natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Innovation performance of SMEs therefore becomes important.
Tämän takia pk­yritysten innovaatiokyky on tärkeää.
SMEs have less ready access to government funds than large companies, since only 9% of R & D spent by SMEs is financed by the government, compared to 13% of R & D spent by large companies.
Pk­sektori pääsee huonommin käsiksi julkisiin varoihin kuin suuryritykset; vain yhdeksän prosenttia pk­sektorin tutkimus­ ja kehitysmenoista on valtiorahoit­teista, kun vastaava prosenttiluku suurissa yrityksissä on 13 prosenttia.
Making it easier for SMEs to gain access to innovation financing would there­fore help to increase significantly the innovation performance of European industry.
Pk­sektorin innovaatiorahoitukseen pääsyn helpottaminen parantaisi merkittävästi eurooppalaisen teol­lisuuden innovointikykyä.
European private industry performs much less R & D than US and Japan­ese industry.
Eurooppalaisen yksityisen yritys­sektorin T & K­toiminta on huomat­tavasti vähäisempää Yhdysvaltoihin ja Japaniin verrattuna.
There are also fewer human resources devoted to R & D in Europe: 5 employees out of 1 000 are researchers in Europe, whereas the figures are 7 and 9 for the US and Japan.
Henkisten voimavarojen kohdentaminen T & K­toimintaan on Euroopassa myös paljon vähäisempää: Euroopassa on viisi tutkijaa tuhatta työntekijää kohti, kun vastaavat suhdeluvut USA:ssa ja Japanissa ovat seitsemän ja yhdeksän.
For the shift to a knowl­edge­based economy, Europe is thus less well endowed with human capi­tal than the US and Japan. (Fig.
Tietopohjaiseen talouteen siirryttäessä Eurooppa on siten heikommin varustautunut inhimillisellä pääomalla kuin USA ja Japani. (Kaavio 2)
This results in a deteriorating technological balan­ce of payments (which includes in­come from licensing, patents, know­how etc.).
On näyttöjä siitä, etteivät euroop­palaiset suojaa riittävässä määrin innovaatioidensa tuloksia paten­tein.
The balance is positive for the US and Japan.
Eurooppalaiset yritykset ovat suhteellisesti haluttomampia hankkimaan patentteja kuin yrityk­set USA:ssa ja Japanissa.
There is evidence that Europeans do not adequately protect the re­sults of their innovative activity through patents.
Ongelma ei ole niinkään kasvattaa julkisten laitosten tutkimus­rahoitusta kuin saada yksityinen sektori lisäämään T & K­menojaan.
European firms have a relatively low propensity to patent compared to firms in
Siitä huolimatta on olemassa huomattavat mahdollisuudet nostaa EU:n julkisen T & K­toiminnan
The venture capital industry is an increasingly important source of fi­nance for innovation and helps new ideas to become a business success.
Pääomasijoitusmarkkinat ovat yhä vahvempi innovaatioiden rahoitus­lähde ja ne myös edistävät uusien ideoiden muuttumista menestys­tarinoiksi.
This industry has got off to a later start in Europe compared with the US and hence the Euro­pean market is less developed.
Tämä rahoitusmuoto on Euroopassa varsin nuorta verrat­tuna Yhdysvaltoihin.
Venture capital in Europe is still strongly biased toward the later stage in the so­called venture ca­pital cycle.
Tästä syystä eurooppalaiset markkinat ovat myös kehittyneet heikommin. Pääomasijoittaminen Euroopassa kohdistuu toistaiseksi voimakkaasti riskipääomakierron myöhemmälle vaiheelle.
Early stage and start­up financing account for only a tiny part of venture capital finan­cing in Europe.
Aikaisen vaiheen ja käyn­nistysvaiheen rahoitus ovat vain pikkuruinen osa Euroopan riskipää­omarahoituksesta.
It is this portion that provides the bulk of innova­tive business ideas and therefore needs to be supported. ■
Juuri tämä osa tuottaa valtaosan innovatiivisista liikeideoista, minkä vuoksi sitä pitäisi tukea.■
E-mail: h.gruber@eib.org page 6 I EIB INFORMATION 2-2000
Sivu 6 I EIP TIEDOTE 2­2000
EUROPEAN INVESTMENT BANK Innovation and the Information Society change gions, in which the barriers to is participation could be lower.
EUROOPAN INVESTOINTIPANKKI Innovaatio- ja tietoyhteiskunta
Need for public action within the EU information society
Tarve julkisen vallan toimintaan EU:n tietoyhteiskunnassa kun taas ääniliikenteen osuus on ainoastaan 10 prosenttia.
Some analysts believe that by 2005, as much as 90% of total traf fic may be linked to data, while voice traffic may represent just 10%.
Internetin ja muun tietoliikenteen voimakas kehittyminen kasvattavat vaatimusta nopeasta siirtoliikenteestä ja laajemmasta kaistaleveydestä.
This implies a dramatic change in every aspect of the telecom business, from organisation of the
Tietoliikenneverkkojen kapasiteetinrajallisuus valtaosassa
The Information Society (IS) is de veloping apace in the EU (1), as shown, for instance, by the explo sion in Internet subscribers since 1995.
Tietoyhteiskunta etenee Euroopan unionissa (1), mikä näkyy esimerkiksi Internet-liittymien räjähdysmäisenä kasvuna vuodesta 1995.
The EU seems to be catch ing up with the United States in this field, although the IS is still much less developed in the EU than in the US: total expenditure on Information and Communication Technologies (ICT) now represent about 6% of GDP for the EU as a whole, while this propor tion is 7.5% in the US and 7.4% in Japan.
Euroopan unioni näyttää kurovan umpeen Yhdysvaltain tällä alueella saamaa etumatkaa, vaikkakin tietoyhteiskunta on vielä paljon heikommin kehittynyt unionissa kuin Yhdysvalloissa. EU:n tietotekniikka- ja tietoliikennetekniikkamenot ovat nykyisin yhteisesti noin 6 prosenttia bruttokansantuotteesta, kun tämä osuus on Yhdysvalloissa 7,5 prosenttia ja Japanissa 7,4 prosenttia.
In the EU, it is estimated that "information society industries" already contribute around 15% to GDP growth and create 25% of new jobs in the European econo my (2).
On arvioitu, että EU:n alueella "tietoyhteiskuntatoimialojen "osuus kokonaistuotannon kasvusta on jo noin 15 prosenttia ja Euroopan uusista työpaikoista 25 prosenttia.
Following the US experience, it has become clear in the EU that the economy is experiencing acceleration in innovation.
(2) Yhdysvaltain kokemusten mukaisesti Euroopan unionin alueella on myös selvästi nähtävissä innovaatioiden vauhdittuminen.
This should increase productivity and output over the long term, ac companied by an unprecedented wave of re structuring and emergence of new companies.
Tämän pitäisi lisätä tuottavuutta ja tuotosta pitkällä aikavälillä, mihin liittyy ennen näkemätön vyöry toimialajärjestelyjä ja uusia yrityksiä.
Of course, innovation is not confined to information technologies, and technical advances are also found in many sec tors, but information technology is a significant factor of this pro ductivity and economic growth process.
Innovaatiot eivät tietystikään rajoitu tietotekniikoihin, teknistä edistymistä tavataan monilla sektoreilla, mutta tietotekniikka on tämän tuottavuuden ja taloudellisen kasvuprosessin merkittävä tekijä.
However, the impact of new technologies on economic performance depends substantial ly on how flexible the economy is to adapt to changes, and some of the EU economies still present substantial rigidities.
Uusien tekniikoiden vaikutus talouden suorituskykyyn on tosin riippuvainen siitä, miten joustava talous on omaksumaan muutoksia. Ja jotkut Euroopan unionin kansantaloudet ovat vielä huomattavan jähmeitä.
The expansion of ICT within the market place is not proceeding at the same speed in the different countries or regions, in particular during the early phase of market penetration.
Tietotekniikan ja tietoliikennetekniikan kehitys ei etene samaa vauhtia kaikissa maissa tai alueilla, erityisesti markkinakyllästymisen alkuvaiheissa.
In 1998 there were substantial differences between EU countries in the number of PCs per 100 inhabitants, ranging from 10 to more than 50, and the same happened with Internet penetration: the number of Internet hosts varied from fewer than 5 to more than 90.
Vuonna 1998 erot mikrotietokoneiden määrässä sataa asukasta kohti EU-maissa olivat varsin suuret vaihdellen kymmenestä runsaaseen 50:een. Sama pätee myös Internetin leviämiseen: Inter-netliittymien tarjoajien määrä vaihteli alle viidestä yli 90:een.
The spread of ICTs also differs between social groups, de pending mainly on their income le vel, and between economic sectors inside the various countries.
Tietotekniikan ja tietoliikennetekniikan leviäminen vaihtelee myös sosiaaliryhmien välillä riippuen pääasiassa tulotasosta, sekä elinkeinoelämän eri alojen välillä eri maiden sisällä.
The expansion in Internet and other data traffic is increasing the demand for high-speed transmission or higher bandwidth.
Internet on vahvistanut kehitystrendin suuntaa kohti nopeaa televerkkojen kautta tapahtuvaa tietoliikenteen kasvua.
The limited capacity of the majority of the local loops of telecommunications networks is a major bottleneck to expansion of data services.
Koko maailman tasolla Internetin kehitystä ohjaa kaksi päätekijää: käyttäjien määrän huikea kasvu ja tietosisältöisten Internet-sovellusten tarjonnan lisääntyminen.
To contend with this situation, two major initiatives are under way with a view, on the one hand, to upgrading of existing conventional telephone lines and cable networks, and on the other, to upgra-
Tämä merkitsee, että yhä suuremmassa määrin pääsy nopeisiin verkkopalveluihin kohtuullisella hinnalla (erityisesti kiinteillä maksuilla) on avainasia tietoyhteiskunnan kehittymisessä.
The Internet has reinforced the historical trend towards rapid expansion of data traffic over the telecom network.
Tämä kehityssuunta yhdistettynä uusien toimijoiden tuloon markkinoille on teletoiminnan investointien voimakas moottori.
At worldwide level, the evolution of the Inter net is driven by two main factors: a dramatic increase in the number of users and an expansion in data-intensive internet applica tions.
Uusi investointisykli riippuu pääomasta, joka on välttämätöntä ylläpitämään, parantamaan ja laajentamaan verkkoja, sekä vastaamaan vaatimukseen suuremmasta siirtonopeu- muuttuu
This implies that, increasing ly, access to high-speed services at affordable prices (flat tariffs in particular) is a key issue for the development of the Information Society.
Teleliikenne ratkaisevasti on mä "tämän-kustan tietova
(1) The term "Information Society" here is defined as "the society currently being put in place, where low-cost in formation and data-storage and trans mission technologies are in general use" (ECDG V, 1997).
(1) Termi "tietoyhteiskunta" äritelty tässä seuraavasti: hetken yhteiskunta, jossa nuksiltaan alhainen tieto ja rasto sekä siirtotekniikat ovat yleisesti käytössä" (Euroopan komissio, PO V, 1997).
There is a risk that the lower income groups and the less devel oped regions of the Union will fail to adopt the new technologies, with severe consequences for their future economic development - or if they succeed in adop ting these technologies, that they will be only passive actors in the process, with the majority of be nefits harvested by individuals, firms and institutions in core re
On olemassa vaara, että alemmat tuloryhmät ja unionin alikehittyneet alueet eivät ota käyttöön uusia tekniikoita, millä on vakavat seuraukset niiden tulevalle taloudelliselle kehitykselle. Tai mikäli ne ottavat käyttöön nämä tekniikat, ne ovat vain passiivisia toimijoita tässä prosessissa samalla kun suurimman hyödyn korjaavat yksittäiset ihmiset, yritykset ja laitokset ydinalueilla, joilla esteet tietoyhteiskuntaan osallistumiseen ovat matalammat.
EIB INFORMATION 2-2000 I page 7
Sivu 7
In this respect, the Commission is proposing to use its powers to en­courage local loop unbundling throughout the EU.
sen vaikutusvaltaa rohkaisemaan paikallisverkkokilpailun avaamista koko EU:n alueella.
• Education and training has to be overhauled to match the ICT revo­lution, so that people are aware of the possibilities of the new technologies and are able to use them.
niin, että yleinen tietämys uusien tekniikoiden mahdollisuuksista lisääntyy ja että niitä osataan käyttää.
Learning institutions have to fulfil the ICT needs of business and industry.
Oppilaitosten tulee täyt­tää yritystoiminnan ja teollisuuden tieto­ ja tietoliikennetekniikka­tarpeet.
• Action has to be taken to expand the adoption of Information and Communication Technologies in SMEs.
•On ryhdyttävä toimiin tieto­ ja tietoliikennetekniikoiden käyt­töönoton lisäämiseksi pk­sektorilla.
•The public sector, in general, has to be supported to enable it to adopt ICTs swiftly and to adapt to the new re­organised working methods.
• Julkista sektoria on yleisesti tuettava niin, että se pystyy siirty­mään nopeasti tieto­ ja tietolii­kennetekniikkaan sekä sopeu­tumaan uusiin muuttuneisiin työmenetelmiin.
New players and innovative/broad­band service providers will first ad­dress the optimum segments of the market.
Uudet toimijat sekä innovatiiviset ja laajakaistapalvelujen tuottajat tulevat ensimmäisenä lähestymään markkinoiden optimaalisia seg­menttejä.
These segments are es­sentially in the most developed re­gions and in the clusters of high telecom consumers.
Nämä segmentit ovat pääasiallisesti kaikkein kehittyneim­millä alueilla ja puhelinpalvelujen suurkuluttajaryhmissä.
Deployment in the less attractive segments of the market will follow later.
Levittäyty­minen markkinoiden vähemmän kiinnostaville segmenteille tulee myöhemmin.
This puts small businesses, low­income resi­dential consumers and, in general, less developed regions at a dis­advantage.
Tämä asettaa pienyri­tykset, alhaisen tulotason asuin­alueiden kuluttajat ja yleisesti ottaen heikommin kehittyneet alueet epäedulliseen asemaan.
Therefore the issue of providing equal access to broad­band services needs to be ad­dressed (as, for instance, through the recent Swedish initiative).
Tämän takia on kohdistettava huomio siihen, että laajakaistapalvelut ovat tasapuolisesti kaikkien ulottuvilla (kuten esimerkiksi äskettäisellä ruotsalaisella aloitteella).
The new investment cycle will be driven by capital ne­cessary to maintain, upgrade and expand the networks, as well as meeting demand for higher speed.
Investoinnit, jotka mahdollis­tavat tulevan tieto­ ja suurinopeuk­sisten palvelujen kehittymisen, muodostavat valtaosan tule­vaisuuden investoinneista.
Capital investment related to ac­commodating the future expan­sion of data and high­speed servi­ces will represent the bulk of over­all future investment.
Tietoyh­teiskunnan kehittyminen johtaa myös uusien, erityisesti Internetiin liittyvien tietotekniikkayritysten voimakkaaseen lisääntymiseen.
The devel­opment of the IS Is also driving the rapid expansion of new ICT businesses, particularly those related to Internet.
On olemassa vaara, että alemmat tuloryhmät ja unionin alikehittyneet alueet eivät ota käyttöön uusia tekniikoita.
Public action related to new ICT business has to be seen in the context of the strategy to support the development of innovation in general.
Tietotekniikka­ ja tietoliikenne­tekniikkatoimintaa koskevat yh­teiskunnan toimet pitää nähdä osana strategista tavoitetta tukea innovaatiotoiminnan kehitystä yleisesti.
Transition to the IS ­a top priority
Tietoyhteiskuntaan siirtyminen kärkitavoitteena
Market liberalisation is the main policy measure to develop the telecom and related sectors in Europe and thus facilitate the expansion of the IS.
Markkinoiden vapauttaminen on tärkein toimenpide kehittää Euroopan telesektoria ja siihen liittyviä toimialoja ja sillä keinoin helpottaa tietoyhteiskunnan kehittymistä.
However, the transition to competition is far from complete.
Siirtyminen avoime­en kilpailuun ei kuitenkaan ole vielä läheskään toteutunut.
The established operators will retain a dominant position in the communication market for many years to come.
Jo kauan alalla toimineet operaat­torit säilyttävät määräävän ase­mansa tietoliikennemarkkinoilla vielä pitkälle tulevaisuuteen.
Therefore, regulation must ensure that dominant players do not abuse their market power, and should encourage competition.
Tämän takia sääntelymenettelyillä on pidettävä huolta siitä, etteivät määräävät operaattorit käytä väärin markkina­asemaansa, sekä rohkaistava kilpailua.
Regulation will be reduced as markets become more competitive.
Sääntelyä vähennetään sitä mukaa kuin kilpailu markkinoilla lisääntyy.
The previous points illustrate the significant economic and social im­pacts of the IS.
Edellä esitetyt näkökohdat valot­tavat tietoyhteiskunnan merkit­tävää taloudellista ja sosiaalista vaikutusta.
It stands as an op­portunity to improve living stan­dards, but could threaten progress, if the Union does not succeed in adopting the new technologies in a timely manner. ■
Se merkitsee mahdol­lisuutta parantaa elintasoa, mutta voi myös olla uhka kehitykselle, ellei unioni onnistu ottamaan käyttöön uusia tekniikoita ajoissa.■
The expansion of the usage of ICTs often implies changing working practices, organisation of enterpri­ses and lifestyle.
Tietotekniikan­ ja tietoliiken­netekniikan käytön laajeneminen edellyttää usein muutoksia työkult­tuurissa, yritysten toimintaorganisaa­tiossa ja elämäntyylissä.
Although people's perception of the benefits of these technologies is changing very fast, still a large proportion of consu­mers and small businesses cannot see the benefit of using ICT.
Vaikkakin ihmisten käsitykset näiden teknii­koiden eduista ovat muuttumassa hyvin nopeasti, on silti vielä suuri määrä kuluttajia ja pienyrityksiä, jotka eivät näe niitä hyötyjä, joita tieto­ ja viestintätekniikan hyväksi­käyttö tarjoaa.
Strong public action is needed to face up to the barriers to the devel­opment of ICT, in particular for the
Tämän mukaisesti suurin osa Eu­rooppaaloitteen kymmenestä ensi­sijaisesta toimesta ovat samantyy­ppisiä, kuten seuraavat:
The liberalisation of the EU tele­communications market since 1 January 1998 has dramatically transformed the traditional tele­com sector into a dynamic one, able to adapt quickly to the new challenges at national and global level.
Kilpailun nopeaa kehittymistä todistavat laskevat hinnat, uusien ja uudenlaisten palvelujen lisäänty­minen sekä suurempi valinnanvara. Ulkomaanpuhelujen ja kotimaan kaukopuhelujen hinnat ovat alentuneet huomattavasti, noin 70 prosenttia markkinoiden vapaut­tamisen jälkeen joissakin EU­maissa.
The rapid development of competition can be illustrated by falling prices, growth of new in­
Juuri tämän vuoksi telekilpailua pitää vahvistaa erityisesti paikal­lispuhelumarkkinoilla. Sitä varten komissio ehdottaa, että käytettäisiin
INFORMATION page
EIP TIEDOTE 2­2000
EUROPEAN INVESTMENT BANK EIB venture capital operations in the EU
EUROOPAN INVESTOINTIPANKKI EIP:n pääomasijoitustoiminta Euroopan unionissa
Within three years the EIB has become a key public­sector player in the European venture capital market
ElPistä on tullut kolmessa vuodessa riskisijoittamisen alan johtava julkinen toimija Euroopassa.
It is generally acknowledged that jobs in tomorrow's world will be generated among recently created small and medium­sized enterpri­ses in new, technology­driven in­dustrial and service sectors.
Yleisen käsityksen mukaan tulevaisuuden työpaikat syntyvät pitkälti uusien teknologiapohjaisten teollisuuden ja palvelujen alojen pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, jotka ovat uransa alkumetreillä.
Alert to this situation, the EIB has taken forward its initiative to promote high­growth SMEs, largely depen­dent on injections of equity capital for their development.
Tähän toteamukseen perustuu myös EIP:n aloite, jonka tarkoituksena on edistää voimakkaasti kasvavien pkyritysten kehitystä. Oman pääoman saatavuus on hyvin suuressa määrin edellytys pkyritysten liiketoiminnan kehittymiselle. tymiselle.
The EIB has concluded a EUR 50 million (GB£ 33 million) agree­ment with Merlin European Biosciences Fund to provide equity ca­pital for leading European bioscience companies.
EIP on tehnyt Meriin European Biosciences Fund -rahaston kanssa 50 miljoonan euron (33 miljoonan punnan) sopimukset, joilla on tarkoitus antaa osakepääomaa Euroopan johtaville biotekniikkayrityksille.
The Merlin Fund will be managed and advised by Cambridge­based Merlin Biosciences, a leading European venture capital group speciali­sing in investing in bioscience enterprises.
Rahastoa hoitaa Cambridgessa toimiva Merlin Biosciences, joka on Euroopan suurimpia biotekniikkayrityksiin erikoistuneita pääomasijoitusyhtiöitä.
The EIB sees the bioscience sector as of strategic importance in helping to underpin European competitiveness.
EIP halusi tulla mukaan rahastoon, koska biotekniikan ala on keskeisessä asemassa Euroopan kilpailukyvyn parantamiselle.
The new bio­technology industry is growing rapidly in Europe and has great potential for creating growth and employment.
Euroopan uudet biotekniikkamarkkinat ovat vahvassa kasvussa, ja ne luovat huomattavaa kasvupotentiaalia talouskasvulle ja työllisyydelle.
The EIB and Westdeutsche Landesbank (WestLB) are cornerstone in­vestors in the Fund, which has a funding target of EUR 250 million (GBP 160 million).
EIP ja Westdeutsche Landesbank (WestLB) ovat rahaston suurimmat sijoittajat. Rahaston tavoitteena on saada kokoon 250 miljoonan euron (160 miljoonan punnan) sijoituspääomat.
The Fund will focus on taking minority equity or equity­related stakes in some 20­35 unlisted ventures with proven track records in pharmaceutical, healthcare, food, beverage and che­mical process industries.
Se keskittyy vähemmistöosakkuuksien hankintaan tai oman pääoman ehtoisesti tehtävään rahoitukseen. Sijoituskohteina on noin 20-35 listautumatonta yritystä, joilla on näyttöä lääke-, terveydenhuolto-, elintarvike-, virvoitusjuoma- tai kemian prosessiteollisuuden alalta.
On the basis of these very encoura­ging results, the special European Council in Lisbon, in March 2000, invited the Bank to expand its ven­
Näiden myönteisten tulosten pohjalta Lissabonin ylimääräinen työllisyyshuippukokous viime maaliskuussa kehotti pankkia lisäämään pääomasijoitustoimintaansa.
EIB INFORMATION 2­2000 I page < ■) Page 10
EIP TIEDOTE 2-2000
ture capital operations, emphasi sing the positive role played by this instrument in "preparing the transition to a competitive, dyna mic and knowledge-based econo my".
Eurooppa-neuvosto painotti myös kyseisen instrumentin myönteistä roolia kehitettäessä "kilpailukykyistä dynaamista taloutta, joka perustuu tietoon ja osaamiseen".
The main bottleneck in the Euro pean market remains the shortage of investment professionals with relevant experience.
Euroopan markkinoiden pääasiallisena pullonkaulana on puute vankan kokemuksen omaavista ammattilaisista.
Their scarcity relative to investment opportunities - in this very new area - justi fies support for development of high-quality teams or a transfer of know-how between foreign mana gers and newly-established Euro pean teams.
Heidän vähälukuisuutensa investointimahdollisuuksiin nähden - alan uutuudesta johtuen - puolustaa tuen antamista tehokkaiden sijoittajatiimien syntymiselle, tai asiantuntemuksen ja osaamisen siirron järjestämistä muunmaalaisten ammattisijoittajien ja vasta perustettujen eurooppalaisten tiimien välillä.
United States, where it stands at two thirds.
myös hyvin suuria kehityseroja.
Moreover, the level of development of the major Euro pean venture capital markets va ries enormously from one country to another: in terms of volume, Germany, Italy and France together combined have a market only half the size of that in the United Kingdom alone.
Saksan, Italian ja Ranskan markkinat yhteisesti ovat volyymiltaan vain puolet Britannian markkinoista.
But here the ac cent is on large transactions, chiefly MBOs, with only very small sums going to high-tech investment (less than 5% of the total).
Viimeksi mainitut tosin keskittyvät suuriin kauppoihin, jotka koskevat pääasiallisesti MBO-hankkeita, samalla kun teknologiasijoituksiin suuntautuu varsin niukalti pääomia (alle 5 prosenttia kokonaismärästä).
In contrast, investment in technologyoriented start-ups is attracting considerable sums in Germany, Scandinavia and Finland.
Sitä vastoin teknologiayritysten käynnistäminen vetää mukaan huomattavan suuria määriä sijoitusvaroja Saksassa, Skandinavian maissa ja Suomessa.
EIB strategy
E IP: n sijoitusperiaatteet