natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We can do this bymeasuring the price of a comparable and representative ‘basket’ of goods and services in each country.This figure is given not in national currency units butin a common artificial currency we call the ‘purchasing power standard’ (PPS).Comparing GDP perinhabitant in PPS gives a fair comparison of the standard of living in different countries.
Voimme tehdä tämän laskemalla vastaavan ja edustavan tavaroiden ja palvelujen kokonaisuuden eli ”ostoskorin” hinnan kussakin maassa.Tätä lukua ei ilmaista kansallisena valuuttana vaanyhteisenä keinotekoisena valuuttana, jota kutsutaanostovoimastandardiksi. Vertailemalla asukasta kohtilaskettuja, ostovoimastandardin avulla ilmaistujabruttokansantuotteita voidaan vertailla eri maidenelintasoja tasapuolisesti.
How wealthy are Europeans?
Kuinka varakkaita eurooppalaiset ovat?
All EU countries have become wealthier over the past decade, and their citizens’ standards of living haverisen appreciably.
Kaikki EU-maat ovat vaurastuneet viimeisen vuosikymmenen aikana, ja niiden kansalaisten elintaso onnoussut merkittävästi.
Ireland, a country which was relatively poor when it joined the EU, has made particularly striking progress.
Erityisen tuntuvaa edistyminen on ollut Irlannissa, joka oli suhteellisen köyhä maaliittyessään EU:hun.
European Union funding has helped achieve this, and similar progress is expected for the countries joining the European Union in 2004.
Tähän on päästy Euroopan unionin rahoituksella, ja EU:hun vuonna 2004 liittyvien maiden odotetaankehittyvän samaan tapaan.
As EU citizens become more affluent they become more active consumers, which is good news for European business.
Vaurastumisen myötä EU:n kansalaisista tulee entistä aktiivisempia kuluttajia, mikä on hyvä uutinen eurooppalaisten yritysten kannalta.
However, standards of living vary from one region toanother. One purpose of the EU’s ‘structural funds’ is to even out these differences by helping boost theeconomies of poorer regions.
Elintasot vaihtelevat kuitenkin alueittain.EU:n rakennerahastojen yhtenä tarkoituksena on tasoittaa näitä eroja edistämällä muita köyhempienalueiden taloudellista kehitystä.
GDP in PPS per inhabitant, 2001
Ostovoimastandardin avulla ilmaistu bruttokansantuote vuonna 2001
Little luxuries or essential tools?
Ylellisyystavaraa vai käyttöesineitä?
In recent years, the EU has seen a rapid increase in the use of mobile phones.
Viime vuosina matkapuhelinten käyttö on lisääntynyt nopeasti EU:n alueella.
In 1990,only about one person in every hundred used one; in 2002, the figure had risen toabout 78% and it reached 80% in 2003.
Vuonna1990 matkapuhelinta käytti vain noin joka sadas kansalainen; vuonna 2002 käyttäjiä olinoin 78 prosenttia ja vuonna 2003 peräti 80 prosenttia kansalaisista.
The EU-15 is ahead of both the United Statesand Japan in this respect – partly because European countries lead the field in manufacturing mobile phone technology.
Viidentoista jäsenvaltion muodostama EU on tässä suhteessa edellä Japania ja Yhdysvaltoja – osittain siksi,että Euroopan maat ovat johtavia matkapuhelintekniikan valmistuksen alalla.
Number of mobile phone subscribers per 100 people, 2002
Matkapuhelinliittymien lukumäärä sataa asukasta kohti vuonna 2002
B Source: Eurostat
B Lähde: Eurostat.
The ownership and use of personal computers (PCs) is also increasing in Europe, but Europeans as a whole lag well behind US citizens in owning PCs and using the internet.
Yhä useammalla eurooppalaisella on myös kotitietokone, mutta kaiken kaikkiaan Eurooppa on selvästi jäljessä Yhdysvalloista kotitietokoneiden lukumäärän ja Internetin käytön osalta.
Greater use of the internet is a key to modern education and new jobs, so one EUpriority is to get its citizens online as fast as possible and to train both school pupilsand older workers in computer skills.
Internetin lisääntynyt käyttö on nykyaikaisen koulutuksen ja uusien työpaikkojenkannalta keskeinen tekijä, joten yhtenä EU:n ensisijaisena tavoitteena on tehdä kansalaisistaan verkon käyttäjiä mahdollisimman nopeasti ja antaa sekä koululaisille ettäiäkkäille työntekijöille tietokonekoulutusta.
Number of personal computers per 100 people, 2001
Kotitietokoneiden lukumäärä sataa asukasta kohti vuonna 2001
Key facts and figures 16/03/04 12:35 Page 26
Oikeudenmukainen ja jäsenistään huolehtiva yhteiskunta
The European social model takes different forms in different countries, but all EU countries aim tobe fair and caring societies.
Eurooppalainen yhteiskuntamalli ilmenee eri tavoin eri maissa, mutta kaikkien EU-maiden tavoitteenaon oikeudenmukainen ja jäsenistään huolehtiva yhteiskunta.
They redistribute wealth through ‘social benefit’ payments, designed tonarrow the gap between rich and poor and to protect vulnerable members of society such as the sick,the elderly and the unemployed. The overall cost varies from country to country, but it is rising inthe EU as a whole, partly because people are living longer.
Ne jakavat vaurautta uudelleen sosiaalietuuksina, joiden tarkoituksena on kaventaa rikkaiden ja köyhien välisiä eroja sekä suojella muita heikommassa asemassa olevia yhteiskunnan jäseniä, kuten sairaita, vanhuksia ja työttömiä.Kokonaiskustannukset vaihtelevat maittain, mutta ne ovat EU:n alueella kaiken kaikkiaan nousussa,koska ihmiset elävät yhä vanhemmiksi.
Spending on social protection per head of population, in PPS, 2001
Ostovoimastandardin avulla ilmaistut luvut ovat vuodelta 2001.
As the population ages, a shrinking workforce is having to support an increasingnumber of senior citizens.
Ottaakseen huomioon tämän kehityssuuntauksen ja pitääkseen sosiaalimenot hallinnassa EU-maiden on uudistettava sosiaaliturvajärjestelmiään.
To take account of this trend, and to keep welfare costsunder control, EU countries are having to redesign their social protection systems.Europe’s social model has to be modernised to preserve it for future generations.
Eurooppalaista yhteiskuntamallia on uudenaikaistettava,jotta se säilyisi tuleville sukupolville.
Spending on three types of social benefits per head of population in PPS.
Kolmea sosiaalietuuksien tyyppiä koskevat menot asukasta kohti ostovoimastandardin avulla ilmaistuna.
Figures are for EU–15, 1993-2001
Tiedot koskevat 15:tä EU-maata vuosina 1993–2001.
It is an EU priority to invest heavily in education andresearch, in order to boost its competitiveness andgive Europeans the skills they need for life in the 21stcentury.
Yhtenä EU:n ensisijaisena tavoitteena on investoidakoulutukseen ja tutkimukseen, jotta EU:n kilpailukyky paranisi ja jotta eurooppalaisilla olisi taidot, joitahe tarvitsevat alkaneella vuosisadalla.
Key facts and figures 16/03/04 12:35 Page 29
Yhä useammat eurooppalaiset opiskelevat
The number of young people in full-time education, and especially the number ofstudents in higher education, has been growing in the EU as Europeans increasinglyrealise the value of gaining better qualifications.
Kokopäiväisesti opiskelevien nuorten ja erityisesti korkea-asteen koulutusta saavienlukumäärä on ollut kasvussa EU:n alueella, sillä yhä useammat eurooppalaiset oivaltavat hyvän koulutuksen arvon.
Number of full-time and part-time pupils and students, all ages (except pre-primary), in millions, 2000
Koululaisten (ilman esiopetusta) ja opiskelijoiden (mukaan lukien täysipäiväset ja osa-aikaiset) lukumäärä – kaikenikäiset – miljoonina henkilöinä vuonna 2000
Source: Eurostat/Unesco/OECD.
Lähteet: Eurostat, Unesco, OECD.
Trend in number of pupils and students (excludingpre-primary), in millions, EU-15, 1993–2000
Koululaisten ja opiskelijoiden lukumäärän kehitys (ilman esiopetusta) miljoonina henkilöinä 15 EU-maassa vuosina 1993–2000
Figures for the highest level of education (advanced stage oftertiary education) are missing for Germany.
Saksan osalta puuttuvat ylintä koulutustasoa (korkea-asteen jatkokoulutusta)koskevat tiedot.
Figures for the highest level of education (advanced stage of tertiary education) are missing for Germany.
Saksan osalta puuttuvat ylintä koulutustasoa (korkea-asteen jatkokoulutusta) koskevat tiedot.
Key facts and figures 16/03/04 12:35 Page 31
Eurooppalaisten nuorten koulutustaso on aiempaa parempi
Over the past 30 years, the educational level of the EU population as a whole hasbeen steadily rising.
EU:n väestön koulutustaso on viimeisten 30 vuoden aikana noussut tasaisesti.
Women, whose attainments were below men’s a generation ago,have now caught up or even overtaken men.
Naiset, joiden koulutustaso olimiesten koulutustasoa heikompi edellisen sukupolven aikana, ovat kuroneet miesten etumatkan kiinni taijopa menneet miesten edelle.
Percentage of the EU-15 population, in different age brackets, having completed at least upper secondary education, 2002
Vähintään ylemmän toisen asteen koulutuksen suorittaneiden osuus 15 EU-maan väestöstä ikäryhmittäin vuonna 2002
Better education means better job prospects
Hyvä koulutus takaa hyvät työnsaantimahdollisuudet
Generally speaking, and apart from retired people, the older you are the more likely you are to be in workif you live in the European Union.
Yleisesti ottaen voidaan sanoa, että mitä iäkkäämmästä EU:n alueella asuvasta henkilöstä on kyse, sitä todennäköisemmin hän käy työssä lukuun ottamatta eläkeläisiä.
But the less educated you are, the more likely you are to be unemployed,regardless of your age.
Toisaalta mitä vähemmän koulutetusta henkilöstäon kyse, sitä todennäköisemmin hän on työtön iästä riippumatta.
If you have completed tertiary education (e.g. a university degree course), you aretwice or even three times as likely to have a job as someone of your age with only primary or lower secondary schooling.
Niillä, jotka ovat suorittaneet korkea-asteenkoulutuksen (esimerkiksi korkeakoulututkinnon), työnsaanti on kaksi tai jopa kolme kertaa todennäköisempää kuin muilla samanikäisillä, jotka ovat saaneet ainoastaan perusopetusta tai alempaa toisen asteen koulutusta.
Unemployment rate, by age and educational level, EU-15, 2002
Työttömyysaste ikäryhmittäin ja koulutustason mukaan 15 EU-maassa vuonna 2002
Completed at most lower secondary education
Korkeintaan alemman toisen asteen koulutuksen suorittaneet
Completed upper secondary education
Ylemmän toisen asteen koulutuksen suorittaneet
Completed tertiary education
Korkea-asteen koulutuksen suorittaneet
These figures are indicative only, due to low sample sizes.Source:Eurostat
Nämä luvut ovat otosten pienuuden vuoksi ainoastaan suuntaa antavia.Lähde:Eurostat.
Research – key to the future
Tutkimus – avain tulevaisuuteen
Overall, EU spending on research and development (R & D) gradually declined in the period 1990–2000, so that Europe ended the decade lagging further and further behind the United States and Japan.
Kaiken kaikkiaan EU:n investoinnit tutkimus- ja kehitystoimintaan (T & K-toimintaan) pienenivät vuosina1990–2000, minkä vuoksi Eurooppa jäi vuosikymmenen loppua kohti yhä enemmän jälkeen Japanista ja Yhdysvalloista.
But R & D, especially in new technologies, holds the key to future competitiveness and jobs, which is whythe EU’s new strategy (since 2000) is to invest much more in research.
Erityisesti uuteen teknologiaan liittyvä T & K-toiminta on kuitenkin tulevaisuuden kilpailukyvyn ja työpaikkojen kannalta keskeinen tekijä, minkä vuoksi EU:n uutena strategiana (vuodesta 2000lähtien) on ollut tutkimukseen tehtävien investointien tuntuva lisääminen.
In 2001 EU spending on R & Dwas back up to 1.98% of GDP.
Vuonna 2001 Euroopan unionin T & K-menot vastasivatkin jo 1,94:ää prosenttia bruttokansantuotteesta (BKT).
Total spending on R & D as a percentage of GDP in the EU-15, Japan and the United States, 1991-2001
T & K-kokonaismenot suhteessa BKT:hen 15 EU-maassa, Japanissa ja Yhdysvalloissa vuosina 1991–2001
All figures for the EU-15 are estimates, as are the figures for the United States for 2000.Source:Eurostat and OECD.
Kaikki 15:tä EU-maata koskevat luvut ovat arvioita, samoin Yhdysvaltojen luvut vuodelta 2000.Lähteet: Eurostat ja OECD.
The share of GDP that is spent on R & D varies from one EU country to another.
EU:n alueella T & K-menojen ja BKT:n suhde vaihtelee maittain.
Some,such as Finland and Sweden, invest heavily in R & D, partly because they are marketleaders in mobile phone technology.
Jotkin maat – kuten Suomi ja Ruotsi – tekevät suuria investointeja T & K-toimintaan osittain siksi, että neovat markkinajohtajia matkapuhelinteknologian alalla.
Spending on R & D by sector, as a percentage of GDP, 2001
T & K-menot eri aloilla suhteessa BKT:hen vuonna 2001
Business sector Higher education sector
Yrityssektori Julkinen sektori
Government sector
Korkeakoulusektori
EL: 1999 data; A: 1998 data; P: 1999 data; S: 1999 data Source: Eurostat
Kreikka: tiedot vuodelta 1999; Itävalta: tiedot vuodelta 1998; Portugali: tiedot vuodelta 1999; Ruotsi: tiedot vuodelta 1999.Lähde:Eurostat.
The European Union at work
Euroopan unioni ja työelämä
Employment is a top priority for the EU.
Työllisyys on yksi EU:n ensisijaisista tavoitteista.
Its aim is tobecome the world’s most dynamic and competitiveknowledge-based economy by 2010.
Tavoitteenaon tehdä EU:sta maailman dynaamisin ja kilpailukykyisin tietoon perustuva talousalue vuoteen 2010 mennessä.
This means creating more and better jobs for EU citizens and ensuring equal opportunities so everyone who wants tocan work.
Tavoitteensaavuttamiseksi on luotava uusia ja entistä parempia työpaikkoja EU:n kansalaisille ja varmistettava yhtäläiset mahdollisuudet kaikille työtä haluaville.
The EU aims to achieve an employmentrate of 67% by January 2005 and 70% by 2010.
EU pyrkii nostamaan työllisyysasteen 67 prosenttiin tammikuuhun 2005 mennessä ja 70 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä.
How many people work in the EU?
Kuinka paljon työssä käyviä EU:n alueella on?
In Spring 2002, more than 64% of people of working age had jobs, and there were1.7 million more jobs than in Spring 2001.
Keväällä 2002 yli 64 prosentilla työikäisistä oli työpaikka ja työpaikkoja oli 1,7 miljoonaaenemmän kuin keväällä 2001.
However, the employment rate varies fromcountry to country, and often from region to region within each country.
Työllisyysaste vaihtelee kuitenkin maittain ja usein myösalueittain kussakin maassa.
It is alsodifferent for men and women.
Miesten ja naisten työllisyysasteissa on myös eroja.
Employment rate, EU–15. Spring 2002
Työllisyysaste 15 EU-maassa keväällä 2002
In June 2003, around 8.1% of the EU’s labour force were unemployed, compared to6.4% in the United States and 5.3% in Japan.
Kesäkuussa 2003 noin 8,1 prosenttia EU:n työvoimasta oli työttömänä, Yhdysvalloissapuolestaan 6,4 prosenttia ja Japanissa 5,3 prosenttia.
Overall, the unemployment rate in the EU fell during the period 1993–2001, and the EU is working hard to resume thisdownward trend.
Työttömyysaste aleni EU:nalueella vuosina 1993–2001, ja EU ponnistelee monin tavoin pitääkseen laskusuuntausta yllä.
Trend in unemployment in the EU-15, 1993-2003
Työttömyyskehitys 15 EU-maassa vuosina 1993–2003
Key facts and figures 16/03/04 12:35 Page 38
Mitä ihmiset tekevät työkseen?
In the 1950s, over 20% of people in the EU (only six countries at the time) worked in farming andaround 40% in industry.
EU:n kansalaisista yli 20 prosenttia työskenteli 1950-luvulla maatalouden ja noin 40 prosenttia teollisuuden alalla (jäsenvaltioita oli tuolloin vain kuusi).
By 2001, those figures had dropped to 4 and 29% for the EU-15.
Vuoteen 2001 mennessä nämä osuudet olivat15 EU-maassa pudonneet neljään prosenttiin ja 29 prosenttiin.
Most of the new jobs created in the EU-15 are in the services sector – which now employs two outof every three workers.
Useimmat 15 EU-maan uusista työpaikoista luodaan palvelusektorille, joka nykyään työllistää kaksikolmannesta kaikista työntekijöistä.
Many new jobs involve data processing and the use of information technologies, which hold the key to the EU’s future competitiveness.
Moniin uusiin työpaikkoihin kuuluu tietojenkäsittelyä ja tietotekniikan käyttöä, jotka ovat EU:n tulevan kilpailukyvyn kannalta keskeisiä tekijöitä.
Number of people working in agriculture (including hunting, forestry and fishing), industry and services, EU-15, 1995 and 2001.
Maatalousalalla (mukaan lukien metsästys, metsätalous ja kalastus), teollisuudessa ja palvelusektorilla työskentelevien Miljoonaahenkilöiden määrä 15 EU-maassa vuosina 1995 ja 2001.
Figures are in millions
Luvut ovat miljoonina henkilöinä.
Equal opportunities for all?
Tasa-arvoa kaikille?
In each age bracket, more men than women have jobs and this is generally true of all countries in the EU.
Kussakin ikäryhmässä miesten työllisyystilanne on naisia parempi, ja tämä pätee yleisesti ottaen kaikkiin EU-maihin.
This is sometimes due to discrimination in the workplace, sometimes the result of personal choiceor cultural traditions.
Toisinaan tämä johtuu työpaikoilla harjoitettavasta syrjinnästä, toisinaan henkilökohtaisista valinnoista tai kulttuuriperinteistä.
There is a north-south divide in the proportion of women who work.
Työssä käyvien naisten osuudessa on havaittavissa pohjoisen ja etelän välinen jako.
The lowest percentages are in southern Europe and the highest are in the north.
Vähiten työssä käyviä naisia on eteläisessä Euroopassa ja eniten pohjoisessa.
For example, in 2002, just over 42.7% of Greek womenof working age were in work, whereas the figure in both Denmark and Sweden was over 70%. Men andwomen in the EU also have different working patterns, with more women than men working part-time.
Esimerkiksi vuonna 2002 työikäisistä kreikkalaisnaisista 42,7 prosenttia kävi töissä, kun Tanskassa ja Ruotsissa vastaava luku oli yli 70 prosenttia.EU:n alueella miesten ja naisten työssä käynnissä on myös rakenteellisia eroja: osa-aikatyö on naisillayleisempää kuin miehillä.
Employment rate by age group and gender, second quarter of 2002
Työllisyysaste ikäryhmittäin ja sukupuolen mukaan vuoden 2002 toisella neljänneksellä
Unemployment rates for both men and women vary from one EU country to another.
EU:n alueella miesten ja naisten työttömyysasteet vaihtelevat maittain.
In March 2003, theunemployment rate for women was lowest in Luxembourg and highest in Spain.
Maaliskuussa 2003 naisten työttömyysaste oli alhaisin Luxemburgissa ja korkein Espanjassa.
If the EU is to be as competitive as possible and, at the same time, support tomorrow’s pensioners, it needsto increase the size of its working population.
Jos tarkoituksena on tehdä EU:sta mahdollisimman kilpailukykyinen ja samalla antaa toimeentulon mahdollisuudet tulevaisuuden eläkeläisille, työssä käyvien määrää on lisättävä.
That means attracting more women into the labour market,and keeping people of both genders working longer.
On siis saatava työmarkkinoilleyhä enemmän naisia ja pidettävä sekä miehet että naiset työelämässä nykyistä kauemmin.
The EU is making a special effort to help people of allages to find jobs and keep them.
EU haluaa erityisesti auttaa kaikenikäisiä ihmisiä löytämään työpaikkoja ja säilyttämään ne.
That includes policies to encourage part-time work and to remove conflictsbetween career and private life.
Tähän tarkoitukseen käytetään erilaisia keinoja osa-aikatyöhön kannustamiseksi sekä työelämän ja yksityiselämän välisten ristiriitojenpoistamiseksi.
Unemployment rate for men and women, March 2003
Miesten ja naisten työttömyysaste maaliskuussa 2003
Unemployment in the EU affects some regions more than others.
Työttömyyden vaikutukset EU:ssa vaihtelevat alueittain.
It is particularly bad in areas whereold industries have shut down, and in outlying regions where not enough has been invested in communications infrastructure.
Vaikutukset ovat tuntuvimpia alueilla, joillavanhoja teollisuusyrityksiä on lakkautettu, ja syrjäisillä alueilla, joilla ei ole tehty riittäviä investointeja liikenne- eikä viestintäinfrastruktuuriin.
The EU’s structural funds (about one third of the EU budget) are used tohelp regenerate areas of high unemployment, creating new jobs and improving transport links andthe environment.
EU:n rakennerahastoja (joiden osuus EU:n talousarviosta on noin kolmasosa) käytetään suurtyöttömyyden vaivaamien alueiden elvyttämiseen luomallauusia työpaikkoja, parantamalla liikenneyhteyksiä ja kohentamalla ympäristön tilaa.
Unemployment rate in EU-15 regions, 2000
Työttömyysaste 15 EU-maan eri alueilla vuonna 2000
Areas where unemploymentis 15% or more
Alueet, joilla työttömyysaste on vähintään 15 prosenttia
Areas where unemploymentis between 10% and 15%
Alueet, joilla työttömyysaste on 10–14 prosenttia
Areas where unemploymentis between 5% and 10%
Alueet, joilla työttömyysaste on 5–9 prosenttia
Areas where unemploymentis less than 5%
Alueet, joilla työttömyysaste on alle 5 prosenttia
Trade and the economy
Kauppa ja talous
One of the EU’s main aims is economic progress. Overthe last 50 years, and especially since the 1980s, a lotof work has been done to break down the barriersbetween the EU’s national economies and to create asingle market where goods, people, money and services can move around freely.
Yksi EU:n päätavoitteista on taloudellinen kehitys.Viimeisten 50 vuoden aikana ja varsinkin 1980-luvul-ta lähtien on tehty paljon työtä sen eteen, että EU-maiden väliset taloudelliset esteet saadaan poistetuksi ja luodaan yhtenäismarkkinat, joilla tavarat,ihmiset, raha ja palvelut voivat liikkua vapaasti.
Trade between EU countries has greatly increased and at the same time the EU has become a major world trading power.
EU-maiden välinen kauppa on kasvanut huomattavasti,ja samanaikaisesti EU:sta on tullut maailmanlaajuisesti merkittävä kauppamahti.
Key facts and figures 16/03/04 12:35 Page 43
Paljonko EU:n alueella tuotetaan?
Until recently, the GDP of the EU as a whole was similar to that of its main competitor, the United States.
Viime aikoihin asti EU:n bruttokansantuote on kokonaisuutena katsoen ollut samaatasoa kuin sen tärkeimmän kilpailijan eli Yhdysvaltojen.
In recent years, however, the United States has overtaken the EU - partly thanks to the internet revolution.
Viime vuosina Yhdysvallat onkuitenkin mennyt selvästi EU:n ohi, mikä on osittain Internet-vallankumouksen ansiota.
Europe is now making a special effortto catch up and to take the lead again.
Eurooppa pyrkii nyt kuromaan etumatkan kiinni ja pääsemään jälleen johtavaanasemaan.
GDP in billions of euro, 2001
BKT miljardeina euroina vuonna 2001
GDP in trillions of euro, United States and EU-15, 1991–2001 trillion
BKT biljoonina euroina Yhdysvalloissa ja 15 EU-maassa vuosina 1991–2001
Beating inflation
Inflaation torjunta
In the 1980s and early 1990s, one of Europe’s major economic problems was inflation – with prices andwages forcing each other upwards.
Yksi Euroopan suurimmista taloudellisista ongelmista 1980-luvulla ja 1990-luvun alussa oli inflaatio –hintojen nousu pakotti nostamaan palkkoja ja päinvastoin.
This made it expensive to employ people, and many firms had to layoff workers.
Tämän vuoksi oli kallista palkata työntekijöitä, ja monien yritysten oli lomautettava työntekijöitä.
To keep inflation in check, central banks had to impose high interest rates that were bad forsmall businesses and homeowners.
Pitääkseen inflaation kurissa keskuspankkien olipakko nostaa korot tasolle, joka aiheutti ongelmia pienyrityksille ja asuntovelallisille.
Over the last decade, EU governments have made a concerted effort to bring down inflation and, withit, interest rates and unemployment.
EU-maiden hallitukset ovat viimeisen vuosikymmenen aikana yhdessä pyrkineet alentamaan inflaatiota sekä sen myötä korkoja ja työttömyysastetta.
Low inflation and low interest rates were among the requirementsfor countries wishing to adopt Europe’s single currency, the euro.
Niiden maiden, jotka halusivat ottaa käyttöön Euroopan yhteisen rahan eli euron, oli saatava inflaatio ja korot riittävän alhaiselle tasolle.
The European Central Bank, whichsets interest rates throughout the euro zone, aims to keep inflation below 2%.
Euroopankeskuspankki, joka määrittelee korot euroalueella, pyrkii pitämään inflaation alle kahdessa prosentissa.
Inflation rate in the EU-15, 1990 to January 2003
Inflaatiovauhti 15 EU-maassa vuodesta 1990 tammikuuhun 2003