natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2.Does not Europe’s increasingly integrated internal market,where decisions taken inone country have an impact on the others,call for a consistent and coordinatedpolicy at Community level?
2)Entistä yhtenäisemmillä sisämarkkinoilla yhdessä jäsenvaltiossa tehdyt päätöksetvaikuttavat muihin jäsenvaltioihin.Eikö sisämarkkinoiden toteuttaminen edellytäjohdonmukaista ja yhteisön tasolla yhteensovitettua politiikkaa?
What should such a policy consist of and where shouldcompetition rules fit in?
Mitä tällaisenpolitiikan pitäisi sisältää,ja millaiset kilpailusääntöjen pitäisi olla?
3.Are tax and State aid policies in the energy sector an obstacle to competitiveness inthe European Union or not?
3)Haittaako energiaalan vero- ja valtiontukipolitiikka Euroopan unioninkilpailumarkkinoita?
Given the failure of attempts to harmonise indirecttaxation,should not the whole issue of energy taxation be re-examined takingaccount of energy and environmental objectives?
Yritykset yhdenmukaistaa välillistä verotusta ovatepäonnistuneet.Olisiko syytä toteuttaa perinpohjainen uudistus energia-alalla jaottaa siinä huomioon energia- ja ympäristöpoliittiset tavoitteet?
In the framework of an ongoing dialogue with producer countries,what shouldsupply and investment promotion agreements contain?
4)Mitä tuottajamaiden kanssa käytävän jatkuvan vuoropuhelun yhteydessätehtävien,toimitusta tai investointien edistämistä koskevien sopimusten pitäisisisältää?
Given the importance of apartnership with Russia in particular,how can stable quantities,prices andinvestments be guaranteed?
Entä miten taataan määrien,hintojen ja investointien vakaus,kun otetaanhuomioon esimerkiksi Venäjän kanssa harjoitettavan kumppanuuden merkitys?
5.Should more reserves be stockpiled — as already done for oil — and should otherenergy sources be included,such as gas or coal?
5)Olisiko öljyn varmuusvarastojen perustamista tehostettava sekä otettava käyttöönvarastoja samaan tapaan myös muista energiavaroista,kuten maakaasusta taihiilestä?
Should the Community take on agreater role in stock management and,if so,what should the objectives andmodalities be?
Voitaisiinko varastojen hallinnointia siirtää yhä enemmän yhteisön tasolle?Mitkä olisivat silloin tavoitteet,ja miten hallinnointi toteutettaisiin?
Does the risk of physical disruption to energy supplies justify moreonerous measures for access to resources?
Pitäisiköenergiatuotteiden toimitusten konkreettisen keskeytymisvaaran avulla voidaperustella kalliiden varantojen käyttöönotto?
6.How can we ensure the development and better operation of energy transportnetworks in the European Union and neighbouring countries that enable theinternal market to function properly and guarantee security of supply?
6)Miten voitaisiin varmistaa unionin ja sen naapurivaltioidenenergiankuljetusverkkojen kehittäminen ja niiden toiminnan parantaminen siten,että samalla otetaan huomioon sekä sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ettätoimitusvarmuuden edellytykset?
7.The development of some renewable energy sources calls for major efforts in termsof research and technological development,investment aid and operational aid.Should co-financing of this aid include a contribution from sectors which receivedsubstantial initial development aid and which are now highly profitable (gas,oil,nuclear energy)?
7)Joidenkin uusiutuvien energialähteiden kehittäminen edellyttää merkittävääpanostusta tutkimus- ja kehittämistyöhön sekä huomattavia investointi- taitoimintatukia.Eikö erittäin suurista tuista alkuvaiheessa hyötyneiden ja nykyäänvarsin kannattavien alojen (kuten kaasu-,öljy- ja ydinvoima-alan) pitäisi osallistuanäiden tukien rahoitukseen?
8.Seeing that nuclear energy is one of the elements in the debate on tackling climatechange and energy autonomy,how can the Community find a solution to theproblem of nuclear waste,reinforcing nuclear safety and developing research intoreactors of the future,in particular fusion technology?
8)Ydinvoima kuuluu keskusteluun,jota käydään ilmastonmuutoksen torjumisesta jaenergiaomavaraisuuden turvaamisesta.Miten Euroopan unioni voi tarjota ratkaisunydinjäteongelmaan ja ydinturvallisuuden parantamiseen sekä tulevaisuudenreaktorien,erityisesti fuusioreaktorien,tutkimiseen?
9.Which policies should permit the European Union to fulfil its obligations within the Kyoto Protocol? What measures could be taken in order to exploit fully potential
9)Millaisen politiikan avulla Euroopan unioni voisi täyttää Kioton pöytäkirjassa silleasetetut velvoitteet?
2 energy savings which would help to reduce both our external dependence and COemissions?
Miten voitaisiin hyödyntää täysimääräisestienergiansäästömahdollisuudet,joiden avulla voisimme vähentää sekätuontiriippuvuuttamme että hiilidioksidipäästöjä?
10.Can an ambitious programme to promote biofuels and other substitute fuels,including hydrogen,geared to 20% of total fuel consumption by 2020,continue tobe implemented via national initiatives,or are coordinated decisions required ontaxation,distribution and prospects for agricultural production?
10) Kunnianhimoisella ohjelmalla pyritään korvaamaan 20 prosenttia nykyisinkulutetusta polttoaineen kokonaismäärästä biopolttoaineilla ja muilla korvaavillapolttoaineilla,kuten vedyllä,vuoteen 2020 mennessä.Voidaanko ohjelmaajatkossakin toteuttaa jäsenvaltioiden ohjelmin,vai vaatisiko sen toteuttaminenyhteensovitettuja päätöksiä verotuksen,öljyn jakelun ja maataloustuotannonnäkymien alalla?
11.Should energy saving in buildings (40% of energy consumption),whether public orprivate,new or under renovation,be promoted through incentives such as taxbreaks,or are regulatory measures required along the lines of those adopted formajor industrial installations?
11)Olisiko julkisten tai yksityisten,uusien tai kunnostettavien rakennusten energian(40% kokonaiskulutuksesta) säästämistä tuettava esimerkiksi verokannustimillavai olisiko otettava käyttöön myös sääntelytoimia samaan tapaan kuin suurtenteollisuuslaitosten alalla?
12.Energy saving in the transport sector (32% of energy consumption) depends onredressing the growing imbalance between road haulage and rail.Is this imbalanceinevitable,or could corrective action be taken,however unpopular,notably toencourage lower use of cars in urban areas?
12)Liikennealalla (32% energiankulutuksesta) saavutettavat energiansäästötedellyttävät,että eri liikennemuotojen välinen kasvava epätasapaino (tiekuljetustensuuri osuus rautatiekuljetuksiin nähden) korjataan.Onko tätä epätasapainoapidettävä väistämättömänä,vai edellyttäisikö se esimerkiksi kaupunkiautoilunjärkeistämiseen tähtääviä korjaavia toimenpiteitä – suhtauduttiinpa näihintoimenpiteisiin miten vastahakoisesti tahansa?
How can the aims of opening up thesector to competition,investment in infrastructure to remove bottlenecks andintermodality be reconciled?
Miten markkinoiden avaaminenkilpailulle,intermodaalisuus ja pullonkaulojen poistamisen mahdollistavatperusrakenneinvestoinnit voitaisiin sovittaa yhteen?
13.How can we develop more collaborative visions and integrate the long-termdimension into deliberations and actions undertaken by public authorities andother involved parties in order to evolve a sustainable system of energy supply?How are we to prepare the energy options for the future?
13)Miten kehitettäisiin yhtenäisiä näkemyksiä ja saataisiin sisällytetyksi pitkänaikavälin suunnittelu julkisen vallan ja toiminnanharjoittajien pohdintaan jatoimintaan,jotta voitaisiin kehittää kestävän kehityksen periaatteiden mukainenenergiahuoltojärjestelmä? Miten tulevaisuuden energiavalintoihin pitäisivalmistautua?
LIST OF TABLES
LUETTELO: TAULUKOT
Table 4:Production cost (Euro 1990/KWh) of steam generation from industrial boilers at 7 000 hours
Taulukko 1.Eri voimantuotantotekniikoiden tuotantokustannukset (euroa/kWh vuoden 1990hintoina) 7000 käyttötunnilla
Table 5:Production cost (Euro 1990/KWh) of steam generation from industrial boilers at 5 000 hours
Taulukko 2.Eri voimantuotantotekniikoiden tuotantokustannukset (euroa/kWh vuoden 1990hintoina) 5000 käyttötunnilla
Table 6:Production cost (Euro 1990/KWh) of steam generation from industrial boilers at 2 500 hours
Taulukko 3.Eri voimantuotantotekniikoiden tuotantokustannukset (euroa/kWh vuoden 1990hintoina) 2500 käyttötunnilla
Table 7:Annualised system costs (Euro 1990/toe-useful) for space heating in households
Taulukko 4.Höyryntuotannon kustannukset (euroa/kWh vuoden 1990 hintoina) teollisuuslaitosten kattiloissa 7000 käyttötunnilla
Table 8:Unit cost (Euro 1990/km driven) for average annual mileage of a gasoline car(13 000 km)
Taulukko 5.Höyryntuotannon kustannukset (euroa/kWh vuoden 1990 hintoina) teollisuuslaitosten kattiloissa 5000 käyttötunnilla
Table 9:Unit cost (Euro 1990/km driven) for average annual mileage of a diesel car(18 000 km)
Taulukko 9.Dieselauton kustannukset vuonna 1990 (euroa/ajokilometri),kun keskimääräinen ajokilometrimäärä vuodessa on 18 000
TECHNICALBACKGROUNDDOCUMENT ON SECURITY OF ENERGY SUPPLY
TEKNINEN TAUSTA-ASIAKIRJA:ENERGIANTOIMITUSVARMUUS
The following summary brings together the principal conclusions of the European Commission’s technicalbackground document to this Green Paper.This document is available in its entirety from the Commission’s services.
Seuraavassa tiivistelmässä esitetään tähän vihreään kirjaan liittyvän Euroopan komission teknisentausta-asiakirjan tärkeimmät päätelmät.Täydellisen asiakirjan voi tilata komission yksiköiltä.
The purpose of an EU energy supply security policy is to secure,for the EU,the immediate andlonger-term availability of a diverse range of energy products at a price which is affordable to allconsumers (domestic and industrial) while respecting environmental requirements.
EU:n energiahuoltopolitiikalla on tarkoitus taata EU:ssa energiatuotteiden välitön ja pitkäaikainensaatavuus kaikille kuluttajille (kotitalouksille ja teollisuudelle) kohtuulliseen hintaan ja noudattaasamalla ympäristövaatimuksia.
The current debate on energy supply security is conditioned by the following developmentsanalysed below:(a) energy demand is rising,both across the EU and candidate countries;(b) demandfor conventional energy sources (oil,natural gas,nuclear energy) is rising,(c) demand for importedenergy sources,such as oil and natural gas,is also rising and (d) at least in the short term,withouttargeted measures,cleaner,more efficient and renewable energy technologies are unlikely to greatlyinfluence these trends.The first challenge for energy supply policy is not to deny or over-dramatisethis situation,but to manage it and prevent it developing into a crisis.The second challenge is tobalance the need for energy supply policy to cover rising energy needs with environmental,political,social,technical and economic objectives.The third challenge is to develop instruments,such as newand renewable energy technologies,diversification measures and energy efficient practices,whichwill reduce dependence on imported fuels,cut energy demand,reduce the connection betweeneconomic growth and energy consumption and thus improve energy security in the long term.
Tämänhetkiseen keskusteluun energian toimitusvarmuudesta vaikuttavat seuraavat tekijät:a) energian kysyntä kasvaa koko EU:ssa ja ehdokasmaissa,b) perinteisten energialähteiden (öljy,maakaasu,ydinvoima) kysyntä kasvaa,c) myös yhteisön ulkopuolelta tuotavan energian (öljy jamaakaasu) kysyntä kasvaa ja d) yhä puhtaammat,yhä tehokkaammat ja uusiutuviin energialähteisiinsoveltuvat tekniikat eivät todennäköisesti vaikuta merkittävästi näihin suuntauksiin ainakaan lyhyelläaikavälillä ilman kohdennettuja toimia.Energiahuoltopolitiikan ensimmäisenä haasteena on saadatilanne hallintaan ja estää kriisin kehittyminen sen sijaan,että tilannetta katsottaisiin läpi sormien taisitä liioiteltaisiin.Toisena haasteena on sovittaa energian kasvavan kysynnän kattamiseen tähtääväenergian toimituspolitiikka yhteen ympäristötavoitteiden ja poliittisten,yhteiskunnallisten,teknistenja taloudellisten tavoitteiden kanssa.Kolmantena haasteena on kehittää välineitä,kuten uusiin jauusiutuviin energialähteisiin soveltuvia tekniikoita ja energiatehokkuuteen liittyviä käytäntöjä,sekämonipuolistaa toimia.Tällä tavoin vähennetään riippuvuutta polttoaineen tuonnista,pienennetäänenergian kysyntää sekä ehkäistään talouskasvuun liittyvää energiankulutuksen lisääntymistä,mikäparantaa energiahuoltoa pitkällä aikavälillä.
European energy supply faces different forms of risk — physical,economic and environmental.Thus,there may be a short term physical disruption or a longer term,perhaps permanent,interruption tosupplies of one or more energy sources,or of one or more fuels from a single geographical area.Economically,Europe is susceptible to changes in energy prices — such as the recent rises in the oilprice.Finally,environmental pressures are beginning to bear on energy production and use and,ultimately,on supply decisions.
Euroopan energiahuoltoa uhkaavat fyysiset,taloudelliset ja ympäristöön liittyvät vaaratekijät.Yhdeltämaantieteelliseltä alueelta saatavan yhden tai useamman energialähteen tai polttoaineen toimitusvoi keskeytyä lyhyeksi tai pitkäksi aikaa,jopa pysyvästikin;energian hinnat voivat muuttua,mistä ovatesimerkkeinä äskettäiset öljyn hinnannousut.Ympäristöpaineetkin alkavat viimein tuntuaenergiantuotannossa,-käytössä ja myös energiahuoltoa koskevissa päätöksissä.
The context for European energy supply policies has changed over the last 30 years as a result ofpolitical,environmental,economic and energy market developments,such as enlargement,climatechange and liberalisation of energy markets.Policies for a secure energy supply must respect thisnew framework.Recent developments in energy markets and energy related policies (environment,economy,etc.) create new tensions and constraints for governments and administrations.On the one
Energiahuollon olosuhteet ovat muuttuneet Euroopassa viimeisten 30 vuoden aikana poliittisen,taloudellisen ja ympäristökehityksen sekä energiamarkkinoiden kehityksen seurauksena.Muutoksiaovat aiheuttaneet muun muassa laajentuminen,ilmastonmuutokset ja energiamarkkinoidenvapautuminen.Uudet olosuhteet on otettava huomioon energian toimitusvarmuuden edistämisessä.Energiamarkkinoiden ja energiaan liittyvän politiikan (muun muassa ympäristö- ja talouspolitiikan)
hand,they provide additional targets,as in the case of climate change and the Kyoto Protocol (seebelow),but on the other,they remove traditional regulatory instruments,such as the directmanagement of utilities by government,which is no longer applicable in the internal energy market.
viimeaikainen kehitys on synnyttänyt uusia jännitteitä ja velvoitteita hallituksille ja hallinnoille.Toisaalta muutosten myötä on asetettu uusia tavoitteita,kuten Kioton pöytäkirjassa asetetutilmastonmuutoksia koskevat tavoitteet (katso jäljempänä),mutta toisaalta niiden myötä on poistettuperinteisiä sääntelyvälineitä.Esimerkiksi hallitukset hallinnoivat ennen suoraan energiapalveluja,mutta tämä ei enää sovellu energian sisämarkkinoille.
These changes mean that it is necessary to look at the whole spectrum of energy supply anddemand.This is the purpose of the current document.In general,the short (5–10 years) and medium(10–20 years) term.A secure energy supply depends not only on the security of a single energysource,but on the balance of energy markets and the possibility of replacing one source withanother source or with another energy policy instrument (e.g.energy savings).Available optionsneed to take into account not only energy supply objectives,but also the wider context outlinedbelow.
Muutokset edellyttävät koko energian tarjonnan ja kysynnän tarkastelua,johon tässä asiakirjassapyritään.Tarkasteltavina ovat yleisesti lyhyt aikaväli (5–10 vuotta) ja keskipitkä aikaväli (10–20 vuotta).Energian toimitusvarmuus riippuu yksittäisen energialähteen varman saatavuuden lisäksienergiamarkkinoiden tasapainosta sekä mahdollisuudesta korvata energialähde joko toisellaenergialähteellä tai energiapolitiikan avulla (esimerkiksi energiansäästöt).Eri vaihtoehdoissa onotettava huomioon energiahuollon tavoitteet,mutta myös seuraavassa käsiteltävät laajat asiayhteydet.
At first sight,the aims of energy supply security,competitiveness,environment protection andliberalisation are not always fully compatible.Enlargement of the EU is a further challenge.The taskfor policy makers will be to reconcile these wider objectives with the aim of assuring secure energysupplies and to develop policies,incentives and instruments,for example energy efficiency,demandside management,diversification of fuel sources and new technology,which can serve shared goals.
Energian toimitusvarmuuden,kilpailun,ympäristönsuojelun ja markkinoiden vapautumisentäydellinen yhteensovittaminen voi näyttää joskus mahdottomalta.Myös EU:n laajentuminen asettaahaasteita.Poliittisten päätöksentekijöiden tehtävänä on sovittaa nämä laajat tavoitteet yhteenenergian toimitusvarmuuden takaamisen kanssa ja kehittää toimia,kannustimia ja välineitä,muunmuassa energiatehokkuutta,kysynnän hallintaa,polttoainelähteiden monipuolistamista ja uuttateknologiaa.Näillä kaikilla toimilla voidaan pyrkiä samaan tavoitteeseen.
Primary energy sources — oil
Primaariset energialähteet – Öljy
In terms of risk to security supply,oil remains the most important source of energy.EU dependenceon imported oil is starting to grow despite recent falls.The cost of producing oil in the Middle East islow and supplies in this area are relatively abundant.However,uncertainty surrounds futureinvestment levels and physical availability of Middle East reserves.North Sea oil is expensive toexploit and reserves are limited — at best an estimated 25 years’supply at current production levels.In the past,reductions in energy intensity and the replacement of oil in heat and power applicationstransformed the market for oil.Nonetheless,demand continues to rise.Unless a breakthrough isreached which removes the almost complete dependence of the expanding transport sector on oil,Europe’s reliance on Middle East — and OPEC — oil is likely to be virtually complete in the longterm,providing that supplies are technically and geopolitically available.Decisive elements for futureoil requirements are the dependence of the growing transportation sector on oil,the risk of pricefluctuations,and the development of alternative transport fuels.
Energian toimitusvarmuuden kannalta öljy on edelleen merkittävin energialähde.EU:n riippuvuusyhteisön ulkopuolelta tuotavasta öljystä on jälleen kasvamassa äskeisestä vähenemisestä huolimatta.Öljyntuotanto Keski- ja Lähiidässä on halpaa,ja öljyvarannot ovat siellä suuret.Tulevien investointiensuuruus ja Keski- ja Lähiidän öljyvarojen saatavuus ovat kuitenkin epävarmoja.Pohjanmerestäsaatavan öljyn hyödyntäminen on kallista,ja sen öljyvarat ovat pienehköt – niiden arvioidaan riittävänkorkeintaan 25 vuotta nykyisellä tuotantovauhdilla.Menneisyydessä energiaintensiivisyydenvähentäminen ja öljyn korvaaminen lämmityksessä ja voimanlähteenä muuttivat öljymarkkinoita.Tästä huolimatta öljyn kysyntä kasvaa edelleen.Ellei tapahdu läpimurtoa,jonka avulla voidaan poistaakasvavan kuljetusalan lähes täysi riippuvuus öljystä,Eurooppa on käytännössä täysin riippuvainen Keski- ja Lähi-idästä – sekä OPEC-maista –,kunhan toimitukset sieltä ovat teknisesti ja geopoliittisestimahdollisia.Ratkaisevia öljyntarpeeseen vaikuttavia tekijöitä tulevaisuudessa ovat kasvavankuljetusalan riippuvuus öljystä,hinnanvaihtelut ja vaihtoehtoisten polttoaineiden kehitys kuljetusalalla.
Europe’s increasing demand for imported natural gas will confirm the need for strong political andphysical links to North Africa and Russia,and increase the attraction of suitable pipeline links to the Middle East and Central Asia.Enlargement is likely to confirm market trends for gas,while increasingthe EU’s dependence on Russia’s vast reserves.As in other energy sectors,diversification of supplysources has to be a political priority.
Yhteisön ulkopuolelta tuotavan maakaasun kysynnän kasvaminen Euroopassa vahvistaa tarvettavahvoihin poliittisiin ja fyysisiin yhteyksiin Pohjois-Afrikkaan ja Venäjälle.Sopivat kaasuputkiyhteydet Keski- ja Lähi-itään sekä Keski-Aasiaan ovat silloin tärkeitä.Laajentuminen todennäköisesti vahvistaamaakaasumarkkinoiden suuntauksia edelleen,sillä se lisää EU:n riippuvuutta Venäjän laajoistakaasuvaroista.Kuten muillakin energiasektoreilla,toimituslähteiden monipuolistamisella on oltavapolitiikassa ensisijainen asema.
The short-term supply situation for gas is relatively comfortable in terms of reasonable reserveswithin an economic distance.In the medium term,it remains to be seen whether gas is able todefend or even increase its market share if,as seems inevitable,supply costs rise due to morechallenging exploitation conditions and longer transportation distances.Likewise,in the event that Russia and the former Soviet republics are called upon to supply the growing markets of East Asia,EU countries could face significant competition and increased prices.A set of measures aimed atpromoting technological developments,supply diversification and gas-to-gas competition,integration of markets in a wider Europe as well as reinforced relations with external supply andtransit countries could enhance supply security.
Kaasun saatavuus on lyhyellä aikavälillä melko hyvä,sillä kohtuullisia varoja on taloudellisestikannattavan etäisyyden päässä.Keskipitkällä aikavälillä jää nähtäväksi,pystyykö kaasu säilyttämääntai jopa kasvattamaan markkinaosuuttaan,jos ja kun toimituskustannukset kasvavat vaikeidentuotanto-olosuhteiden ja pitkien kuljetusetäisyyksien vuoksi.Lisäksi siinä tapauksessa,että Venäjä jaentiset Neuvostoliiton tasavallat alkavat toimittaa kaasua Itä-Aasian kasvaville markkinoille,EU:njäsenvaltiot voivat kohdata huomattavaa kilpailua ja hinnat voivat nousta.Toimitusvarmuutta onmahdollista parantaa lukuisilla toimilla,joilla edistetään tekniikan kehitystä,toimitustenmonipuolistamista,kaasuntuottajien välistä kilpailua ja markkinoiden yhdentymistä laajentuneessa Euroopan unionissa sekä vahvistetaan suhteita yhteisön ulkopuolisten toimittajamaiden jakauttakulkumaiden kanssa.
From an economic and energy supply viewpoint,coal is attractive.There are extensive worldwidereserves,including in Europe,and competitive markets keep prices low and stable.However,coal hasbeen phased out from homes (in earlier ‘clean air’legislation) and,more recently,electricitygeneration,where gas is the preferred choice.Restructuring of the steel industry has also removed animportant customer.
Hiilen käyttö on taloudellisesti ja energiatoimitusten kannalta houkuttelevaa.Maailmassa ja myös Euroopassa on laajat hiilivarannot,ja kilpailu markkinoilla pitää hinnat alhaisina ja vakaina.Hiilen
In the long term,coal is likely to remain of interest as new technologies come on stream whichreduce extraction costs,reduce emissions and dramatically increase its efficiency.After the expiry ofthe ECSC Treaty in 2002,mechanisms will remain to monitor prices and promote clean technologies.Thus,it is likely that coal will continue to be used for electricity generation in the long term,to thebenefit of energy diversity and security of supply.
Kun Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimus lakkaa olemasta voimassa vuonna 2002,jäljellejää mekanismeja,joilla valvotaan hintoja ja edistetään puhtaiden tekniikoiden käyttöä.Näin ollenhiiltä käytettäneen todennäköisesti pitkällä aikavälillä sähköntuotantoon,mikä myötävaikuttaaenergialähteiden monipuolistamista ja toimitusvarmuutta koskeviin tavoitteisiin.