natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Ministry of Labour(l-yöministeriö) is responsible for the allocation of the budget fortrainingthe unemployed and for their unemployment benefit.
Työministeriö vastaa työvoimakoulutukseen ja työvoimakoulutuksessa olevien etuihin osoitettujen budjettivarojen kohdentamisesta.
The Ministry of Labour isresponsible for the Regional Employment and Economic Development Centres (Työvoimaja elinkeinokeskus) and Local Employment Offices (Iyövoimatoimisto).
Työministeriön hallinnonalaan kuuluvat alueelliset työvoima- ja elinkeinokeskukset sekä paikalliset työvoimatoimistot.
These regionaland local organisations are responsible for the purchasing of training @urses for theunemployed as well as other employment services.
Nämä alueelliset ja paikalliset organisaatiot vastaavat työvoimapalveluista, mukaan lukien ammatillisten kurssien hankkimisesta työttömille.
The Social Insurance lnstitution administers benefits for unemployed people attendingtraining.
Kansaneläkelaitos hallinnoi koulutukseen osallistuvien työttömien tukea.
Unemployment Funds (Työttömlryskassa) maintained by trade unions providesalary-based benefits for the unemployed.
Työntekijäjärjestöjen ylläpitämät työttömyyskassat myöntävät ansiosidonnaisen tuen työttömille jäsenilleen.
There is a short tradition of tripartite co-operation in VET in Finland.
Kolmikantayhteistyön traditio on Suomessa suhteellisen lyhyt.
During the 1980s a National Council for Vocational Education (Ammattikoulutusneuvosto) was acting with the National Board of Vocational Education.
1980-luvulla Ammattikasvatushallituksen yhteydessä toimi ammattikoulutusneuvosto.
This councilhad sub-committees to deal withvocational education in the different fields and types of training.
Neuvostolla oli jaostoja, jotka käsittelivät ammatillisen koulutuksen alakohtaisia kysymyksiä.
development and contentof vocationalexaminations, curricula and qualifications.
1990-luvulla näitten koulutustoimikuntien asema on vahvistunut erityisesti ammatillisen koulutuksen opetussuunnitelmien ja tutkintojen perusteitten kehittämistyössä.
Thistripartite bodyhas no role in funding VET.
Kolmikantaorganisaatiolla ei ole tehtäviä ammatillisen koulutuksen rahoitusjärjestelmässä.
Regarding VET funding, the only involvement ofthe social partners is within the tripartite administration of the Training and Severan@Fund outlined above.
Ainoa muodollinen asema ammatillisen koulutuksen rahoituksessa työmarkkinajärjestöillä on edellä kuvatun Koulutus- ja erorahaston hallinnossa.
These institutions have in the past been owned and maintained by a number of differentbodies.
Näiden oppilaitosten omistuspohja on ollut monimuotoinen.
Most lW institutions have been established by municipal governments, althoughthe state created lW institutions in developing areas of Finland.
Useimmat ammatilliset oppilaitokset ovat kuntien perustamia, vaikka myös valtio on perustanut oppilaitoksia erityisesti kehitysalueille.
In addition, some werecreated by a federation of municipalities or private associations.
Lisäksi kuntainliitot (nykyisin kuntayhtymät) ja yksityiset yhteisöt ovat perustaneet oppilaitoksia.
In 1994 a process wasstarted to transfer the ownership of most state-owned lVT institutions to localmunicipalities as part of the process of decentralisation, although the state has maintainedresponsibility for lW institutions providing training to students with special needs.
Vuodesta 1994 alkaen useimpien valtion ammatillisten oppilaitosten omistus on siirretty kunnille osana julkisen hallinnon desentralisointiprosessia. Valtio kuitenkin edelleen ylläpitää ammatillisia erityisoppilaitoksia, joiden tehtävänä on vammaisten ja muiden erityistarpeita omaavien ammatillinen koulutus.
For school-based lW, these institutions are mainly funded by the state through thesubsidy system for municipalities.
Valtio rahoittaa oppilaitosmuotoista koulutusta kuntien valtionosuusjärjestelmän avulla.
Those institutions not owned by municipalities arefunded directly from the state (Ministry of Education).For apprenticeship lW (and CW),the school-based element is funded from the LocalApprenticeship Offices.
Valtio (opetusministeriö) rahoittaa suoraan muita kuin kuntien ylläpitämiä oppilaitoksia. Oppisopimuskoulutuksena järjestettävä ammatillinen perus- ja lisäkoulutus rahoitetaan paikallisten oppisopimustoimistojen välityksellä.
The AMK tertiary level of initial training is a recent initiative in Finland which was piloted in1991 and formalisedin 1996.
Ammattikorkeakoulutasoinen ammatillinen peruskoulutus on viimeisin ammatillisen koulutuksen uudistus, joka aloitettiin kokeiluna vuonna 1991 ja vakinaistettiin vuonna 1996.
The AMK institutions are large, multi-field trainingorganisations.
Ammattikorkeakoulut ovat suuria, monialaisia koulutusorganisaatioita.
Upper Secondary Vocational Institutions have also been encouraged tomerge to followthe AMK model and to form largermulti-field institutions.
Myös ammatillisia oppilaitoksia on kannustettu ammattikorkeakoulujen mallin mukaisesti yhdistymään ja muodostamaan suuria monialaisia oppilaitoksia.
Between 1996and 1999, the number of upper secondary vocational training institutions has reduced from401 to 298.
Vuodesta 1996 vuoteen 1999 ammatillisten oppilaitosten lukumäärä on vähentynyt 401 :stä 298:aan.
The Upper Secondary Vocational Institutions and AMK institutions are also involved in theprovision ol CVT, although there are also two specific types of training institution:. Adult Vocational Training Centres (Ammatilliset aikuiskoulutuskeskukset)o Institutions for Specialised Training (Ammatilliset erikoisoppilaitokset).
Ammatilliset oppilaitokset ja ammattikorkeakoulut järjestävät lisäkoulutusta, vaikka siihen ovat erikoistuneet: • ammatilliset aikuiskoulutuskeskukset • ammatilliset erikoisoppilaitokset.
Adult Vocational TrainingCejntres were originally established to provide training for theunemployed.
Ammatilliset aikuiskoulutuskeskukset perustettiin alun perin järjestämään työllisyyskoulutusta (nykyisin työvoimakoulutusta).
Since..1991, they compete with lW institutions for a share of the CW andtraining for the unemployed markets.
Vuodesta 1991 alkaen ne ovat kilpailleet muiden oppilaitosten kanssa ammatillisen lisäkoulutuksen ja työvoimakoulutuksen markkinoilla.
There were 54 such institutions in 1999.
Ammatillisia aikuiskoulutuskeskuksia on 54 vuonna 1999.
Most ofthem are owned by municipalities although some are organised on a corporate basis.They receive funding from the Ministry of Education through Provincial State Offices for CW and from the Ministry of Labour through the regional and local labour administrationfor training for the unemployed.
Useimmat niistä ovat kuntien omistamia, vaikka jotkin niistä toimivat yhtiömuotoisina. Ne saavat rahoitusta toimintaansa opetusministeriön budjetista lääninhallitusten välityksellä ammatillista lisäkoulutusta varten ja työministeriön budjetista alueellisen ja paikallisen työhallinnon välityksellä työvoimakoulutusta varten.
The Institutions for Specialised Training are owned by enterprises.
Ammatilliset erikoisoppilaitokset ovat yritysten omistamia.
There are 45 suchinstitutionsin 1999.
Niitä on 45 vuonna 1999.
While they receive most of their funding from enterprises, some basicfunding is provided from the Ministry of Education.
Ne saavat pääosan rahoituksestaan yrityksiltä. Opetusministeriö myöntää niille perusavustuksia.
Training for the unemployed is provided within all of the institutions mentioned above,although Adult Vocational Training Centres, which were originally established for this purpose, haveretained the main share of the market(57o/o in 1996).
Kaikki edellä mainitut oppilaitosryhmät järjestävät työvoimakoulutusta, vaikkakin ammatilliset aikuiskoulutuskeskukset, jotka on alun perin perustettu tätä tarkoitusta varten, ovat säilyttäneet pääosan (57% vuonna 1996) markkinoista.
Institutions providingtrainingfor the unemployed are funded mainly from the Ministry of Labour through theregional and local administration.
Oppilaitosten järjestämä työvoimakoulutus rahoitetaan pääasiassa työministeriön budjetista alueellisen ja paikallisen työhallinnon toimesta.
While more detailed information on the institutional structure of lVT, CW and training forthe unemployed can be found within the specific background to each training type, the.figure below gives an overviewof the whole funding system.
Ammatillisen peruskoulutuksen ja lisäkoulutuksen sekä työvoimakoulutuksen institutionaalisia rakenteita on kuvattu jäljempänä kunkin osan alussa. Seuraava kaavio antaa yleiskuvan rahoitusjärjestelmän kokonaisuudesta.
Trainingprovider provider
Koulutuksen järjestäjä
Municipalities
Alkuperäinen rahoittaja
Ministry of Education
Ammatilliset oppilaitokset
Initial VocationalTraining
Opetusministeriö ¿—► Kuntayhtymät
Federations ofmunicipalities
^fc· Ammattikorkeakoulut
AMK institutions
Ammatillinen peruskoulutus
Other owners oftraininq institutions
Muut oppilaitosten omistajat
-Vocational schools
Ammatilliset oppilaitokset
AMK institutions
Ammattikorkeakoulut
ProvincialState Offices
Ammatillinen lisäkoulutus
Enterprise and Privatetraininq institutions
Yritykset ja yksityiset
Ministry of Labour--=;
Ammatilliset oppilaitokset
Vocational
Työministeriö
-'ooutt Vocational
Työvoimapoliittinen koulutus
Training forunemployed
Ammatilliset aikuiskoulutuskeskukset
,/ Employmenandt(Economic \ Development Centres \
Työvoima- ja elinkeinokeskukset ja työvoimatoimistot —
Enterprise and private and Local Labour Offices training institutions
Yritykset ja yksityiset
Enterprises(co-funding for joint acquisition of traininq)
Yritykset (kolutuksen yhteis­hankinta ja rahoitus)
As outlined in the Preface to this report, there are three types of initial vocational training in Finland. The upper secondary and AMK level(school-based) and apprenticeship training.
Kuten esipuheessa kuvattiin, Suomessa järjestetään kolmentyyppistä ammatillista peruskoulutusta, toisen asteen ammatillista peruskoulutusta, ammattikorkeakouluopetusta ja oppisopimuskoulutusta.
2.1.1 Upper secondary and AMK level initialvocationaltraining
Toisen asteen ammatillinen peruskoulutus ja ammattikorkeakouluopetus
The publicly funded school-based lW system is divided into two levets,vocational uppersecondary level (Toisen asteen ammatillinen koulutus) and AMKlevel(Ammattikorkeakouluopetus).
Julkista rahoitusta saavan oppilaitosmuotoisen ammatillisen peruskoulutuksen järjestelmässä on kaksi tasoa: toisen asteen ammatillinen koulutus ja ammattikorkeakouluopetus.
There are two types of institution providing these levels:Upper Secondary Vocational Institutions (Ammatilliset oppilaitokset) and AMK Institutions(Ammattikorkeakoulu).Most of the training is whollyschool-based, although apprenticesalso undertake the theoretical element of their training within this structure.
Koulutusta järjestävät ammatilliset oppilaitokset ja ammattikorkeakoulut. Suurin osa koulutuksesta on kokonaan oppilaitosmuotoista ja oppilaitokset järjestävät myös oppisopimuskoulutukseen kuuluvan teoreettisen opetuksen.
Upper secondary level vocational education is aimed at a wide range of practicaloccupations. lt is provided mainly for 15-16year olds from the comprehensiveprimary schools.
• Toisen asteen ammatillinen koulutus tähtää laajaan valikoimaan käytännöllisiä ammatteja. Se on tarkoitettu pääasiassa 15—16-vuotiaille peruskoulun päättäville nuorille.
The length of study varies from 2 to 3 years depending on theeducational background of students and the fieldof VET.
Opintojen pituus vaihtelee kahdesta kolmeen vuoteen opiskelijoiden koulutustaustasta ja koulutusalasta riippuen.
Decisions have been madeto unify upper secondary VET into courses of 3 years whereby the studies include atleast 6 months workplace training.
Toisen asteen ammatillinen koulutus on päätetty yhtenäistää kolmivuotisiksi tutkinnoiksi, jotka sisältävät vähintään 6 kuukautta työssäoppimista.
ln 1996 there were a total of 77 qualifications in the upper secondary vocational leveldivided into 7 segments: naturalresources, technology and traffic,administration andcommerce, catering and home economics, health and social care, culture and thehumanities and education.
Toisen asteen ammatillisessa peruskoulutuksessa oli 77 ammatillista perustutkintoa vuonna 1996. Tutkinnot jakautuvat seitsemään päälohkoon: luonnonvara-ala, teollisuuden ja liikenteen ala, kaupan ja hallinnon ala, koti- ja laitostalouden ala, sosiaali- ja terveydenhuollon ala, kulttuuriala sekä humanistinen ala ja opettajankoulutus).
The upper secondary level of vocational qualificationsconsists of basrbsfudies, specialisation studies and free-choicesfudies.
Toisen asteen ammatilliset tutkinnot koostuvat perusopinnoista, erikoistumisopinnoista ja vapaavalintaisista opinnoista.
Basicstudies include the acquisition of the basic knowledge and skills required within aparticular vocationalfield as well as general studies.Specialisation studies comprisestudies that concentrate on a specificfield of expertiseor vocation.
Perusopinnot sisältävät koulutusalan edellyttämät perustiedot ja -taidot sekä yleisopinnot. Erikoistumisopinnot keskittyvät kunkin ammatillisen tutkinnon edellyttämään erikoisosaamiseen.
Both types oftraining combine practical instruction with training in the workplace. place.
Molempiin opintotyyppeihin yhdistyy käytännöllistä harjoittelua.
AMK education is targeted at training highly skilled professionals in technical,planning and managerial occupations. lt is mainly provided for students (18-20 yearsold) who have left upper secondary general schools or the upper secondaryvocational schools.
• Ammattikorkeakouluopetus tähtää korkeatasoisten asiantuntijoitten kouluttamiseen suorittaviin sekä suunnittelu- ja johtotehtäviin.
This level of lW is the alternative for students leaving uppersecondary schooling who do not attend university.
Se on tarkoitettu pääasiassa ylioppilastutkinnon ja toisen asteen ammatillisen tutkinnon suorittaneille nuorille (18-20-vuotiaille).
Coursestast approximately 4years. ln 1996 there were also77 qualifications at the AMK level.
Ammattikorkeakouluopinnot ovat vaihtoehtoinen koulutusura niille ylioppilaille, jotka eivät hakeudu yliopistoihin.
While the upper secondary and AMK levels of initial training in Finland are targeted mainlyat youngpeöpb, adults are alsoeligible to participate.
Koulutuksen kesto on noin 4 vuotta. Vuonna 1996 oli myös ammattikorkeakouluopetuksessa 77 ammatillista perustutkintoa.
Although VET in Finland has traditionally been school-based, the legislative basis forapprenticeship training was established as earlyas 1923.
Vaikka ammatillinen koulutus on Suomessa ollut perinteisesti oppilaitosmuotoista, ensimmäiset oppisopimuskoulutusta koskevat säännökset annettiin jo vuonna 1923.
The Finnish modelof apprenticeship training comprises practical workplace learning withenterprises and supplementary, more theoretical, training in lW institutions.
Suomalainen oppisopimuskoulutuksen malli sisältää käytännöllistä työpaikalla oppimista ja sitä täydentäviä teoreettisia opintoja oppilaitoksissa.
As theemphasis is on practical training, apprentices spend between 70-9}o/o of their study timeon-the-job in companies;the remainingtime is spent on theoretical studies in uppersecondary institutions.
Koska pääpaino on käytännöllisessä ammattiopetuksessa, oppilaat ovat 70-90% oppiajastaan työpaikoissaan, ja 10-30% on teoreettisia opintoja oppilaitoksissa.
The financing of apprenticeship training includes contributions fromthe state,municipalities and enterprises.
Oppisopimuskoulutusta rahoittavat valtio, kunnat ja yritykset.
The volume of apprenticeship training has been low in comparison with the number ofstudents attending purelyschool-based training.
Oppisopimuskoulutuksen volyymi on ollut pieni verrattuna oppilaitosmuotoiseen koulutukseen osallistuvien nuorten määrään.
Apprenticeship training is also targeted atadults, which is classified as CW within thisreport. lnitial training through apprenticeshiptakes between 1 and 4 years to complete
Oppisopimuskoulutusta järjestetään myös aikuisille, mutta se on tässä raportissa luokiteltu ammatilliseksi lisäkoulutukseksi. Oppisopimuskoulutuksena järjestettävä ammatillinen peruskoulutus kestää yhdestä neljään vuoteen.
Attitudes to apprenticeship training have gradually become more positive due to a generalagreement on the necessity to bring training closer to workinglife.
Asenteet oppisopimuskoulutusta kohtaan ovat muuttuneet aikaisempaa myönteisemmiksi, koska yleisesti hyväksytään tarve lähentää ammatillista koulutusta ja työelämää.
Indirectly, the ideas onthe development of VET within the framework of the EU have been influentialand theextensionof apprenticeship training has been one of the programmes in allocating EUSocial Funds to Finland.
Välillisesti ovat vaikuttaneet myös Euroopan Unionin piirissä esitetyt ammatillisen koulutuksen kehittämissuunnat, ja oppisopimuskoulutuksen laajentaminen on Suomessa ollut yksi mittavimmista Euroopan sosiaalirahaston tuella toteutettavista ohjelmista.
Since the beginning of the 1990s, the significanceof apprenticeship training hasincreased.
1990-luvun alusta alkaen oppisopimuskoulutuksen merkitys on kasvanut.
The number of students in initial apprenticeship training in 1993 wasapproximately 5,200;this figure has more than doubledto a level of 11,900 in 1996.
Oppisopimuskoulutuksena järjestetyssä ammatillisessa peruskoulutuksessa oli vuonna 1993 oppilaita noin 5 300, mikä on vuoteen 1996 mennessä yli kaksinkertaistunut 11 900 oppilaaseen.
Inaddition, there were 4,300 in apprenticeship training for CW in 1996.
Sen lisäksi vuonna 1996 oli 4 300 opiskelijaa ammatilliseksi lisäkoulutukseksi luokitellussa oppisopimuskoulutuksessa.
The share of EUfunded (Social Funds) apprentices was 970 in lVT and 1,250in continuing training.
EU:n (sosiaalirahaston) rahoittaman oppisopimuskoulutuksen osuus oli ammatillisessa peruskoulutuksessa 970 opiskelijaa ja lisäkoulutuksessa 1 250 opiskelijaa.
Whileapprenticeship training is now beingencouraged, the share of apprentices was only 5% ofthe total number of students in lW in 1996.
Vaikka oppisopimuskoulutusta on nykyisin painotettu, sen osuus ammatillisen peruskoulutuksen opiskelijamäärästä oli vuonna 1996 vain 5%.
Apprenticeship training leadsto the samelevel of qualifications as the training provided by upper secondary and AMK traininginstitutions.
Oppisopimuskoulutus johtaa saman tasoisiin tutkintoihin kuin oppilaitosmuotoinen ammatillinen peruskoulutus.
and the numberpermanently licensed for the provision of AMK level training has increasedto24.
Institutionaalinen rakenne ja koulutukseen osallistuminen
The creationof theAMK level of lW has changed the institutional structure of VET,The AMK institutions are large, multi-field training organisations.
Uusi ammattikorkeakouluopetus aloitettiin kokeiluna vuonna 1991, ja ensimmäiset vakinaiset luvat annettiin vuonna 1996. Ammattikorkeakoulut on perustettu olemassa olevan oppilaitosrakenteen pohjalta.
Following the samemodel, upper secondary levet training providers have also been merged to provide trainingon a wider range of topics.
Ammattikorkeakouluopetuksen luominen on muuttanut ammatillisen koulutuksen oppilaitosrakennetta. Ammattikorkeakoulut ovat suuria, monialaisia koulutusorganisaatioita.
As a result,the number of training institutions has decreasedwhile the average size, in terms of studentnumbers, has risen.
Seurauksena on ollut, että oppilaitosten lukumäärän pienentyessä niiden keskimääräinen opiskelijamäärä on kasvanut.
Until 1991, more than one third of the lW institutions were state owned and containedalmost half of the lW students.
Aina vuoteen 1991 saakka kolmannes ammatillisista oppilaitoksista oli valtion ylläpitämiä, ja niissä oli melkein puolet kaikista opiskelijoista.
In 1994,a process was started to transfer the ownershipand maintenance of the state-owned VET institutions to the municipalities and privateorganisations.
Vuonna 1994 käynnistettiin prosessi valtion omistamien oppilaitosten siirtämiseksi kuntien ja yksityisten yhteisöjen ylläpidettäviksi.
There was a wide consensus supporting a policy of delegating VETresponsibilities from the central education authorities to the regional and local levels.
Varsin laaja yhteisymmärrys vallitsi siitä, että toimivaltaa siirretään opetustoimen keskushallinnolta paikalliselle ja alueelliselle tasolle.
In1997 there were only 9 state-owned institutions with the main purposeof providing lVT tostudents with special needs.
Vuonna 1997 jäljellä oli 9 valtion ylläpitämää ammatillista oppilaitosta, jotka järjestävät koulutusta vammaisille taikka muusta syystä erityisopetusta tarvitseville opiskelijoille.
Most lVT providers are now owned by individualmunicipalities or federations of municipalities.
Useimmat ammatilliset oppilaitokset ovat nyt kuntien ja kuntayhtymien omistuksessa.
Some other providers are classified asprivately owned,although municipalities also own most of these.
Eräät koulutuksen järjestäjät luokitellaan yksityisiksi, vaikka kunnat omistavat myös suurimman osan niistä.
The lW institutions provide initial training for both youth and adults as well as CW foradults (more information is available within the CW part).
Ammatilliset oppilaitokset ja ammattikorkeakoulut järjestävät ammatillista peruskoulutusta sekä nuorille että aikuisille ja myös aikuisten ammatillista lisäkoulutusta (tätä on kuvattu jäljempänä ammatillisen lisäkoulutuksen yhteydessä).
With regard to initial training foradults, a special quotafor participation was stipulated in the early1990s.
Aikuisten ammatillista peruskoulutusta varten otettiin käyttöön erityiset aloituspaikkakiintiöt 1990-luvun alussa.
The number ofadults has increased substantially from 6,000(1986) to 18,900 (1991)and 26,900 (1996).This represents an increase from 4 to 13o/o of the total amount of students participating in lW between 1986 and 1996(figures on the adult element of initial training are treated inthis part of the report)and indicates substantial capacity for the initial training of adults inaddition to the provision of CW and training for the unemployed.
Aikuisten lukumäärä on huomattavasti kasvanut vuoden 6000:sta (1986) 18 900:aan (1991) ja 26 900:aan (1996). Aikuisten osuus ammatillisen peruskoulutuksen opiskelijamäärästä on vuodesta 1986 vuoteen 1996 lisääntynyt 4 prosentista 13 prosenttiin (aikuisten ammatillista peruskoulutusta käsitellään raportin tässä osassa), ja se tarkoittaa merkittävää kapasiteettia ammatillisen aikuiskoulutukseen ammatillisen lisäkoulutuksen ja työvoimakoulutuksen lisäksi.
Number of students in vocational and AMK institutions in 1996
Taulukko 4 Opiskelijoiden lukumäärä ammatillisissa oppilaitoksissa ja ammattikorkeakouluissa vuonna 1996
No.of institutions401
Oppilaitoksia 401 9
Upper secondary level vocationalinstitutions 1)
Ammatilliset oppilaitokset1) Ammattikorkeakoulut
Within the upper secondary level vocational institutions, 28 pilotAMK level institutions wereoperating.
Ammatillisiin oppilaitoksiin sisältyy 28 väliaikaista ammattikorkeakoulua.
In1999 there are 24 permanent AMK institutions and 298 upper secondary level vocational inStitutions.
Vuonna 1999 on 24 vakinaista ammattikorkeakoulua ja 298 toisen asteen ammatillista oppilaitosta.
The share of EU funded apprenticeship training, 970 trainees in lW and 1,250 trainees in CW in 1996,are not included.
EU:n rahoittamat oppisopimusoppilaat, ammatillisessa peruskoulutuksessa 970 ja ammatillisessa lisäkoulutuksessa 1 250, eivät sisälly lukumääriin.
Source: The balance between lW and CW in 1986 and 1991 are estimates, figures for 1996 are based onthe statistics on apprenticeship training, National Board of Education
Oppilaiden jakautuminen ammatillisen peruskoulutuksen ja lisäkoulutuksen kesken vuosina 1986 ja 1991 ovat arvioita.
Takingtogether the number of students in school-based lW and the number of trainees inapprenticeship training (11,900), the total number of trainees in lW was 220,600 in 1996.
Vuotta 1996 koskevat luvut perustuvat Opetushallituksen oppisopimuskoulutustilastoihin.
The state and municipalities fund most initial training in Finland through general nationaland local taxation.
Valtio ja kunnat rahoittavat valtion- ja kunnallisverolla kootuin varoin suurimman osan Suomen ammatillisesta koulutuksesta.