natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A chemist analyses one compound, or family of compounds, across all the samples.
Yhden kemistin vastuulla on analysoida kaikista näytteistä yksi yhdiste tai yhdisteperhe.
The logistics are complex and time constraints tight, samples have to be in the lab within 24 hours of being taken, in order to be stabilised.
Kuljetusjärjestelyt ovat monimutkaisia ja aikaa vähän, sillä näytteiden on oltava laboratoriossa 24 tunnin kuluessa näytteenotosta, jotta ne voidaan stabilisoida.
If they aren’t treated swiftly, compounds will start to break down.
Jos näytteitä ei käsitellä nopeasti, yhdisteet alkavat hajota.
• Identifying the most significant sources by assessing available information on use patterns and release;
• arvioidaan päästömalleja ja reittejä, joita pitkin päästöjä kulkeutuu Itämereen.
• Understanding the link between the releases and the effects in the marine environment.
• selvitetään päästöjen yhteys meriympäristön muutoksiin.
A further problem presents itself: where to test?
Lisäksi on päätettävä, mistä näytteet otetaan.
The project tests water taken from the major waste water treatment plants suggested by the participating country.
Hankkeessa testataan vesinäytteitä, jotka on otettu osallistujamaan ehdotuksen perusteella suurimmista jätevedenpuhdistamoista.
But knowing if that is the right source to check for any given compound is not easy.
On kuitenkin vaikea tietää, onko juuri kyseinen puhdistamo oikea lähde jonkin tietyn yhdisteen tutkimiseksi.
Quite possibly the prioritised chemical might be used in another location or treated at another waste water facility.
Tärkeänä pidettyä kemikaalia saatetaankin käyttää aivan toisella paikkakunnalla tai käsitellä aivan toisessa jätevedenpuhdistamossa.
As project biologist Tarja Nakari explains, “Biotests are vital.
Hankkeen biologi Tarja Nakari kertoo: ”Biotestit ovat ensiarvoisen tärkeitä.
A chemical can exist in the environment and not show up in the chemical analysis of water samples.
Tiettyä kemikaalia voi aivan hyvin esiintyä ympäristössä ilman, että se tulee ilmi vesinäytteiden kemiallisessa analyysissa.
Similarly, something can show up in water samples and not appear in the environment, so the biotests are a cross-reference.” panorama 30
Vesinäytteistä voi myös löytyä aineita, joita ei esiinny ympäristössä, joten biotestit ovat eräänlaisia ristiintarkastuksia.” panorama 30
Pollution, no respect for borders
Saasteet eivät kunnioita rajoja
HELCOM – the Convention on the Protection of the Marine Environment of the Baltic Sea Area
HELCOM – Itämeren alueen merellisen ympäristön suojelua koskeva yleissopimus
In 1974 several countries bordering the Baltic signed the Helsinki Convention, updated in 1992 when a new Convention was signed in response to changing environmental principles and developments in the geo-political environment.
Useat Itämeren rantavaltiot allekirjoittivat vuonna 1974 Helsingin yleissopimuksen. Sitä ajantasaistettiin vuonna 1992, kun allekirjoitettiin uusi yleissopimus vastauksena muuttuviin ympäristöperiaatteisiin ja geopoliittisen ympäristön kehitykseen.
Many countries need to come together to make COHIBA a success, as the pollution of the Baltic Sea is not something that can be worked on by individual states.
COHIBA-hankkeen onnistumisen edellytyksenä on monikansallinen yhteistyö, sillä Itämeren saastumista eivät yksittäiset valtiot pysty pysäyttämään.
But is there the political will, a realisation of the imperative?
Mutta onko siihen poliittista tahtoa?
Forsius thinks the will is there, but there is a real lack of resources.
Onko tämä elintärkeä asia ymmärretty?
“It is quite expensive to put in place different systems like registers, and around the Baltic some countries have small administrations and are lacking resources – it’s not so easy for them.”
Forsiuksen mukaan tahtoa kyllä löytyy, mutta resurssit ovat todella niukassa. ”On aika kallista ottaa käyttöön rekistereitä ja muita järjestelmiä, ja joissakin Itämeren rantavaltioissa hallinto on suppeaa ja resurssit puutteelliset – niillä ei ole helppoa.”
Other countries in the region are better at assessing the sources and the use of hazardous substances and controlling the use of them.
Toisilla alueen mailla on paremmat edellytykset arvioida vaarallisten aineiden lähteitä ja käyttöä ja ottaa käyttö valvontaan.
The organisation coordinates regional monitoring and produces scientific assessments on the status of various elements governing the well-being of the sea as decided on by all the countries involved.
Kaikkien osallistujamaiden yhteisen päätöksen mukaisesti HELCOM koordinoi alueellista valvontaa ja laatii tieteellisiä arvioita meren hyvinvointiin vaikuttavien eri tekijöiden tilasta.
As an environmental policymaker, HELCOM develops common objectives and actions.
Ympäristöpoliittisen päättäjän ominaisuudessaan HELCOM laatii yhteisiä tavoitteita ja kehittää yhteisiä toimenpiteitä.
As Forsius meets national experts and gives presentations at conferences, he finds that the smaller Baltic States are very keen to get help.
Yleissopimuksen hallintoelimeen – Helsingin komissioon (HELCOM) – kuuluvat Tanska, Viro, Euroopan yhteisö, Suomi, Saksa, Latvia, Liettua, Puola, Venäjä ja Ruotsi.
However, as he explains, they are burdened with many tasks and the current financial situation is also a drain on scant resources.
Tavatessaan kansallisia asiantuntijoita ja pitäessään esitelmiä konferensseissa Forsius on havainnut, että pienemmät Itämeren valtiot ovat erityisen kiinnostuneita saamaan apua.
“They have less and less money and, at the same time, are being required to raise their levels of performance,” he says.
Niiden rasitteena on hänen mukaansa kuitenkin monia tehtäviä, ja myös nykyinen taloustilanne syö vähäisiä resursseja. ”Näillä mailla on yhä vähemmän rahaa, ja samaan aikaan niiltä vaaditaan parempia tuloksia”, hän toteaa.
What has it achieved so far?
Tähänastiset saavutukset
And even if all the Baltic countries do their best and cut back their levels of emissions, action has to be taken over a wider geographical area.
Vaikka kaikki Itämeren valtiot tekevät parhaansa päästöjensä supistamiseksi, toimia tarvitaan myös laajemmalla maantieteellisellä alueella. ”Ei auta, että me Itämeren maissa olemme mallikelpoisia: myös merialueen ulkopuolelle on asetettava vaatimuksia.”
“It doesn’t help if we are perfect in the Baltic countries, we still need to have requirements outside the sea area as well.” 40% of some airborne pollutants which contaminate the sea are wafting in from countries well outside the Baltic region, like the UK.
Neljäkymmentä prosenttia joistakin merta pilaavista ilmansaasteista kulkeutuu maista, jotka ovat hyvän matkan päässä Itämeren alueesta, kuten Yhdistyneestä kuningaskunnasta.
HELCOM, true to its remit, has harmonised monitoring programmes in the region, enabling the countries who signed up to the convention to identify what is happening across the sea as a whole.
HELCOMontoimeksiantonsamukaisesti yhdenmukaistanut alueen seurantaohjelmia. Sen ansiosta yleissopimuksen allekirjoittaneet maat saavat tietoa siitä, mitä koko merialueella tapahtuu.
As a result of the data, steps have been taken to reduce the input of nutrients and hazardous substances and some of the negative impacts linked to shipping.
Tietojen avulla maat ovat ryhtyneet toimiin vähentääkseen ravinteiden ja vaarallisten aineiden päästöjä ja joitakin laivaliikenteeseen liittyviä haittavaikutuksia.
HELCOM also provides a forum for specialists to co-operate in fields such as planning for, and rapid response to, disasters.
HELCOM tarjoaa myös asiantuntijoille foorumin, jolla he voivat yhdessä miettiä muun muassa, miten suuronnettomuuksiin valmistaudutaan ja reagoidaan nopeasti.
The setting up of a network of Baltic Sea Protected Areas has played a role in the improved status of species such as the white-tailed eagle, cormorant, Baltic wild salmon and seals, in the northern reaches of the sea.
Itämeren suojelualueverkoston (Baltic Sea Protected Areas) perustaminen on osaltaan parantanut meren pohjoisosissa merikotkan, merimetson, atlantinlohen, hylkeiden ja muiden lajien tilaa.
HELCOM’s screening project of occurrences of hazardous materials ending up in the sea itself started in 2008.
HELCOMin seulontahanke, jossa tutkitaan mereen päätyvien vaarallisten materiaalien esiintymistiheyttä, alkoi vuonna 2008.
Funded by the Nordic Council of Ministers, this analyses samples of fish and the sea water, complementing the work of COHIBA which screens for chemicals as they start their infiltration into the environment, at waste water source.
Hanke saa rahoitusta Pohjoismaiden ministerineuvostolta. Siinä tutkitaan kala- ja merivesinäytteitä ja täydennetään näin COHIBA-hankkeessa tehtävää työtä, jossa seulotaan kemikaaleja niiden alkaessa suodattua ympäristöön jätevesilähteellä.
HELCOM’S action plan, already adopted by all the countries, feeds into the Baltic Sea Strategy to further its environmental goals.
HELCOMin toimintasuunnitelma, jonka kaikki maat ovat jo hyväksyneet, vahvistaa Itämeri-strategiaa edistämällä sen ympäristötavoitteiden saavuttamista.
In this section Panorama responds to your concerns and questions about practical project issues and any other questions you send in.
Tässä Panoraman osassa vastataan lukijoiden ongelmiin ja kysymyksiin, jotka liittyvät hankkeita koskeviin käytännön asioihin.
Write in to: regio-panorama@ec.europa.eu
Voit lähettää sähköpostia osoitteeseen: regio-panorama@ec.europa.eu
The Baltic Sea Strategy has benefited from extensive public consultation.
Itämeri-strategiasta on saatu monenlaisia mielipiteitä.
Here is what some of you are saying.
Tässä joitakin niistä:
A balanced development of the Baltic Sea Region cannot only focus on the main basin of the Baltic Sea.
Jos Itämeren aluetta halutaan kehittää tasapainoisesti, ei voida keskittyä ainoastaan Itämeren pääaltaaseen.
Therefore, the NSPA network emphasises the importance of northernmost areasof the Baltic Sea Region in the strategy and the need to identify the added value and numerous possibilities these Northern EU regions can offer the Baltic Sea Region and Europe as a whole.
NSPA-verkosto korostaakin Itämeren alueen pohjoisimpien osien merkitystä strategiassa ja tarvetta määrittää se lisäarvo ja ne lukuisat mahdollisuudet, joita EU:n pohjoiset alueet voivat tarjota Itämeren alueelle ja koko Euroopalle.
A well-balanced Baltic Sea Region needs a strong North.”
Tasapainoinen Itämeren alue tarvitsee vahvaa pohjoista.”
“In addition to traditional infrastructure, the development of ICT infrastructure in the region is vitally important.
”Perinteisen infrastruktuurin ohella alueella on ehdottomasti kehitettävä tieto- ja viestintäteknistä infrastruktuuria.
Coordinated measures are needed in order to develop common standards, e.g. electronic identification.
Tarvitaan koordinoituja toimenpiteitä esimerkiksi sähköistä tunnistamista koskevien yhteisten normien laatimiseksi.
We do assume that development of crossborder e-services leads to opening the service sector for competition between Member States and becomes, at the same time, a key driver for economic and social integration of the Baltic Sea Region.”
Oletamme, että rajat ylittävien sähköisten palvelujen kehittäminen avaa palvelualan jäsenvaltioiden väliselle kilpailulle ja että palvelualasta tulee samalla tärkein Itämeren alueen taloudellista ja sosiaalista yhdentymistä eteenpäin vievä voima.”
Association of Estonian Cities
Viron kaupunkiliitto
Northern Sparsely Populated Areas This group represents close collaboration between the four northernmost counties of Sweden (Norrbotten, Västerbotten, Jämtland and Västernorrland), the seven northernmost and eastern regions of Finland (Lapland, Oulu Region, Central Ostrobothnia, Kainuu, North Karelia, North Savo and South Savo) and North Norway (Finnmark, Troms and Nordland)
Northern Sparsely Populated Areas (pohjoiset harvaan asutut alueet) on pohjoisimpien alueiden tiivis yhteistyöryhmittymä. Yhteistyössä ovat mukana Ruotsin neljä pohjoisinta aluetta (Norrbotten, Västerbotten, Jämtland, Västernorrland), Suomen seitsemän pohjoisinta ja itäistä aluetta (Lappi, Oulun seutu, Keski-Pohjanmaa, Kainuu, Pohjois-Karjala, Pohjois-Savo ja Etelä-Savo) sekä Pohjois-Norja (Finnmark, Troms ja Nordland).
“Local and regional projects need to be encouraged to make use of different financing sources such as Jaspers, Jeremie and the Jessica funds to help the strategy become a model of how to develop a macro-region.
”Paikallisia ja alueellisia hankkeita on kannustettava hyödyntämään eri rahoituslähteitä, kuten Jaspers-, Jeremie- ja Jessica-aloitteita. Näin strategiasta voi tulla malliesimerkki siitä, miten suuraluetta kehitetään.
At least at the beginning, the role of the EU Commission should be extremely central, to get the strategy started and to secure its financing and implementation.”
EU:n komissiolla pitäisi ainakin aluksi olla erittäin keskeinen rooli strategian käynnistämiseksi ja sen rahoituksen ja toteutuksen turvaamiseksi.”
Baltic Sea 2020 is of the opinion that the Strategy for the Baltic Sea Region (later referred to as the strategy) offers a unique opportunity to forcefully strengthen the initiatives of HELCOM’s Baltic Sea Action Plan (BSAP).
Baltic Sea 2020 on sitä mieltä, että Itämeren alueen strategia (jota kutsutaan jäljempänä strategiaksi) tarjoaa ainutlaatuisen tilaisuuden vahvistaa määrätietoisesti HELCOMin Itämeritoimintasuunnitelman mukaisia aloitteita.
For that reason we stress that it is of utmost importance to incorporate the BSAP into the Strategy for the Baltic Sea Region.
Siksi korostammekin, että toimintasuunnitelma on ehdottomasti sisällytettävä Itämeren alueen strategiaan.
Our primary argument is that the strategy is an EU initiative, which hopefully can strengthen implementation mechanisms and improve governance.
Vetoamme lähinnä siihen, että strategia on EU-aloite, jonka toivotaan vahvistavan toteutusjärjestelyjä ja parantavan hallintoa.
The initiative and the actions will gain high-level political backing when adopted by the Council.
Strategia ja sen mukaiset toimet saavat korkean tason poliittisen tuen, kun ne hyväksytään neuvostossa.
“We also welcome that the Baltic Sea Strategy is planned as an action-oriented strategy with precisely defined actions, expected results, identification of actors responsible for implementation and a time schedule for implementation.
”Pidämme myönteisenä myös sitä, että Itämeri-strategia on suunniteltu toimintalähtöiseksi strategiaksi, jossa on tarkkaan määritelty eri toimet, odotetut tulokset, toteutuksesta vastaavat toimijat ja toteutusaikataulu.
This reflects a concrete and outcome-oriented process.
Tämä osoittaa, että kyseessä on konkreettinen ja tuloslähtöinen prosessi.
The Öresund Committee represents the local and regional authority level with competences to add concrete substance to carry out the strategy.”
Juutinrauman komitea edustaa paikallis- ja alueviranomaistasoa, ja sillä on toimivalta osaltaan toteuttaa strategiaa käytännössä.”
Forceful implementation of measures can successfully limit damage, especially caused by eutrophication and overfishing, but also by hazardous substances and invasive species.
Toteuttamalla toimenpiteet määrätietoisesti voidaan vähentää vaurioita, joita aiheutuu varsinkin rehevöitymisestä ja liikakalastuksesta mutta myös vaarallisista aineista ja tulokaslajeista.
Of pivotal importance is that the strategy not only clearly identifies actions, but also names responsible authorities and institutions which will have the mandate to monitor and ensure implementation.
On ratkaisevan tärkeää, että selkeästi määritettyjen toimien lisäksi strategiassa myös nimetään vastuuviranomaiset ja -elimet, joiden tehtävänä on seurata toteutusta ja varmistaa sen onnistuminen.
Only then can we strive towards reaching one of the BSAP’s main targets – “a Baltic Sea unaffected by eutrophication”.
Vain siten voimme pyrkiä yhteen toimintasuunnitelman tärkeimmistä tavoitteista – Itämeren vapauttamiseen rehevöitymisen vaikutuksista.
Baltic Sea 2020 a foundation aimed at stimulating concrete and active measures that improve the environment of the Baltic Sea
Baltic Sea 2020 on säätiö, jonka tavoitteena on kannustaa konkreettisia ja aktiivisia toimenpiteitä Itämeren ympäristön parantamiseksi.
“The NSPA network welcomes the EU Strategy for the Baltic Sea Region and would like to emphasise the role of the northern areas within the larger context of the Baltic Sea area.
”NSPA-verkosto suhtautuu myönteisesti EU:n Itämeren alueen strategiaan ja haluaa korostaa pohjoisten alueiden merkitystä Itämeren alueen laajemmassa yhteydessä.
Often viewed only as remote regions with low population density, these regions are in fact important suppliers of minerals and natural resources; they are regions of a strong innovation capacity and knowledge base and are promoters of economic growth in the Baltic Sea Region.
Kyseisiä alueita pidetään usein syrjäisinä ja harvaan asuttuina, vaikka ne ovat todellisuudessa tärkeitä mineraalien ja luonnonvarojen lähteitä; niillä on hyvät innovointivalmiudet ja vahva osaamispohja, ja ne edistävät Itämeren alueen talouskasvua.
They function as an important interface between the EU and Russia and offer first-hand experiences on and solutions for the major challenges the Baltic Sea Region and Europe as a whole are now facing, such as demographic challenges, climate change and globalisation.
Ne ovat EU:n tärkeä yhtymäkohta Venäjään, ja ne tarjoavat omakohtaisia kokemuksia ja ratkaisuja Itämeren alueen ja koko Euroopan tärkeimpiin nykyhaasteisiin, kuten väestöpolitiikkaan, ilmastonmuutokseen ja globalisaatioon.
ACTING TOGETHER FOR THE BALTIC SEA REGION assessment of the Baltic Sea Region in order to get a clear measure of the extent of the issue.
Se haluaa myös, että Itämeren alueesta laaditaan virallinen turvallisuusarviointi, jotta asian laajuus voitaisiin selkeästi määrittää.
So many demands, such a small area: it seems everyone has claims on the sea.
Sen avulla näkemys siitä, että kutakin ensisijaista osa-aluetta on tarkasteltava yhdessä muiden painopisteiden kanssa, voidaan yhdistää siihen tosiseikkaan, että tarkastelu tapahtuu parhaiten aluetasolla.
If environmental imperatives are to be met and species and life-sustaining ecological processes and services are to be protected while the economy grows, then people need to know which areas to protect, which to set aside for wind turbines, which for shipping lanes and so on.
Jos ympäristövaatimuksia aiotaan noudattaa ja lajeja ja elämää ylläpitäviä ekologisia prosesseja ja palveluja suojella talouden kasvaessa, on esimerkiksi tiedettävä, mitä alueita pitää suojella, mitkä on varattava tuuliturbiineille ja mitkä laivaväylille.
All this involves a bird’s eye view of spatial planning – a mapping out of what should take place where.
Kaikki tämä edellyttää, että aluesuunnittelua tarkastellaan laajasta perspektiivistä – kartoitetaan, mitä missäkin kannattaa tehdä.
The Strategy for the Baltic Sea Region is seen as an innovative approach to an area with its share of both problems and potential.
Meri- ja kalastusasioiden pääosastossa korostetaan kestävien meritoimintojen kehittämistä niin EU:n sisäisille kuin ulkopuolisillekin aluevesille.
It has the potential to bring together both an understanding of the way each priority needs to be addressed in view of how it interlinks with others and the fact that this is best done at regional level.
Yhdennetty meripolitiikka, joka käynnistettiin vuonna 2007, nivoutuu sopusointuisesti yhteen Itämeren alueen strategian kanssa, sillä molemmissa tunnustetaan, että paikalla on merkitystä toimintapolitiikkojen esiteltäessä ja että yhdellä tekijällä on lumipallovaikutus toiseen.
Although maritime transport accounts for over 90% of European trade and is a clean way of getting products from a to b if one considers emissions per tonnes of cargo, a look at the overall environmental impact caused by waste water, industrial cleaning agents and the effect on air quality indicates that the maritime transport industry needs to clean up its act.
Yli 90 prosenttia Euroopan kaupan kuljetuksista tapahtuu meriteitse, ja merikuljetukset ovat rahtitonnikohtaisten päästöjen kannalta vähäsaasteinen tapa siirtää tuotteet paikasta toiseen.
So the issue of clean shipping is welcomed as an umbrella for a range of measures including the use of shore-side electricity at all major Baltic ports.
Tarkasteltaessa kokonaisympäristövaikutusta, joka aiheutuu jätevesistä, teollisuuden puhdistusaineista ja vaikutuksesta ilmanlaatuun, on selvää, että meriliikennealan on puhdistettava käytäntöjään.
At the Directorate-General for Maritime Affairs and Fisheries, the emphasis is on the development of sustainable maritime activities within and outside EU waters.
On erityisen tärkeää ymmärtää, että esimerkiksi matkailua ja merellä tapahtuvaa energiantuotantoa ei voida tarkastella erillisinä osina Itämerellä, jolle on keskittynyt monenlaisia meritoimintoja.
The Integrated Maritime Policy, launched in 2007, neatly dovetails with the Strategy for the Baltic Sea Region as both recognise the importance of place when putting forward policies and the knock-on effect one factor has on another.
Siihen vaikuttavat tekijät – vilkas kansainvälinen laivaväylä, herkkä ekosysteemi, energiavarat, saasteiden vaikutus jne. – ovat erottamattomasti kietoutuneet toisiinsa.
There is no question that stocks are still a matter for concern, although some are recovering.
Kalakannoista on epäilemättä edelleen syytä olla huolissaan, vaikka jotkin niistä ovat elpymässä.
Increased cooperation among the countries around the Baltic is needed to deal with the failures of the common fisheries policy as it now stands, and to show the way forward as the policy is reformed.
Itämeren ympärillä sijaitsevien maiden on lisättävä yhteistyötään nykyisen yhteisen kalastuspolitiikan laiminlyöntien korjaamiseksi ja osoitettava tietä eteenpäin politiikan uudistamisessa.
The understanding that areas such as tourism or offshore energy generation cannot be dealt with as distinct elements is particularly important for the Baltic Sea which has a concentration of marine activity: a busy international shipping lane, a fragile ecosystem, the site of energy resources and the impact of pollutants are just a few of the elements inextricably intertwined.
Koska monilla alueen strategiassa hahmotelluilla asioilla on merellinen ulottuvuus, meri- ja kalastusasioiden pääosasto tukee varauksettomasti ajatusta laajavaikutteisesta strategiasta. Se onkin esittänyt viisi keskeistä osa-aluetta, joihin olisi erityisesti keskityttävä.
Maritime industry clusters
Meriteollisuuden klusterit
Europe’s maritime industries are doing well and there is potential growth in the sector.
Eurooppalaisella meriteollisuudella menee hyvin, ja alalla on kasvupotentiaalia.
By grouping together and networking, clusters of industries can do even better.
Ryhmittymällä ja verkostoitumalla meriteollisuuden eri toimialojen klustereilla voi mennä vielä paremmin.
This is particularly important in the Baltic where markets are small and there is a mix of different activities.
Tämä on erityisen tärkeää Itämerellä, jonka markkinat ovat suppeat ja jolla harjoitetaan monia erilaisia toimintoja.
Strengthening these clusters will benefit the economy of the region and have positive, indirect effects for the EU as a whole.
Klusterien vahvistaminen hyödyttää alueen taloutta ja vaikuttaa sitä kautta myönteisesti koko EU:hun.
Fifteen percent of the world’s cargo is transported on the Baltic and this is set to double by 2015.
Viisitoista prosenttia maailman rahdista kuljetetaan Itämerellä, ja osuus todennäköisesti kaksinkertaistuu vuoteen 2015 mennessä.
Freight includes hazardous material such as oil, so safety needs to be high on the agenda.
Rahtina kuljetetaan muun muassa vaarallista materiaalia, kuten öljyä, joten turvallisuustarpeet on asetettava asialistan kärkisijoille.
Maritime surveillance is also important for fisheries, border and customs control, and crime prevention.
Merivalvonta on tärkeää myös kalatalouden, raja- ja tullivalvonnan sekä rikoksentorjunnan kannalta.