natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Despite overall improvement, regional differences in labour market performance remain substantial and have increased further in some Member States.
Positiivisesta kokonaiskehityksestä huolimatta työ markkinoiden alueellisen toimivuuden erot ovat yhä huomattavia ja ne ovat lisääntyneet joissakin jäsen valtioissa.
The force of Recommendations
Suosituksien voima
The regional pattern of employment has changed little since 1980, and there appears to be little evidence of a more balanced distribution of net job creation between regions.
Työllisyyden alueelliset mallit ovat muuttuneet vähäisessä määrin vuodesta 1980, ja työpaikkojen luomisen tasapainoisemmasta jakautumisesta alueiden välillä on vähän merkkejä.
The Employment Guidelines took account of this situation from the outset and drew attention to the role of local and regional authorities in employment policy.
Työlllsyyssuuntaviivat ottivat tämän tilanteen huomi oon alusta alkaen ja kiinnittivät huomiota alueellisten ja paikallisten viranomaisten rooliin työllisyyspolitiikassa.
As noted in the Joint Employment Report 2000, the importance of action at local and regional level is increasingly recognised by Member States, but more needs to be done to increase cooperation between the different levels of government to develop a comprehensive regional and local employment strategy; regional and local authorities and other local actors need to become more involved in the design and implementation of the relevant guidelines, so adding a local dimension to the EES.
Kuten vuoden 2000 Työlllsyysraportissa todettiin, jäsenmaissa tunnustetaan enenevässä määrin alueellisen ja paikallistason merkitys, mutta lisätoimia vaaditaan yhteistyön lisäämiseksi hallinnon eri taso jen välille kokonaisvaltaisen paikallis- ja aluetason työllisyysstrategian luomiseksi. Alueellisten ja paikallisten viranomaisten ja muiden palkallisten toimijoiden tulee saada aktiivisempi rooli suuntaviivojen suunnittelussa ja toimeenpanossa, lisäten näin paikalllsulottuvuuden Euroopan Työllisyysstrategiaan.
This point is reflected in the proposed Guideline 12.1
Tämä havainto heijastuu suuntavilvaesityksessä 12.1
The instrument of Recommendations - first used for 2000 - has demonstrated its value in focusing Member State efforts on key challenges.
Suositus-instrumentti, jota käytettiin ensimmäisen kerran vuonna 2000, on osoittanut arvonsa keskittäessään jäsenvaltioiden ponnistuksia avainhaasteisiin.
Most Member States have taken action to respond to the Recommendations addressed to them.
Useimmat jäsenvaltiot ovat ryhtyneet toimiin suosituksiin vastaamiseksi.
The 52 Recommendations adopted for 2000 referred to youth unemployment, long-term unemployment, disincentives to employment embodied in the tax or benefit systems, the employment potential of the service sector, social partnership, gender gaps and statistical systems.
Vuodelle 2000 hyväksytyt 52 suositusta liittyivät nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyyteen, verotus- ja tukijärjestelmien sisältämiin työllistymisen esteisiin, palvelusektorin työllisyyspotentiaaliin, yhteiskunnalliseen kumppanuuteen, sukupuolieroihin ja tilastojärjestelmiin.
Most of the Recommendations have been kept (entirely or in amended form), because their implementation exceeds the timeframe of a single year; 8 Recommendations were dropped because sufficient progress had been made - as regards services (Belgium, Germany, Ireland, Italy), the administrative burden on companies (Spain), statistical systems (Germany, UK) and social partnership (France).
Useimpia suosituksista on noudatettu (kokonaisuudessaan tai osittain), koska niiden toimeenpano ylittää yhden vuoden ra jan; 8:sta suosituksesta luovuttiin, koska riittävää edistystä oli jo saavutettu - palvelualalla (Belgia, Saksa, Irlanti ja Italia), yritysten hallinnollisten rasitteiden alalla (Espanja), tilastojärjestelmien alalla (Saksa, UK) ja yhteiskunnallisen kumppanuuden alalla (Ranska).
New Recommendations were included, putting additional emphasis on two new priority issues, which deserve increasing policy attention: achieving a more balanced policy-mix across the four pillars through a more comprehensive approach and lifelong learning.
Usuai suosituksia sisällytettiin, keskittyen erityisesti kahteen uuteen ensisijaiseen tavoitteeseen, jotka ansaitsevat lisähuomiota: tasapainoisemman polltiikkatolmien yhdistelmän aikaansaaminen neljän pilarin halki kokonaisvaltaisemman lähestymistavan ja elinikäisen oppimisen avulla.
For 2001, the Commission proposes to address the Recommendations to Member States (see Table A.29 in Annex).
Komissio esittää vuoden 2001 suositusehdotukset jäsenmaille (katso taulukko A.29 liitteenä).
Labour market bottlenecks are emerging in a number of Member States.
Useissa jäsenmaissa on syntymässä työmarkkinoiden pullonkauloja.
These call for targeted action to improve employability, both in general and of people at risk of social exclusion, in particular.
Nämä edellyttävät kohdistettuja toimia työlllstyvyyden parantamiseksi sekä yleensä että erityisesti niiden henkilöiden kohdalla, joita uhkaa syrjäytyminen.
Education systems and continuing training are of crucial importance.
Koulutusjärjestelmät ja jatkuva harjaannuttaminen ovat ratkaisevan tärkeitä.
11.5 Employment, human resource development and cohesion interpretation of what is meant by ethnic minorities and in the policy-mix between promoting direct integration in the labour market and measures to fight discrimination.
11.5 Työllisyys, inhimillisten voimavarojen kehittäminen ja koheesio senvaltiot ottavat enemmän huomioon etnisten vä hemmistöjen tarpeet työllisyyspolitiikan kehittämisessä.
Most tend to focus on integration.
Useimmat jäsenmaat painottavat yhdentymistä.
However, a few Member States adopt a mix of the two (Denmark, Sweden, UK).
Jotkut jäsenmaat soveltavat näiden kahden yhdistelmää (Tanska, Ruotsi, UK).
In some Member States (France and Portugal), there has been a public debate on discrimination at work, reflecting consultation undertaken at the EU level by the Commission on the implementation of Article 13 of the Treaty.
Joissakin jäsenmaissa (Ranska ja Portugal) työssä ta pahtuvasta syrjinnästä on käyty julkista keskustelua, heijastaen komission EU-tasolla toimesta käytyjä neuvotteluja sopimuksen kolmannestatoista artiklasta. ta.
The horizontal objective of gender mainstreaming has been only partly implemented and policies still tend to be presented as gender-neutral.
Sukupuolten välisen tasa-arvon horisontaalinen ta voitetta on sovellettu vain osittain ja politiikat esitetään yhä usein sukupuoli-neutraaleina.
Despite improvements in education systems (often supported in Objective 1 regions by the Structural Funds), a number of young people still leave education too early with too few qualifications.
Koulutusjärjestelmissä tapahtuneista parannuksista (usein toteutettu rakennerahastojen Tavoite 1 alueilla) huolimatta monet nuoret lähtevät yhä koulujärjestelmästä liian varhain ja liian vähin pätevyyksin.
This can lead to difficulties adapting to technological change and to social exclusion.
Tämä voi johtaa vaikeuksiin teknologiseen muutokseen so peutumisessa ja syrjäytymiseen.
The cohesion countries face the greatest difficulties in this respect. Measures to combat early school leaving feature in all of the National Action Plans (NAPs) produced for 2000, except that of Spain.
Toimet, joilla pyri tään vastustamaan liian varhaista koulujärjestelmästä poistumista kuuluvat kalkkiin vuodelle 2000 valmisteltuihin kansallisiin työllisyyspolitiikan toimintasuunnitelmiin, Espanjaa lukuun ottamatta.
Most Member States have broadened support for young people with learning difficulties.
Useimmat jäsen maat ovat laajentaneet oppimisvaikeuksista kärsivien nuorten tukitoimia.
Many have introduced specific measures aimed at target groups (people with disabilities, ethnic minorities, disadvantaged young people) and at areas where drop-out rates are high.
Monet ovat sisällyttäneet ohjelmiinsa erityisiä toimia erityisten kohderyhmien (työkyvyttömien, etnisten vähemmistöjen, heikoimmassa asemassa olevien nuorten) auttamiseksi.
For example, France, the Netherlands, Portugal, Sweden, and the UK have established special educational action zones designed to keep young people in education and training , to increase rates of achievement and tackle social exclusion.
Esimerkiksi Ranska, Alankomaat, Portugal, Ruotsi ja UK ovat perustaneet erityisiä koulutustoiminta-alueita, joiden tarkoituksena on pitää nuoret koulutuksen piirissä, pa rantaa saavutustaso ja vastustaa syrjäytymistä.
Over the five years to 1999, almost two-thirds of the 6.8 million net additional jobs in the EU were taken by women.
Vuosien 1994 ja 1999 välillä naiset ottivat lähes kaksi kolmas osaa 6,8 miljoonasta lisätyöpaikasta EU:n alueella.
However, over 70% of these jobs were part-time.
Näistä työpalkoista kuitenkin yli 70 % oli osa-aikaisia.
Other labour market indicators suggest that there is still some way to go to achieve greater equality of opportunity in the labour market.
Muut työmarkkina-indikaattorit osoittavat, että sukupuolien välisen tasa-arvon saavuttamisessa työmarkkinoilla on yhä tehtävää.
The NAPs confirm that Member States have improved their implementation of gender mainstreaming.
Kansalliset työllisyyspolitiikan toimintasuunnitelmat vahvistavat käsityksen, että jäsenvaltiot ovat paranta neet sukupuolien tasa-arvon toteuttamista eri sektoreilla.
However, although there has been some progress in improving the gender-impact analysis of policy initiatives (particularly in Finland and Ireland), many countries appear to lack plans or measures in this regard.
Vaikka sukupuollvalkutusten arvioinnissa on ta pahtunut edistystä (erityisesti Suomessa ja Irlannissa), monilta mailta näyttää tässä suhteessa puuttuvan suunnitelmia ja toimenpiteitä.
The clear benefits from the Information Society represent a threat for those excluded from the IT revolution.
Tietoyhteiskunnan mukanaan tuomat selkeät hyödyt muodostavat uhan niille, jotka ovat jääneet IT-vallan-kumouksen ulkopuolelle.
The Lisbon Summit highlighted the major efforts needed to ensure that all share in these benefits.
Lissabonin Eurooppaneuvosto korosti merkittäviä toimia tarvittavan, jotta kaikki voisivat päästä nauttimaan näistä eduista.
There are a number of examples of efforts in Member States (Greece, Portugal) to provide education and training for people with learning difficulties through ICT and to develop special support to improve ICT skills for unskilled workers and for those in specific sectors.
Jäsen maista (kreikka, Portugal) löytyy useita esimerkkejä toimista, joilla pyritään informaatioteknologian avulla tarjotaan koulutusta ja harjaantumista oppimisvaikeuksista kärsiville ja luodaan erityisiä tukiratkaisuja ammattitaidottomien ja määrätyillä aloilla toi mivien informaatioteknologiataitojen kehittämiseksi.
This should promote social inclusion in the Member States concerned.
Tämän tulisi edistää yhteiskunnallisen kuuluvuuden toteutumista kyseessä olevissa jäsenmaissa.
Action, however, is uneven across the Union and more needs to be done.
Toimet unionissa kokonaisuudessaan ovat kuitenkin epätasaisia ja lisätoimia tarvitaan.
It has not been easy in all cases to coordinate the Luxembourg process with the budget process, which translates the objectives, commitments and measures envisaged into (possibly multi-annual) budgetary allocations.
Ei ole aina ollut helppoa sovittaa yhteen Luxemburgin prosessi ja budjettiprosessi, joka muuntaa suunnitellut tavoitteet, velvoitteet ja toimenpiteet (mahdollisesti useampivuotisiksi) budjettimäärärahoiksi.
Similarly, there remains the challenge of integrating, at the national level, the contribution of other instruments, such as the European Structural Funds (and in particular, the European Social Fund), into the implementation of the NAPs.
Samoin kansallisen tason määrärahojen ja muiden instrumenttien (rakennerahastojen ja erityisesti sosiaalirahaston) panoksen yhdistäminen on samoin haaste kansallisten työllisyyspolitiikan toimintasuunnitelmien toimeenpanon kannalta.
All the NAPs put employment policies for people with disabilities firmly on the policy agenda.
Kaikki kansalliset työllisyyspolitiikan toimintasuunnitelmat sisällyttävät työkyvyttömyydestä kärsivien työllisyyspolitiikan politiikan asialistalle.
In many Member States, there has been a shift in emphasis away from programmes targeted at those with disabilities towards a more mainstream approach, which encourages them to participate in general active labour market programmes.
Monissa jäsen maissa on tapahtunut painopisteen siirtyminen työkyvyttömyydestä kärsiville suunnatuista ohjelmista kohti valtavlrtaistetumpaa suhtautumistapaa, joka rohkaisee heitä osallistumaan yleisiin aktiiviselle työ väestölle suunnattuihin työmarkkinaohjelmlin.
However, there are specific measures in a number of Member States.
Monissa jäsenmaissa toteutetaan kuitenkin myös erityistoimia.
Three of the cohesion countries (Portugal, Greece and Spain) have set targets for the participation of people with disabilities in training and other employability measures.
Kolme koheesiomaata (Portugal, Kreikka ja Espanja) ovat asettaneet tavoitteita työkyvyttömyydestä kärsivine osallistumiselle koulutus- ja muihin työllistämistoimenpiteisiin.
There is also some evidence from the NAPs for 2000 to suggest that Member States are taking greater account of the needs of ethnic minorities in the development of employment policy.
Vuoden 2000 kansalliset työllisyyspolitiikan toimintasuunnitelmat osoittavat myös jossain määrin että jä
Nevertheless, there are differences between Member States both in the
Kalkki jäsenmaat ei vät helpota työmarkkinaosapuolien mukaantuloa ja
11.5 Employment, human resource development and cohesion combating unemployment, increasing employment rates, improving the adaptability of the labour force and the responsiveness of labour markets, reducing gender gaps and developing lifelong learning.
11.5 Työllisyys, inhimillisten voimavarojen kehittäminen ja koheesio makro-arviointi, jossa arvioidaan työllisyysstrategian edistystä keskeisten tavoitteiden saavuttamisessa (työttömyyden vastustaminen, työllisyysasteen nostaminen, työvoiman sopeutuvaisuuden ja työmarkkinoiden reagointikyvyn lisää minen, sukupuolten välisen kuilun kaventaminen ja elinikäisen oppimisen edistäminen).
social partners to become more active, and more transparently so, in this regard.
Vastuu aktivoitumisesta on kuitenkin työmarkkinaosapuolilla Itsellään.
In order to encourage progress, the Employment Guidelines 2001 invite the social partners to create 'a process within the process', ie to be responsible for the development of, and reporting on, actions within their remit which are consistent with the overall objectives in the Employment Guidelines.
Prosessin rohkaisemiksi vuoden 201 työlllsyyssuuntaviivat kutsuvat työmarkkinaosapuolet luomaan 'prosesseja prosessin sisällä', toisin sanoen tulemaan vastuuseen omalla alallaan tapahtuvan työlllsyyssuuntaviivojen kanssa yhteensopivan toiminnan kehittämisestä ja ra portoinnista.
... adapting to new circumstances ...
...sopeutuen uusiin olosuhteisiin...
The Commission proposal for the Employment Guidelines 2001 has also been influenced by the Lisbon Summit conclusions.
Lissabonin huippukokouksen johtopäätökset ovat vaikuttaneet komission esitykseen vuoden 2001 työlllsyyssuuntaviivolksi.
Overriding strategic priorities have been included in an introductory section.
Kaiken kattavat strategiset tavoitteeton sisällytetty johdanto-osuuteen.
The new emphasis put on full employment, the role of the social partners, lifelong learning, educational attainment and social inclusion have also been taken into account.
Uusi painopiste on nyt täystyöllisyydellä, mutta myös työ markkinaosapuolien rooli, elinikäinen oppiminen, koulutukselliset saavutukset ja yhteiskunnallinen kuuluvuus on otettu huomioon.
Some of the Guidelines have been rationalised (eg lifelong learning is now addressed in one instead of several Guidelines) or clarified (eg the potential role of local and regional authorities in employment policy) and more concrete targets have been included.
Osa suuntaviivoista on ra tionalisoitu (muun muassa elinikäinen oppiminen si sältyy nyt yhteen suuntaviivaan usean sijaan) tai selkeytetty (muun muassa alue- ja paikallishallinnon potentiaalinen rooli työllisyyspolitiikassa) ja konkreettisempia tavoitteita on sisällytetty.
New issues, such as labour market bottlenecks and undeclared work, have been addressed.
Uusia kysymyksiä on myös otettu huomioon, kuten työmarkkinoiden pullonkaulat ja harmaa talous.
... and preparing for the future
...valmistautuen tulevaan
The Luxembourg process is treaty based (Article 128) and as such there is no time limit defined.
Luxemburgin prosessilla on perustansa Perussopimuksessa (artikla 128) ja sellaisena sille ei ole määritelty aikarajaa.
In 2002, the overall results of the strategy and its objectives will be reviewed and an overall impact-evalua-tion will be carried out to enable policy makers to consider strategic options for a revision of the Guidelines.
Vuonna 2002 strategian ja sen tavoitteiden yleiset tulokset arvioidaan ja kokonaisvaikutus-arviointi toteutetaan, jotta päätöksentekijät voivat arvioida strategisia vaihtoehtoja suuntaviivojen uudistamiseksi.
This evaluation process will start soon (at Member State and EU level) and should provide the necessary information for the political decisions needed in 2002.
Tämä arviointiprosessi alkaa pian (kussakin jäsenmaassa ja EU:n tasolla) ja sen tulisi tarjota riittävät tiedot vuonna 2002 tarvittaville poliittisille päätöksille.
Two separate strands need to be distinguished in the exercise:
Harjoituksessa on tarpeen erottaa toisistaan kaksi siihen kuuluvaa osaa:
• macro-evaluation, assessing the progress made towards achieving the key objectives of the EES -
Politiikka-arviointi, joka keskittyy alueisiin joissa työlllsyyssuuntaviivojen voi olettaa vaikuttaneen poliittisiin valintoihin ja niiden vaikutuksiin kansallisella tasolla;
'All actors at the regional and local levels must be mobilised to implement the European Employment Strategy ..
Kaikki alueellis- ja paikallistason toimijoiden täytyy olla mukana Euroopan työllisyysstrategian toteuttamisessa...
Member States will encourage local and regional authorities to develop strategies for employment in order to exploit fully the possibilities offered by job creation at local level.'
Jäsenvaltiot rohkaisevat alue- ja paikallistason viranomaisia kehittämään tyòllisyystrategioita, jotta paikallistason mahdollisuudet työpaikkojen luomiseksi hyödynnettäisiin.
11.6 Environment policy one of the most ambitious parts of environmental policy in the EU is to achieve the Kyoto targets for reducing emissions of greenhouse gases.
11.6 Ympäristöpolitiikka ten instrumenttien välityksellä.
Yet the estimated cost of this is around EUR 7.5 billion a year - only 0.09% of EU GDP3 - which has to be set against the benefits of avoiding the damaging effects of accelerated climate change.
Esimerkiksi yksi EU:n ympäristöpolitiikan kunnianhimoisimmista osista on Kioton tavoitteiden saavuttaminen kasvihuonepäästöjä vähentämällä.
However, while, in overall terms, cost increases tend to be relatively small, they can often be concentrated in particular regions or sectors or on particular social groups.
Vaikka kustannuslisäykset ovat kokonaisuutena varsin pieniä, ne keskittyvät usein tietyille alueille tai sektoreille tai tiettyihin yhteiskunnallisiin ryhmiin.
The fact that the long-term benefits of environmental protection outweigh the costs may not be true for everyone in society.
Se, että ympäristönsuojelun pitkän aikavälin hyödyt ylittävät kustannukset ei välttämättä koske kaikkia yhteiskun nan jäseniä.
Environmental measures can, therefore, have significant distributional implications.4
Ympäristötoimenpiteillä voi tästä syystä olla huomattavia seurauksia tulonjaon kannalta.4
Social and economic objectives, including a strengthening of cohesion, are not in conflict with environmental aims but are complementary.
Yhteiskunnalliset ja taloudelliset tavoitteet, mukaan lukien koheesion vahvistaminen, eivät ole ristiriidassa ympäristötavoitteiden kanssa vaan nämä ovat toisiaan täydentäviä.
There is no inherent contradiction between the pursuit, on the one hand, of higher economic growth in the weakest regions and Member States and, on the other, improvements in the environment.
Taloudellisen kasvun tavoittelun ja ympäristön tilan parantamisen välillä Unionin heikoimmilla alueilla ei ole luontaista ristiriitaa.
Indeed, environmental quality is a key element of quality of life in any region.
Itse asiassa ympäristön laatu on avain elämänlaatuun kaikilla alueilla.
Environmental improvements can, accordingly, increase the attractiveness of a region for outside investors and its economic potential - for the growth of tourism, for example.
Ympäristölliset parannukset voivat näin ollen lisätä alueen viehätysvoimaa ulkopuolisten investoijien silmissä ja samalla taloudellista potentiaalia muun muassa turismin avulla.
In addition, weaker members of society, notably those in inner city areas, or lagging regions, in particular, stand to benefit disproportionately from improvements.
Lisäksi yhteiskunnan heikoimmat jäsenet, erityisesti suurkaupunkialueilla tai kehityksessä jälkeen jääneillä alueilla hyötyvät todennäköisesti suhteellisesti enemmän tällaisista parannuksista.
Growth in the lagging regions, moreover, will enhance their willingness and ability to pay for a cleaner environment.
Kasvu kehityksessä jälkeen jääneillä alueilla parantaa heidän halukkuuttaan ja kykyään maksaa puhtaammasta ympäristöstä.
There are, therefore, three main questions to ask in analysing the cohesion impact of environmental
Tästä syystä arvioitaessa ympäristöpolitiikan koheeslovaikutuksla meidän tulee asettaa kolme pää kysymystä:
However, there is an interaction between the two policies, and this interaction has to be managed to en- sure there are gains on both fronts.1'Improved policies: environmental quality... will have to come mostly from changes in economic activity and socio-economic policies'2 and it is important to assess these changes, • do the costs of implementation fall disproportion-in terms not just of environmental benefits but their ef-ately on less prosperous Member States, regions or social groups?
- ristön laadun... tulee pääosin olla seurausta muutoksista taloudellisessa toiminnassa ja sosioekonomisessa politiikassa2On tärkeää että näitä muutoksia kohdistuuko suhteettoman suuri osa kustannuksista vähävaraisemplin jäsenmaihin, alueisiin tai yhteiskunnallisiin ryhmiin?
• do the benefits, eg in terms of increased quality of life, accrue disproportionately to these?
kertyvätkö hyödyt parantuneen elämänlaadun kannalta erityisesti juuri näille samoille tahoille?
• are there gains to employment?
seuraako toimista hyötyjä työllisyyden kannalta?
In some cases, such as in respect of the pursuit of the Kyoto targets, it is difficult to identify or quantify significant differential effects.
Vuorovaikutuksen analyysin lähtökohta on, että edellyttäessään lisäinvestointeja tai verottaessaan ympäristölle vahingollista toimintaa ympäristöpolitiikka näyttää lisäävän kustannuksia.
However, in two key areas of environmental policy, waste and water, differential effects can be identified.
Todellisuudessa se kuitenkin vain tekee ympäristövahinkojen kustannukset näkyvämmiksi.
The starting point for analysing the interaction is that environmental policy, by necessitating additional investment to reach higher standards or by imposing new taxes on environmentally damaging activities, seems to increase costs.
Kaikki kustannukset on lisäksi arvioitava suhteessa edellä mainittuihin hyötyihin, vaikka nämä usein ovatkin vaikeammin mitattavissa.
In reality, however, it makes the costs of environmental damage more visible.
Kustannuksia ei myöskään tule liioitella; useimmat arviot osoittavat, että ne ovat varsin pieniä suhteessa tuo tannon kokonaiskustannuksiin, erityisesti tapauksissa, joissa toimeenpano tapahtuu markkinaperustais-