37
LIITE C Terveysriskit, merkit ja oireet ............................................................................................................................ 37
ANNEX D Tools for calculating daily exposures............................................................................................................ 38
LIITE D Apuvälineitä päivittäisen altistuksen laskemiseen ........................................................................................... 38
ANNEX E Worked Examples.......................................................................................................................................... 43
LIITE E Käytännön esimerkkejä ..................................................................................................................................... 43
ANNEX H Bibliography................................................................................................................................................... 48
LIITE H Lähdeluettelo ........................................................................................................................................................ 48
INDEX................................................................................................................................................................................. 53
HAKEMISTO....................................................................................................................................................................... 53
CHAPTER 1 INTRODUCTION
LUKU 1 JOHDANTO
EU Directive 2002/44/EC (the ‘Vibration Directive’) places responsibilities on employers to ensure that risks from handarm vibration are eliminated or reduced to a minimum (these responsibilities are summarised in Annex A).
EU:n direktiivin 2002/44/EY (nk. tärinädirektiivi) mukaan on työnantajan vastuulla varmistaa, että käsitärinän aiheuttamat riskit poistetaan tai saatetaan mahdollisimman vähäisiksi (velvollisuudet luetellaan liitteessä A).
This guide is intended to help employers identify handarm vibration hazards, assess exposures and risks and identify measures for safeguarding the health and safety of workers exposed to handarm vibration risks.
Tämän käsikirjan tarkoituksena on auttaa työantajia tunnistamaan käsitärinään liittyvät vaarat, arvioimaan altistusta ja riskejä ja määrittämään toimenpiteitä, joilla voidaan turvata käsitärinästä aiheutuville riskeille altistuvien työntekijöiden terveys ja turvallisuus.
The guide should be read in conjunction with the Vibration Directive or national legislation based on the requirements of that Directive.
ryhdyttävä rajoittamaan työntekijöilleen käsitärinästä aiheutuvia riskejä, ja altistuksen raja-arvo, jonka yläpuolisille
Guide to good practice on Hand- A r
Hyviä käytäntöjä esittelevä käsikirja Käsitärinä –
Handarm vibration is caused by vibration transmitted into the hand and arms through the palm and fingers (see Annex B).
Käsitärinää aiheuttaa kämmenen tai sormien kautta käsiin välittyvä tärinä (ks. liite B).
Workers whose hands are regularly exposed to handarm vibration may suffer from damage to the tissues of the hands and arms, which cause the symptoms collectively known as handarm vibration syndrome, see Annex C.
Työntekijät, joiden kädet altistuvat säännöllisesti käsitärinälle, voivat kärsiä käsien ja käsivarsien kudosten vaurioista, jotka aiheuttavat yleisesti käsitärinäoireyhtymänä tunnettuja oireita, ks. liite C.
฀ a ฀ ฀ ฀ d ฀ a ฀ i ฀ l ฀ y ฀ ฀ ฀ e ฀ x ฀ p ฀ o ฀ s ฀ u ฀ r ฀ e ฀ ฀ ฀ a ฀ c ฀ t ฀ i ฀ o ฀ n ฀ ฀ ฀v฀a฀l฀u฀e฀฀ ฀ o ฀ f ฀ ฀ ฀ 2 ฀ . ฀ 5 ฀ ฀ ฀ m
• päivittäisen altistuksen raja-arvo: 5 m/s².
However, there is some risk of handarm vibration injury where exposures are below the exposure action value.
Käsitärinän aiheuttamat vammat ovat kuitenkin mahdollisia myös, vaikka altistus ei ylittäisi altistuksen toiminta-arvoa.
The Vibration Directive places responsibilities on employers to ensure that risks from handarm vibration are eliminated or reduced to a minimum.
Tärinädirektiivissä työnantajat velvoitetaan varmistamaan, että käsitärinästä aiheutuvat riskit on poistettu tai saatettu mahdollisimman vähäisiksi.
These responsibilities are summarised in Annex A.
Nämä velvollisuudet luetellaan liitteessä A.
The risks from handarm vibration affect people across many industries and occupations.
Käsitärinän riskille altistuvat monien toimialojen ja ammattien edustajat.
The risks are greatly increased with use of higher vibration equipment and with prolonged and regular use of the equipment.
Riskit kasvavat selvästi, jos laitteiden tärinä on voimakasta ja jos laitteita käytetään pitkäkestoisesti ja säännöllisesti.
However, investigations have shown that vibration hazards can be controlled and risks reduced by good management.
Tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, että tärinästä aiheutuvia riskejä voidaan hallita ja vähentää hyvien hallintokäytäntöjen avulla.
They have also shown that the costs of such controls need not be high and can usually be offset by the benefits of keeping workers healthy.
Ne ovat myös osoittaneet, että hallintatoimien kustannukset voivat pysyä kohtuullisina ja että ne korvautuvat usein työntekijöiden hyvän terveyden tuomina säästöinä.
Additionally, the vibration control measures have, in many cases, led to improved efficiency.
Tärinänvähennystoimet ovat monissa tapauksissa myös parantaneet työn tehoa.
The Vibration Directive is a daughter Directive of the Framework Directive (Directive 89/391/EEC - see “Further reading” box) as such many of the requirements of the Vibration Directive are derived from, and make specific reference to, the Framework Directive.
Tärinädirektiivissä (direktiivi 2002/44/EY – ks. kohta ”Lisätietoja”) asetetaan vähimmäisvaatimukset käsitärinästä aiheutuvien riskien rajoittamiseksi. Tärinädirektiivissä vaaditaan, että Euroopan unionin jäsenvaltiot saattavat viimeistään 6. heinäkuuta 2005 voimaan kansallisen lainsäädännön, jolla direktiivin vaatimukset pannaan täytäntöön.
This guide will help employers comply with the “Vibration Directive” as it applies to handarm vibration.
Tämä käsikirja auttaa työnantajia noudattamaan tärinädirektiivin käsitärinään liittyviä vaatimuksia.
The guide is intended to cover the methodology used for determining and evaluating risks; dealing withthe choice and correct use of work equipment,
Oppaassa käsitellään riskien määrittelyyn ja arviointiin käytettäviä menetelmiä, työvälineiden valintaa ja oikeaa käyttöä, työmenetelmien optimointia ja suojelutoimenpiteiden (tekniset ja/tai organisatoriset) toteuttamista ensin tehdyn riskianalyysin perusteella.
The ‘Vibration Directive’ (Directive 2002/44/EC - see “Further reading” box) sets minimum standards for controlling the risks from handarm vibration.
Tässä oppaassa kuvataan myös, minkälaista koulutusta ja valistusta on jaettava asianomaisille työntekijöille, ja ehdotetaan tehokkaita ratkaisuja muihin direktiivissä 2002/44/EY esiin otettuihin tilanteisiin.
The Vibration Directive requires that member states of the European Union implement national legislation to implement the requirements of the Directive by 6th July 2005.
Käsikirjan jäsentely esitetään vuokaavion muodossa kuvassa 1.
Member states are entitled (after consultation with the two sides of industry) to apply transitional periods to the exposure limit value for a period of 5 years from 6th July 2005 (Member States are entitled to extend this period for a further 4 years for agricultural and forestry machinery).
Jäsenvaltioilla on oikeus (työmarkkinaosapuolten kuulemisen jälkeen) noudattaa altistuksen rajaarvoa koskevia siirtymäkausia viiden vuoden ajan 6. heinäkuuta 2005 lähtien (jäsenvaltiot voivat pidentää kautta vielä neljä vuotta maa- ja metsätalouskoneiden osalta).
The transitional periods only apply to the use of machinery supplied prior to 6th July 2007 for which (taking into account all available technical or organisational means to control the risk) the exposure limit value cannot be respected.
Siirtymäkausia sovelletaan vain sellaisten koneiden käyttöön, jotka on hankittu ennen 6. heinäkuuta 2007 ja joiden osalta altistuksen rajaarvoa ei voida noudattaa (kaikista käytettävissä olevista teknisistä ja organisatorisista riskinvähennyskeinoista huolimatta).
Further reading:
Lisätietoja:
Vibration Directive:
Tärinädirektiivi:
Directive 2002/44/EC of the European Parliament and of the Council of 25 June 2002 on the minimum health and safety requirements regarding the exposure of workers to the risks arising from physical agents (vibration) (sixteenth individual Directive within the meaning of Article 16(1) of Directive 89/391/EEC).
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/44/EY, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2003, terveyttä ja turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista työntekijöiden suojelemiseksi altistumiselta fysikaalisista tekijöistä (tärinä) aiheutuville riskeille (kuudestoista direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi).
(Published in the Official Journal of the European Communities L 177 of 6 July 2002, page 13)
(Julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä EYVL L 177, 6.7.2002, s.13.)
Framework Directive:
Puitedirektiivi:
Directive 89/391/EEC of the European Parliament and of the Council of 12 June 1989 on the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health of workers at work.
Neuvoston direktiivi 89/391/ETY, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1989, toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä.
FIGURE 1 HAND-ARM VIBRATION FLOW DIAGRAM
KUVA 1 - KÄSITÄRINÄÄ KUVAAVA VUOKAAVIO
Vibration at work
Käsitärinä työssä
Evaluation of risk
Riskin arviointi
Risk assessment basics
Riskin arvioinnin perusteet
Assessing daily exposures
Päivittäisen altistuksen arviointi
Exposure Duration ib ra tion – V m
Altistuksen kesto
Manufacturer’s data Other sources Measurement
Valmistajan antamat tiedot Muut lähteet Mittaus
Daily Exposure calculations
Päivittäisen altistuksen laskeminen
Daily Vibration Exposure - A(8)
Päivittäinen tärinäaltistus - A(8)
Removing or reducing exposure
Altistuksen poistaminen tai vähentäminen
Developing a control strategy
Hallintastrategian laatiminen
Substitution of other work methods Equipment Selection Purchasing policy Task and process design Training and information to workers Work schedules Collective measures Clothing and personal protection Maintenance
Työmenetelmien vaihtaminen Välineiden valinta Hankintapolitiikka Tehtävien ja prosessien suunnittelu Työntekijöille annettavat tiedot ja koulutus Työn aikataulutus Yleiset toimenpiteet Vaatetus ja henkilönsuojaimet Huolto
Monitoring and Reassessment
Seuranta ja uudelleenarviointi
Are the controls working?
Tehoavatko vähentämistoimenpiteet?
Repeating the risk assessment
Uusi riskin arviointi
When is health surveillance required?
Milloin terveydentilan seuranta on välttämätöntä?
What recording is required?
Mitä tietoja kirjataan?
What to do if injury is identified?
Mitä tehdä, jos vamma havaitaan?
CHAPTER 2 EVALUATION OF RISK
LUKU 2 RISKIN ARVIOINTI
The purpose of the handarm vibration risk assessment is to enable you as the employer to make a valid decision about the measures necessary to prevent or adequately control the risks from exposure of workers to handarm vibration.
Tässä luvussa kuvataan, miten voi saada selville mittaamatta tai tuntematta tarkemmin altistuksen arviointitapoja, onko käsitärinälle altistuminen työpaikalla ongelmallista..
2.1 THE BASICS OF RISK ASSESSMENT
RISKIN ARVIOINNIN PERUSTEET
The risk assessment should:
Riskien arvioinnissa:
฀•฀฀identify where there may be a risk from handarm vibration; hand-guided or handfed powered equipment?”
• määritetään, missä voi olla käsitärinän riski,
If so, you may need to manage exposures to vibration.
Jos käytetään, tärinälle altistumista on mahdollisesti hillittävä.
Some questions to help you decide whether further action is required are shown in Table 1.
Taulukossa 1 on joitakin kysymyksiä, jotka auttavat päättämään, tarvitaanko jatkotoimia.
Figure 2, shows sample vibration magnitudes of some of the tools and machines that create the risks.
Kuvassa 2 esitetään esimerkiksi joidenkin riskejä aiheuttavien välineiden ja koneiden tärinänvoimakkuuksia.
฀•฀฀estimate workers’ exposures and compare them with the exposure action value and exposure limit value;
arvioidaan työntekijöiden altistustasot ja verrataan niitä altistuksen toiminta-arvoon ja altistuksen rajaarvoon,
฀•฀฀identify the available risk controls;
• määritetään käytettävissä olevat riskien pienentämistavat,
฀•฀฀identify the steps you plan to take to control and monitor handarm vibration risks; and
• määritetään, mihin toimiin voidaan ryhtyä käsitärinän aiheuttamien riskien pienentämiseksi ja tarkkailemiseksi,
It is important to keep workers and their representatives involved and informed in the assessment of vibration risk.
Työntekijät ja heidän edustajansa on otettava mukaan arvioimaan tärinäriskiä ja heille on tiedotettava siitä.
An effective partnership with workers will help to ensure the information used for the risk assessment is based on realistic assessments of the work being carried out and the time taken to do that work.
Tehokas kumppanuus työntekijöiden kanssa auttaa varmistamaan, että riskien arvioinnissa käytettävät tiedot perustuvat työtehtävien ja niiden suorittamiseen tarvittavan ajan realistiseen arviointiin.
฀•฀฀record the assessment, the steps that have been taken and their effectiveness.
• kirjataan ylös arvioinnin tulokset, toteutetut toimet ja niiden tulokset.
The factors that govern a person’s daily vibration exposure are the frequencyweighted magnitude (level) of vibration and the length of time the person is exposed to it.
Henkilön päivittäiseen altistukseen vaikuttavia tekijöitä ovat tärinän taajuuspainotettu voimakkuus (taso) ja altistuksen kesto.
The greater the magnitude or the longer the duration of exposure, the greater will be the person’s vibration exposure.
Mitä voimakkaampaa taipitkäkestoisempaa tärinä on, sitä suurempi on henkilön tärinäaltistus.
TABLE 1 SOME QUESTIONS TO HELP DECIDE WHETHER FURTHER ACTION IS NEEDED or k)
TAULUKKO 1 - KYSYMYKSIÄ, JOTKA AUTTAVAT MÄÄRITTÄMÄÄN MAHDOLLISTEN JATKOTOIMIEN TARPEEN
Do you use rotary action tools (e.g. grinders, polishers)?
Käytätkö pyöriväliikkeisiä välineitä (esim. hiomakoneet, kiillottajat)?
Some rotary action tools can exceed the exposure action value within about half an hour and you should certainly be taking action if individual workers are using them for more than about 2 hours per day.
Eräät pyöriväliikkeiset välineet voivat ylittää altistuksen toimintaarvon noin puolessa tunnissa, ja toimiin on ehdottomasti ryhdyttävä, jos sama työntekijä käyttää niitä enemmän kuin kaksi tuntia päivässä.
Do you use impact or percussive tools (i.e. hammer-action tools)?
Käytätkö isku tai lyömätyökaluja (esim. vasaraliiketyökalut)?
With impact or percussive tools the levels of vibration are likely to be much higher than rotary tools.
Isku- tai lyömätyökalujen tärinän tasot ovat todennäköisesti paljon korkeammat kuin pyörivien työkalujen tärinän tasot.
Some hammer action tools can exceed the exposure action value within a few minutes, and you should certainly be taking action if individual workers are using them for more than about half an hour per day.
Eräät vasaraliikkeiset välineet voivat ylittää altistuksen toimintaarvon muutamassa minuutissa, ja toimiin on ehdottomasti ryhdyttävä, jos sama työntekijä käyttää niitä enemmän kuin puoli tuntia päivässä.
Do the manufacturers or suppliers of your tools warn of a risk from vibration?
Varoittaako työkalun valmistaja tai toimittaja tärinäriskistä?
If you are using hand-held power tools that may put the users at risk of vibration injury, the manufacturer should warn you about it in the handbook.
Jos käytät käsin kannettavaa sähkötyökalua, jonka käyttäjä saattaa altistua tärinävammariskille, tästä pitäisi olla valmistajan varoitus ohjekirjassa.
Do any vibrating tools cause tingling or numbness in the hands during or after use?
Aiheuttaako jokin tärisevä työkalu pistelyä tai tunnottomuutta käsissä käytön aikana tai jälkeen?
Tingling or numbness of the hands may be noticeable during or after use of a power tool and is an indicator of handarm vibration risk from long-term tool use.
Käsien pistely tai tunnottomuus voi olla huomattavaa tietyn sähkötyökalun käytön aikana tai jälkeen, ja se voi viitata käsitärinäriskiin, jos työkalua käytetään pitkään.
Have any vibration-exposed workers already reported symptoms of handarm vibration syndrome?
Ovatko tärinälle altistuneet työntekijät jo ilmoittaneet käsitärinäoireyhtymän oireista?
Evidence of handarm vibration syndrome means that vibration exposures need to be managed.
Jos käsitärinäoireyhtymästä on näyttöä, tärinäaltistusta on rajoitettava.
Where symptoms are linked to exposures that are below the action value, it may identify workers who are particularly susceptible to handarm vibration risks.
Jos oireet liittyvät altistustasoihin, jotka ovat toimintaarvon alapuolella, voi olla tarpeen määrittää ne työntekijät, joiden käsitärinäriski on muita suurempi.