natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A number of people and procedures from the coal and steel beginnings later formed the backbone of the administration and practices of the Communities that followed, as soon as work began on establishing the common market.
Hiili- ja teräsyhteisöstä siirtyi useita henkilöitä seuraavien yhteisöjen hallintoon, jossa heidän kokemuksiaan hyödynnettiin yhteisöjen käytäntöjen kehittämiseen yhteismarkkinoiden alusta lähtien.
In the area of expertise, procedures and everyday matters, the European Economic Community and the new Commission did not have to start from scratch, unlike the High Authority and the ECSC.
Asiantuntemuksen, menettelyjen ja käytännön työn kannalta Euroopan talousyhteisö ja Euroopan komissio eivät joutuneet aloittamaan tyhjästä, kuten korkea viranomainen ja EHTY olivat tehneet.
The Treaty of Paris continued in force from 1967 to 2002.
Vuosina 1967–2002 Pariisin sopimuksen voimassaolo jatkui.
Five of the achievements in this second period stand out.
Tältä kaudelta voidaan ottaa esiin viisi näkökohtaa.
The financial policy established by the pioneers was pursued with success.
Alun perin käyttöön otettua varainhoitopolitiikkaa jatkettiin menestyksellisesti.
The machinery operated without the slightest hitch.
Varainhoidon mekanismit toimivat moitteettomasti.
The regular bond issues were regarded by subscribers as sound investments.
Lainanantajat pitivät EHTY:lle antamiaan säännöllisiä lainoja varmoina sijoituskohteina.
The loans granted essentially helped to expand investment in the two industries.
EHTY:n antolainoilla taas oli suuri merkitys investointien kehitykselle hiili- ja teräsalalla.
The various budgetary and financial controls endorsed this strict management. The financial resources yielded by the mechanism benefited ted
Erilaiset talousarviota ja varainhoitoa koskeneet valvontamenettelyt vahvistivat tarkkaa taloudenhoitoa.
Fifty years of European coal and steel all the parties: the lenders enjoyed security for their investments, the borrowers paid less interest, the ECSC budget was provided with resources that enabled it to do without the levy and significant assets were built up.
Lainatoimintaan käytetyistä varoista oli etua kaikille osapuolille: lainanantajat hyötyivät varmasta sijoituslähteestä, lainanottajat saivat edullista lainaa, ja EHTY:n talousarvioon saatiin tuloja, joiden ansiosta EHTY pystyi luopumaan vapaaehtoisesti verosta ja kokoamaan merkittävän pääoman.
During the second half of the Treaty’s life, the social dialogue was less conflictual and more thorough than during the first half.
Perustamissopimuksen toisella jaksolla sosiaalinen vuoropuhelu oli aiempaa rauhallisempaa ja syvällisempää.
This is particularly worth mentioning as it was not obvious at the time.
Tämä on merkille pantavaa erityisesti siksi, että aikakauden tilanne huomioon ottaen se ei ollut itsestään selvää.
There was some serious social confrontation in Europe between the spring of 1968 and the stormy 1970s.
Euroopassa esiintyi keväästä 1968 lähtien yhteiskunnallista kuohuntaa, joka jatkui 1970-luvulle asti.
The tensions left over from the cold war and the division of Europe lasted until at least 1989.
Kylmän sodan ja Euroopan kahtiajakautumisen ajalta peräisin olleet jännitteet vaikuttivat ainakin vuoteen 1989 asti.
During this second period of the Treaty’s life, the technical research assisted by the ECSC was organised more efficiently and was also networked.
Tällä ajanjaksolla EHTY:n rahoittaman teknisen tutkimuksen organisointi ja tutkimustoiminnan verkottuminen tehostuivat.
Some results obtained with ECSC financial aid resulted in direct and immediate financial benefits.
Eräistä EHTY:n rahoittamien tutkimusten tuloksista oli välitöntä taloudellista hyötyä.
Yet it is in a broader, longterm perspective that the role of research, including ECSC-financed research, can best be appreciated.
Tutkimustoiminnan merkitystä on kuitenkin tarkasteltava ennen kaikkea pitkällä aikavälillä, ja tämä koskee myös EHTY:n rahoittamia tutkimuksia.
The amazing renewal of steel materials is essentially due to research.
Teräsmateriaalien hämmästyttävä kehitys oli pääasiallisesti tutkimustoiminnan ansiota.
The future possibilities of using coal in a context of sustainable development are also reliant on the development of research.
Myös mahdollisuudet hyödyntää hiiltä tulevaisuudessa kestävän kehityksen yhteydessä riippuvat tutkimuksen kehityksestä.
It is still too soon to say whether anything will come of the longterm plans for coal, but what is clear is that proper thought has been and continues to be given to the future, thanks to the Paris Treaty, which made it possible to focus resources and attention on the two industries.
Tässä vaiheessa on vielä liian aikaista sanoa, onko pitkäaikaisesta hiilitutkimuksesta joskus hyötyä ja millaisista hyödyistä voisi olla kyse.
Lastly, and especially, the Treaty saved European steel in the 1980s and 1990s. Despite the thousands of jobs lost and the millions of euros spent on the steel crisis, without the resolute intervention of the Community, there can be no doubt that the outcome could have been even worse.
Joka tapauksessa on varmaa, että asiaa on pohdittu tarkkaan ja että pohdinta jatkuu edelleen Pariisin sopimuksen ansiosta, sillä sen perusteella hiili- ja terästeollisuus saivat tarvitsemansa tutkimusvarat ja niihin kiinnitettiin ylipäänsä huomiota.
If, finally, the ECSC’s contribution to European integration in general were to be summed up in two words, they would be learning and laboratory.
Perustamissopimus pelasti Euroopan terästeollisuuden 1980- ja 1990-luvuilla.
Although impatience might reasonably be expressed at the slowness of some aspects of the integration process, everything suggests that this process is going ahead regardless of the legitimate political
On totta, että alalta katosi tuhansia työpaikkoja ja että teräsalan kriisin hoitamiseen käytettiin miljoonia euroja, mutta ilman yhteisön vapaaehtoista väliintuloa lopputulos olisi epäilemättä
107 debate that seeks to steer it in one direction or another.
119 ollut vielä paljon huonompi.
And it is fair to say that a person needs 40 to 50 years in order to acquire complex skills and real experience.
Terästeollisuus olisi saattanut kadota Euroopasta kokonaan; sen sijaan se on nykyään vakiintunut ja kannattava teollisuudenala.
It is true that the list of what the ECSC failed to achieve is long but, regarded as an apprenticeship for integration, this story of trial and error is undoubtedly a necessity.
Jos arvioidaan EHTY:n panosta Euroopan yhdentymiseen yleisesti, yhteisöä voidaan kuvata kahdella sanalla: oppiaika ja koelaboratorio.
The 50 years of the coal and steel Community constituted a permanent laboratory for the process of European integration.
Toisinaan voidaan havaita, että yhdentymisprosessin hitaus herättää ymmärrettävää kärsimättömyyttä.
It was also an experimental laboratory for European social dialogue and scien-tifi c and technical research in Community networks.
Vertauskohdaksi voitaisiin ottaa ihminen, joka myös tarvitsee 40–50 vuotta hankkiakseen perusteelliset tiedot ja taidot sekä käytännön kokemusta.
If the ECSC had not carried out the first research programmes, would we today have the well-established research and development programmes?
On toki paljon asioita, joita EHTY ei kyennyt toteuttamaan, mutta jos ensimmäisen yhteisön toimintakausi katsotaan yhdentymiskehityksen oppiajaksi, eivätkö yritykset ja erehdykset olleet välttämättömiä?
Would the prospect of a knowledgebased Europe be possible without this heritage made of both human contacts and new practices?
Terästeollisuuden kriisin hoitaminen ja pitkäjänteinen lähestymistapa hiilialan rappeutumiseen tukevat tätä päätelmää.
All these aspects crop up continuously in the European process.
Euroopan hiili- ja teräsyhteisö toimi 50 vuoden ajan Euroopan yhdentymisprosessin koelaboratoriona.
The financial management of the ECSC is still the baseline model.
EHTY oli toimielinten koelaboratorio aikana, jolloin muita toimielimiä ei vielä ollut.
There have also been calls for an overall examination of the example shown by the ECSC steel policy (95).
Lisäksi EHTY:ssä voitiin testata eurooppalaista sosiaalista vuoropuhelua ja yhteisön verkostoissa suoritettavaa tieteellistä ja teknistä tutkimusta.
It is true that it was effective and that, with the expiry of the Treaty, it looks as if it will not be possible to respond in this way again to a situation as exceptional as that in which the steel industry found itself in the 1980s.
Jos EHTY ei olisi käynnistänyt tutkimusohjelmia, meillä ei ehkä olisi tällä hetkellä tutkimuksen eikä teknologisen kehityksen puiteohjelmia. Olisiko toive osaamiseen perustuvasta yhtenäisestä Euroopasta mahdollinen ilman EHTY:n perintöä, joka koostuu sekä asiantuntijaverkostoista että uusista käytänteistä?
It is certainly worth taking another look at the possibility.
Saavutukset säilyvät, sillä ne uusiutuvat jatkuvasti EU:n kehitysprosessissa.
In any event, the very fact that this is being discussed is a tribute to the ECSC.
Lisäksi EHTY:n varainhoito toimii edelleen esikuvana.
It should not be forgotten, however, that it is because of coal and steel, because of those who worked in those industries, that Europe took its first steps.
) Kyseinen politiikka olikin todella tehokasta,
) See the report by Ch. Metzinguer, Senator for the Moselle, Que faire de la CECA?, 1995: ‘Cette expérience, sans être reprise à l’identique, ne pourrait pas contribuer aux réflexions sur l’avenir de l’Union européenne?‘; Dominique Strauss-Khan, ‘Construire l’Europe politique. 50 propositions pour l’Europe de demain‘, April 2004.
) Vertaa Mosellen senaattorin C. Metzinguerin raportti ”Que faire de la CECA?” (1995): ”Eikö näitä kokemuksia voitaisi hyödyntää Euroopan unionin tulevaisuutta pohdittaessa, vaikka tarkoitus ei olekaan toistaa niitä sellaisenaan?” Katso lisäksi Strauss-Kahn, D., Construire l’Europe politique. 50 propositions pour l’Europe de demain, huhtikuu 2004.
Sources and bibliography
Lähteet
The Historical Archives service of the Secretariat-General of the European Commission (Editorial Committee: Jocelyne Collonval, Jef Schram and Corinne Laurent) has produced an outstanding inventory of ECSC archives covering the period 1952–67.
Euroopan komission pääsihteeristön historiallinen arkisto (erityisesti Jocelyne Collonval, Jef Schram ja Corinne Laurent) on luetteloinut asiakirjat, jotka koskevat EHTY:n toimintaa vuosina 1952–1967:
Ñ European Commission, Secretariat-General, ECSC High Authority: inventory of files 1952–1957, Volume 1, index, Luxembourg, Office for Official Publications of the European Communities, 1997, 180 pp.
Ñ Euroopan komission pääsihteeristö, Haute Autorité CECA: inventaire des dossiers 1952–1967, nide 1, hakemisto, Luxemburg, Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 1997, 180 sivua.
Ñ European Commission, Secretariat-General, ECSC High Authority: inventory of files 1952–1957, Volume 2, Luxembourg, Office for Official Publications of the European Communities, 1999, 444 pp.
Ñ Euroopan komission pääsihteeristö, Haute Autorité CECA: inventaire des dossiers 1952–1967, nide 2, Luxemburg, Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 1999, 444 sivua.
Ñ European Commission, Secretariat-General, ECSC High Authority: inventory of files 1952–1957, Volume 3, Luxembourg, Office for Official Publications of the European Communities, 2002, 291 pp.
Ñ Euroopan komission pääsihteeristö, Haute Autorité CECA: inventaire des dossiers 1952–1967, nide 3, Luxemburg, Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 2002, 291 sivua.
In addition to the Community archives, the authors consulted the archives of the Member States and obtained a number of personal accounts.
Yhteisön arkistojen lisäksi tekijät ovat hyödyntäneet jäsenvaltioiden omia arkistoja ja haastatelleet useita asianosaisia.
For the period 1967–2002, the main sources were printed documents.
Ñ Useimmat vuosia 1967–2002 koskevat lähteet ovat painettujaasiakirjoja.
Three series in particular were consulted:
Näistä voidaan mainita erityisesti kolme:
Ñ ECSC financial reports 1953–2002.
Ñ EHTY:n rahoituskertomukset vuosilta 1953–2002.
Ñ ECSC investment reports 1956–2002.
Ñ EHTY:n investointikertomukset vuosilta 1956–2002.
Ñ General reports: General Report on the Activities of the Community — ECSC — Luxembourg, 15 reports to 1967.
Ñ Yleiskertomukset: Yleiskertomukset EHTY:n toiminnasta, Luxemburg, 15 yleiskertomusta, joista viimeinen on vuodelta 1967.
General Report on the Activities of the Communities, Brussels–Luxembourg, annually from 1968 to 1993.
Yleiskertomukset yhteisöjen toiminnasta, Bryssel, Luxemburg, vuosilta 1968–1993.
General Report on the Activities of the European Union, Brussels–Luxembourg, annually from 1994 to 2002.
Yleiskertomukset Euroopan unionin toiminnasta, Bryssel, Luxemburg, vuosilta 1994–2002.
Many Community pamphlets and publications were consulted.
Ñ Tätä historiikkia laadittaessa on hyödynnetty myös useita esitteitä ja muita yhteisön julkaisuja.
In addition to those referred to in the footnotes, the following should be noted.
Alaviitteissä mainittujen asiakirjojen lisäksi mainittakoon erityisesti seuraavat:
Ñ ECSC High Authority, Directorate-General for Administration and Finance, Les investissements et les bilans des sociétés sidérurgiques de la Communauté, 1950–1966, Office for Official Publications of the European Communities, Luxembourg, 1967.
Ñ EHTY:n korkea viranomainen (direction générale administration et finances), Les investissements et les bilans des sociétés sidérurgiques de la Communauté, 1950–1966, Luxemburg, Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 1967.
Ñ ECSC High Authority, CECA 1952–1962 — Résultats, limites, perspectives, ECSC, Luxembourg, 1963, 645 pp.
Ñ EHTY:n korkea viranomainen, CECA 1952–1962. Résultats, Limites, Perspectives, Luxemburg, EHTY, 1963, 645 sivua.
Brief bibliography
Muu kirjallisuus
Ñ Carbonell, Mauve, ‘Franz Etzel (1902–1970)’, master’s thesis, supervised by Philippe Mioche, University of Provence, 2001.
Ñ Carbonell, M., Franz Etzel (1902–1970), Philippe Miochen johdolla laadittu tutkielma, Provencen yliopisto, 2001.
L’évolution d’une région en voie de reconversion’, doctoral thesis for the University of Aix-Marseille II, Geography Institute, supervised by B. Barbier, 1990, 415 pp.
L’évolution d’une région en voie de reconversion, B. Barbierin johdolla laaadittu väitöskirja, Provencen yliopisto (Aix-Marseille II), maantieteen laitos, 1990, 415 sivua.
Ñ Mény, Yves and Wright, Vincent, La crise de la sidérurgie européenne, 1974–1984, PUF, Paris, 1985, 306 pp.
Ñ Mény, Y. ja Wright, V., La crise de la sidérurgie européenne, 1974–1984, Pariisi, PUF, 1985, 306 sivua.
Ñ ATIC association technique de l’importation charbonnière (coal importers’ association)
Ñ ATIC: Ranskalaisten hiilen tuojien järjestö
Ñ Coreper Comité des représentants permanents (Committee of Permanent Representatives)
Ñ Coreper: Pysyvien edustajien komitea
Ñ CSSF chambre syndicale de la sidérurgie française (French steel trade association)
Ñ CSSF: Ranskan teräksentuottajien järjestö
Ñ ECSC European Coal and Steel Community
Ñ EHTY: Euroopan hiili- ja teräsyhteisö
Ñ EEC European Economic Community
Ñ ELY: Euroopan laskentayksikkö
Ñ EMA European Monetary Agreement
Ñ EMA: Euroopan valuuttasopimus
Ñ EPU European Payments Union
Ñ EPU: Euroopan maksuliitto
Ñ ESC Economic and Social Committee
Ñ EPY: Euroopan puolustusyhteisö
Ñ ERDF European Regional Development Fund
Ñ ETY: Euroopan talousyhteisö
Ñ ESF European Social Fund
Ñ FDP: Saksan liberaalidemokraattinen puolue
Ñ EUA European unit of account
Ñ GATT: Tullitariffeja ja kauppaa koskeva yleissopimus
Ñ GATT General Agreement on Trade and Tariffs
Ñ GIS: Ranskan terästeollisuuden eturyhmä
Ñ IISI International Iron and Steel Institute
Ñ IISI: Kansainvälinen teräksentuottajien järjestö
Ñ ILO International Labour Office
Ñ ILO: Kansainvälinen työjärjestö
Ñ IRI Institut pour la reconstruction industrielle (Institute for Industrial Reconstruction)
Ñ IRI: Italian teollisuuden rakenneuudistuksen instituutti
Ñ IRSID Institut de recherche de la sidérurgie (Steel Research Institute)
Ñ Irsid: Ranskan terästeollisuuden tutkimuslaitos
Ñ NATO North Atlantic Treaty Organisation
Ñ OEEC: Euroopan taloudellisen yhteistyön järjestö
Ñ OEEC Organisation for European Economic Cooperation
Ñ Nato: Pohjois-Atlantin liitto
Ñ Rechar reconversion économique des bassins charbonniers (Community programme for the economic conversion of coalmining areas)
Ñ Rechar: Hiilikenttien taloudellinen muutos (yhteisön aloite)
Ñ Resider reconversion économique de la sidérurgie (Community programme to assist the conversion of steel areas)
Ñ Resider: Terästeollisuuden taloudellinen muutos (yhteisön aloite)
Ñ SME small and medium-sized enterprise
Ñ SLT: Saksan liittotasavalta
Ñ USSR Union of Soviet Socialist Republics
Ñ UEBL: Belgian ja Luxemburgin tulliliitto
List of tables and figures figures
Taulukot ja kaaviot
Ñ Table: Members of the ECSC High Authority 1952–1967. p. 15
Ñ Taulukko: EHTY:n korkean viranomaisen jäsenet vuosina 1952–1967, s. 17
Ñ Figure: Coal trade balance (EU-15). p. 40
Ñ Kaavio: Hiilikaupan tase, EU-15, s. 43
Ñ Figure: Steel trade (EU-15). p. 45
Ñ Kaavio: Terästuotteiden kauppa, Ranska/SLT/UEBL, s. 44
Ñ Figure: Yield per underground worker in hard-coal mines. p. 47
Ñ Taulukko: EHTY:n terästullit 1.5.1953 (% arvosta), s. 46
Ñ Figure: Total coal production (EU-15). p. 49
Ñ Kaavio: Terästuotteiden kauppa (EU-15), s. 49
Ñ Figure: Total employment in coal mines (EU-15). p. 53
Ñ Kaavio: Hiilen yhteenlaskettu tuotanto (EU-15), s. 53
Ñ Figure: Steel production forecast (1965) for 2000 and actual production in 2000. p. 55
Ñ Kaavio: Hiilikaivosten työpaikat (EU-15 yhteensä), s. 57
Ñ Figure: Aggregate production of crude steel in Europe-15. p. 58
Ñ Kaavio: Vuoden 1965 ennuste vuodeksi 2000 / Vuonna 2000 toteutunut tuotanto, s. 59
Ñ Figure: European steel firms in 1965 and in 2002. p. 63
Ñ Kaavio: Teräksen yhteenlaskettu tuotanto (EU-15), s. 62
Ñ Figure: ECSC expenditure and Community expenditure. p. 67
Ñ Kaavio: Suuret teräsyhtiöt vuonna 1965 ja vuonna 2002, s. 68
Ñ Table: Amount of the levy per tonne of product, in current EUA, over three years. p. 69
Ñ Kaavio: Laskentayksiköstä euroon (määrät Yhdysvaltain dollareina), s. 72
Ñ Table: Rates of the first ECSC loans. p. 73
Ñ Kaavio: EHTY:n ja EY:n/EU:n menot (miljoonaa euroa, vuoden 2002 arvona), s. 73
Ñ Figure: Total ECSC loans by country (1952–2002). p. 75
Ñ Kaavio: Maksuprosentti ja EHTY:n juoksevat tulot, s. 74
Ñ Figure: Current coal and steel investments. p. 77
Ñ Taulukko: EHTY:n ensimmäisten lainojen korot, s. 80
Ñ Figure: Coal and steel workforce (EU-15), 1952–2002. p. 81
Ñ Kaavio: EHTY:n lainat maittain (1952–2002), s. 82
Ñ Figure: Research aid, current value (Article 55). p. 94
Ñ Taulukko: Vuosina 1954–1978 annettujen lainojen jakautuminen (miljoonaa Euroopan laskentayksikköä ja prosentteina), s. 83
COMMUNICATIONTO THE SPRING EUROPEAN COUNCIL
TIEDONANTO KEVÄÄNEUROOPPA-NEUVOSTOLLE
Working together for growth andjobs
Kasvuajatyötä Euroopantulevaisuuden hyväksi
Foreword Growth and jobs — A new start for the Lisbon strategy. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 5
Esipuhe Kasvu ja työllisyys: uusi alku Lissabonin strategialle. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 5
Executive summary..........................................................9
Tiivistelmä. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9
Growth and jobs centre stage............................................15
Polttopisteessä kasvu ja työllisyys. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15
Building a European partnership for growth and employment..............17
Eurooppalaisen kumppanuuden solmiminen kasvua ja työllisyyttä lisäämään. . 19
3.2.1.Extend and deepen the single market. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
Kasvua ja työllisyyttä lisääviä toimia. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21
3.2.3.Improve European and national regulation. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21
Lissabonin toimintaohjelma EU:lle ja jäsenvaltioille. . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21
Knowledge and innovation for growth. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22
Euroopasta yhä houkuttelevampi paikka investoijille ja työntekijöille. . . . 22
3.3.1.Increase and improve investment in research and development...22
3.2.1Sisämarkkinoiden laajentaminen ja syventäminen. . . . . . . . . . . . . . 22
3.3.2.Facilitate innovation, the uptake of ICT and the sustainable use of resources. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23
3.2.2Avoimien ja kilpailukykyisten markkinoiden varmistaminen Euroopassa ja sen ulkopuolella. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23
3.3.3.Contribute to a strong European industrial base. . . . . . . . . . . . . . . . . 25
3.2.3Eurooppalaisen ja kansallisen sääntelyn kehittäminen. . . . . . . . . . . 24
Creating more and better jobs.......................................26
Kasvua osaamisella ja innovoinnilla. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 26
3.4.1.Attract more people into employment and modernise socialprotection systems...........................................26
3.3.1Tutkimukseen ja kehitykseen investoimisen lisääminen ja kehittäminen. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 26
3.4.3.Investing more in human capital through better education and skills. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.3.2Innovoinnin helpottaminen, tieto- ja viestintätekniikoidenkäyttöönotto sekä resurssien kestävä käyttö. . . . . . . . . . . . . . . . . . . 27
The impact on growth and jobs. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 29
3.3.3Vahvan eurooppalaisen teollisuuspohjan kehittäminen. . . . . . . . . . 29
Making the partnership deliver on growth and jobs........................31
3.4.2Työntekijöiden ja yritysten mukautumiskyvyn ja työmarkkinoiden joustavuuden lisääminen. . . . . . . . . . . . . . . . . 32
Growth and jobs A new start for the Lisbon strategy
Kasvujatyöllisyys:uusi alku Lissabonin strategialle
Just think what Europe could be.
Mitä Eurooppa voisikaan olla?
Think of the innate strengths of our enlarged Union.
Mitä luontaisia vahvuuksia laajentuneella unionillamme onkaan?
Think of its untappedpotential to create prosperity and offer opportunity and justice for all its citizens.
Mitä käyttämättömiä voimavaroja vaurauden luomiseen sekä mahdollisuuksien ja oikeudenmukaisuudentarjoamiseen onkaan kaikille sen kansalaisille?
Europe can be a beaconof economic, social and environmental progress to the rest of the world.
Eurooppa voi näyttää muulle maailmalle mallia taloudellisesta,sosiaalisesta ja ympäristönhoidollisesta edistyksestä.
It is in this spirit of realistic optimism that the new European Commission has put together our policyrecommendations for the mid-term review of the Lisbon strategy — our ambitious agenda for reformlaunched by the European Council in March 2000.
Tällaisen realistisen optimismin hengessä uusi Euroopan komissio laati politiikkaa koskevat suosituksensa Lissabonin strategian – Eurooppaneuvoston maaliskuussa 2000 käynnistämän kunnianhimoisentoimintasuunnitelman – väliarviointia varten.
The successes of the second halfof the 20th century have left a strong legacy.
1900-luvun loppupuolenmenestys on jättänyt vahvat jäljet.
After half a century of peace we have one of the most developed economies in the world united together in a unique political Union of stable and democratic Member States.
Puoli vuosisataa kestäneen rauhanajan jäljiltä meillä on yksi maailmankehittyneimmistä talouksista, joka on yhdistynyt vakaiden ja demokraattisten jäsenvaltioiden ainutlaatuiseksipoliittiseksi unioniksi.
That Union has created a single market underpinned for participating members by a singlecurrency that consolidates economic stability and deepens the potential of economic integration.
Tästä unionista on syntynyt yhtenäismarkkinat, joita euromaissa tukee taloudenvakautta lisäävä ja taloudellisen yhdentymisen mahdollisuuksia syventävä yhtenäisvaluutta.