natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The strategy includes actions to use the Directive more effectively, boosting trade and providing SMEs with greater opportunities.
Strategiaan kuuluu direktiivin hyödyntämistä tehostavia toimia, jotka vilkastuttavat kauppaa ja lisäävät pk-yritysten liiketoimintamahdollisuuksia.
Maritime traffic is set to increase, and with huge oil tankers using the sea as a highway, the threat of accidents is very real.
Tulevia yrittäjiä voidaan auttaa parantamalla tarjolla olevia koulutuspalveluja.
Between 2000 and 2007, oil shipments into the Baltic more than doubled to reach 171 million tonnes.
Siksi strategiassa ehdotetaan eliittikorkeakoulujen ja -yliopistojen perustamista.
In difficult winter conditions the risk is heightened and ships are frequently not adequately reinforced against ice.
Näin taattaisiin laatu ja koottaisiin yhteen eri oppilaitoksissa sijaitsevat saman alan tiedekunnat ja osastot.
Organised crime also makes the region less secure.
Strategiassa myös kannustetaan ihmisiä käyttämään oikeuttaan liikkua vapaasti alueella opiskelu- tai opetustarkoituksessa.
Situated where it is, the Baltic’s crime patterns are exacerbated by the disparities in economic and social conditions.
Meriliikenne kasvaa, ja koska meri toimii suurten öljylaivojen valta-väylänä, onnettomuuksien uhka on hyvin todellinen.
To help tomorrow’s entrepreneurs there needs to be an improvement in the education services on offer, so the strategy suggests setting up an ‘Ivy League’ of colleges and universities.
Vuosina 2000–2007 öljykuljetukset Itämerelle yli kaksinkertaistuivat, ja niiden määrä on nyt 171 miljoonaa tonnia.
This would ensure quality and bring together departments in the same field, in different centres of learning.
Vaikeissa talvioloissa riski on erityisen suuri, eikä läheskään kaikkia aluksia ole riittävästi vahvistettu jäissä kulkua varten.
The focus is also on encouraging people’s right to move freely throughout the region in pursuit of knowledge or to teach.
Myös järjestäytynyt rikollisuus heikentää alueen turvallisuutta. Taloudellisten ja yhteiskunnallisten olojen erot Itämeren alueella pahentavat rikollisuutta.
MAKING THE REGION ACCESSIBLE AND ATTRACTIVE
ALUEEN SAAVUTETTAVUUDEN JA HOUKUTTELEVUUDEN PARANTAMINEN
The East and the North remain too isolated from the rest of the Union, which is, increasingly, a gateway to Asia.
Euroopan unionin itä- ja pohjoisosat ovat liian eristyksissä muusta unionista, joka on kasvavassa määrin portti Aasiasta.
Northern Finland, Sweden and the Baltic States have the lowest accessibility rates in the whole of Europe.
Pohjois-Suomi, Ruotsi ja Baltian maat ovat koko Euroopan vaikeimmin saavutettavat alueet.
Energy supply and security is also a particular concern, the region has too few links, with much reliance on imports and inadequate interconnections to ensure security.
Energiahuolto ja -varmuus aiheuttavat myös erityistä huolta, sillä alueella on vain vähän omia energialähteitä, ja se onkin riippuvainen tuonnista.
With long external borders, the region has need of coherent, crossborder measures to eliminate the trafficking of people, drugs and arms.
Alueella on pitkät ulkorajat, ja siksi siellä tarvitaan johdonmukaisia rajatylittäviä toimia ihmiskaupan sekä huumeiden ja aseiden salakuljetuksen lopettamiseksi.
Border guard exchange systems would be useful, including maritime law enforcement cooperation.
Rajavartijoiden vaihto-ohjelmista olisi hyötyä, samoin merialueiden lainvalvonnasta vastaavien viranomaisten yhteistyöstä.
The strategy’s action plan suggests ways to coordinate the fight against crime by integrating the existing organisations to help them be more cooperative.
Strategian toimintasuunnitelmassa ehdotetaan tapoja koordinoida rikosten torjuntaa lähentämällä nykyisiä organisaatioita niiden välisen yhteistyön helpottamiseksi.
It proposes joining forces to combine law enforcement, mobile patrol squads, investigation teams, intelligence teams, the sharing of equipment between services and more cooperation on the development, purchasing, deployment and use of technology.
Siinä ehdotetaan voimavarojen yhdistämistä seuraavilla aloilla: lainvalvonta, liikkuvat partioryhmät, tutkintaryhmät ja tiedusteluryhmät.
To deal with maritime risk, the action plan puts forward, among other ideas, the creation of an integrated network of reporting and surveillance systems for all maritime activities, such as maritime safety, protection of the marine environment, fisheries control, customs, border control and law enforcement.
Lisäksi ehdotetaan, että viranomaiset käyttävät yhteisiä välineitä ja laitteita ja lisäävät yhteistyötä teknologian kehittämisessä, hankkimisessa, käyttöönotossa ja käytössä.
If you intend to travel from Warsaw to Tallinn you may well prefer to fly.
Matka Varsovasta Tallinnaan sujuu kieltämättä helpoimmin lentäen.
The 36-hour train journey is certainly an unattractive prospect to those with little time to waste.
Junamatka kestää 36 tuntia eikä todellakaan houkuttele sellaista, jonka aika on kallista.
With the need for environmentally-friendly ways of travelling, trains have to become a viable alternative, so the strategy suggests achieving the Rail Baltica target of a 120 km per hour link from Warsaw to Tallinn by 2013.
Strategiassa ehdotetaankin saatettavaksi päätökseen Rail Baltica -hankkeen tavoite, joka koskee sellaisen junayhteyden rakentamista Varsovan ja Tallinnan välille vuoteen 2013 mennessä, jonka nopeus on 120 kilometriä tunnissa.
Energy is a key issue for the region – and crucial to it becoming an attractive place to live.
Näitä meritoimintoja olisivat esimerkiksi meriturvallisuus, meriympäristön suojelu, kalastuksen valvonta, tulli, rajavalvonta ja lainvalvonta.
Again, the strategy moves to boost existing measures in a practical and direct way.
Energia on alueen avainkysymyksiä, ja sillä on myös suuri merkitys alueen houkuttelevuudelle asuinpaikkana.
It sets out ways in which to complete energy interconnections between the Baltic States and the wider region by supporting the Baltic Interconnection Plan and the Sweden-Lithuania/Latvia high voltage connection.
Strategiassa ehdotetaan tässäkin olemassa olevien toimenpiteiden vahvistamista käytännöllisellä ja suoralla tavalla.
And support is not just rhetoric. €500 million will be invested by the EU in the region’s gas and electrical infrastructure.
Siinä hahmotellaan tapoja, joilla saatetaan loppuun energiaverkkojen yhteenliitännät Baltian maiden ja muun alueen välillä tukemalla
What makes the Baltic Sea so special?
Mikä tekee Itämerestä niin erityisen?
The sea’s ecosystem is unique – almost fresh water fills the northern parts which are under ice for up to half the year.
Itämeren ekosysteemi on ainutlaatuinen: sen pohjoisissa osissa vesi on lähes makeaa ja voi olla jäässä jopa puoli vuotta.
Where the North Sea meets the Baltic, at the Danish Straits, the water is salt.
Tanskan salmissa, missä Pohjanmeri kohtaa Itämeren, vesi on suolaista.
This strong contrast creates a unique ecosystem in which species are fine-tuned to respond to the degree of brackishness and only a specific selection can survive.
Tämä voimakas vastakohta luo ainutlaatuisen ekosysteemin, jossa lajit ovat täydellisesti sopeutuneet eriasteiseen murtoveteen ja jossa voivat elää vain tietyt lajit.
Such a delicate balance makes the ecosystem particularly vulnerable to changes, whether in its physical and chemical composition or in the structure of the food web.
Koska tasapaino on näin hauras, ekosysteemi on erityisen herkkä kaikenlaisille muutoksille tapahtuivatpa ne veden fyysisessä tai kemiallisessa koostumuksessa tai ravintoverkon rakenteessa.
The basin around the Baltic, which drains into the sea, is roughly four times the surface area of the sea itself.
Itämerta ympäröivä valuma-alue, josta vedet johtuvat mereen, on noin neljä kertaa niin suuri kuin meren oma pinta-ala.
Around 20% of this is used for agriculture and pasture, other areas are densely populated, so run-off and sewage treatment are key factors contributing to the generation of algal blooms.
Noin 20 prosenttia maasta on maatalous- ja laidunkäytössä, ja muut alueet ovat tiheästi asuttuja, joten valuma- ja jätevesien käsittely vaikuttavat ratkaisevasti siihen, kuinka paljon leväkukintoja meressä syntyy.
The countries bordering the sea have always been trading partners.
Itämeren ympäristövaltiot ovat aina käyneet kauppaa keskenään.
The Vikings built their trading empire around the area in the early Middle Ages, finding it rich in furs, amber, lumber and wood tar.
Viikingit rakensivat kauppaimperiuminsa varhaisella keskiajalla alueelle, joka tuotti runsaasti turkiksia, meripihkaa, puutavaraa ja puutervaa.
Between the 13th and 17th centuries the Hanseatic league made the Baltic its own, becoming the strongest economic force in Northern Europe, using the sea to establish routes.
Hansaliitto oli Itämeren alueen valtias 1200–1600-luvulla, jolloin se oli Pohjois-Euroopan vahvin talousmahti ja perusti kauppareittejään Itämerelle.
This common heritage which spans a millennium provides a base upon which to construct a strategy that will ensure the Baltic becomes a European success story, with a future as prosperous and dynamic as its past.
Tämän yli tuhatvuotisen yhteisen perinnön pohjalle voidaan rakentaa strategia Itämerestä muuttamisesta eurooppalaiseksi menestystarinaksi, jonka tulevaisuus on yhtä vauras ja dynaaminen kuin sen menneisyyskin.
Former Member of the European Parliament
Entinen Euroopan parlamentin jäsen
Christopher Beazley is a founder member of the Baltic States Inter Group and has been actively involved in the development of the Strategy for the Baltic Sea Region.
Christopher Beazley on Itämeren aluetta käsittelevän laajennetun työryhmän perustajajäsen, ja hän on osallistunut aktiivisesti Itämeren alueen strategian laadintaan.
• Ensuring that the strategy is correctly implemented as such and not simply as a series of unconnected projects.
• Strategian moitteettoman toteutuksen varmistaminen niin, ettei se jää vain sarjaksi erillisiä hankkeita.
A strategy builds momentum as one action leads to another and the public, the rest of Europe and those outside the EU understand the significance of the process.
Strategia saa vauhtia siitä, että yksi hanke johtaa toiseen ja että kansalaiset, muu Eurooppa sekä EU:n ulkopuoliset maat ymmärtävät prosessin merkityksen.
The strategy represents a turning point for the Baltic Sea Region.
Strategia merkitsee käännekohtaa Itämeren alueella.
In 10 years’ time, what do you most hope will have changed?
Minkä toivotte muuttuvan eniten seuraavan kymmenen vuoden aikana?
• Making sure that the ‘governance’ of the strategy enjoys political direction from the Government leaders of the eight littoral states, and that the Council, Commission, Parliament and the Regional and Local Authorities directly involved liaise effectively and ensure transparency and public participation.
• Sen varmistaminen, että strategiaa ”hallinnoidaan” kahdeksan rantavaltion hallitusten päämiesten poliittisessa ohjauksessa ja että hallinnointiin suoraan osallistuvat neuvosto, komissio, parlamentti sekä alue- ja paikallisviranomaiset ovat tiiviissä yhteistyössä ja huolehtivat avoimuudesta ja kansalaisten osallistumisesta.
• That the current disparity of economic performance and prospects of the eight littoral states will have been replaced by an effective EU Single Market.
• Että kahdeksan rantavaltion väliset nykyiset erot taloudellisessa suorituskyvyssä ja talousnäkymissä on korvattu tehokkailla EU:n sisämarkkinoilla.
What are the biggest obstacles to successful implementation of the strategy in your opinion?
• Että Itämeren ekologinen tasapaino on palautettu.
• That the ecological health of the Baltic Sea will have been restored.
Mitkä ovat mielestänne suurimmat esteet, jotka voivat haitata strategian onnistumista?
• That the natural harmony – economic, environmental, social, political and cultural – which existed for centuries prior to the Hitler/Stalin, Molotov/Ribbentrop Pact, will have been restored.
• Että alueelle on palautettu se luontainen – taloudellinen, ympäristöllinen, sosiaalinen, poliittinen ja kulttuurinen – harmonia, joka siellä vallitsi vuosisatojen ajan ennen Hitlerin ja Stalinin sopimusta, joka tunnetaan myös Molotov–Ribbentrop -sopimuksena.
Although the strategy must be seen as a whole – each element interacting with the rest – culture and education are probably the most difficult areas.
Strategiaa on tarkasteltava kokonaisuutena, jonka eri osat vaikuttavat toisiinsa, mutta vaikeimpia osa-alueita ovat todennäköisesti kulttuuri ja koulutus.
The Parliament’s EU-Baltic Strategy has identified a number of specific action areas: student/teacher exchanges – understanding the common EU-Baltic heritage, university/industry joint research programmes, and tourism potential.
Parlamentin EU–Itämeri-strategiassa on määritelty joitakin erityisiä toiminta-aloja, joita ovat opiskelija- ja opettajavaihto, EU:n ja Itämeren yhteisen perinnön ymmärtäminen, korkeakoulujen ja teollisuuden yhteiset tutkimusohjelmat ja matkailupotentiaali.
The issues that need to be addressed in the region and the sea itself are complex.
Itämeren alueen ja itse Itämeren ongelmat ovat monimutkaisia.
What problems do you anticipate will be the most challenging?
Mitkä ongelmat ovat oman arvionne mukaan kaikkein haastavimpia?
Culturally, the importance of song, music, history, literature, legend and the arts in general cannot be undervalued and should be promoted worldwide.
Kunnianhimoisin ehdotus on sellaisen kansainvälisen huipputason Itämeri-yliopiston perustaminen, joka kilpailisi tasavertaisesti Yhdysvaltojen ja EU:n merkittävien yliopistojen kanssa.
• Satisfactorily overcoming and compensating for half a century’s dislocation of the Baltic Sea Region by the Cold War division of Europe.
• Se, että voitetaan ja korvataan Itämeren alueella puoli vuosisataa kestänyt hajaannus, jonka Euroopan jakautuminen kylmän sodan aikana aiheutti.
Although the strategy must be seen as a whole – each element interacting
Myöskään kulttuuria – laulun, musiikin, historian, kirjallisuuden, tarujen ja ylipäätänsä taiteiden merkitystä – ei saa aliarvioida, vaan sitä pitäisi tehdä tunnetuksi kaikkialla maailmassa.
“ with the rest – culture and education are probably the most difficult areas.
Strategiaa on tarkasteltava kokonaisuutena, jonka eri osat vaikuttavat toisiinsa, mutta vaikeimpia osa-alueita ovat todennäköisesti kulttuuri ja koulutus.
Swedish Minister of European Affairs
Ruotsin EU-ministeri
How will the Baltic Sea Strategy be processed during the Swedish Presidency?
Miten Itämeren alueen strategia etenee Ruotsin puheenjohtajakaudella?
The Baltic Sea Strategy will be presented at the General Affairs & External Relations Council meeting in July and the European Council will adopt it at the October summit, so that it will be ready for implementation as soon as possible after that. For two days, 17-18 September, the Swedish presidency will host a ministerial conference in Stockholm on the theme of macroregional cooperation. Today, eight of the states in the Baltic Sea Region are members of the European Union and integrated in the internal market of the Union.
Itämeren alueen strategia esitellään yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston istunnossa heinäkuussa, ja Euroop-pa-neuvosto hyväksyy sen lokakuussa järjestettävässä huippukokouksessa.
This has contributed to the positive development in the region since the beginning of the 1990s.
Strategiaa voidaan alkaa toteuttaa mahdollisimman pian sen jälkeen.
However considerable challenges remain that we need to face together and solve in close cooperation.
Puheenjohtajamaa Ruotsi isännöi Tukholmassa 17.–18. syyskuuta järjestettävää kaksipäiväistä ministerikonferenssia, jonka aiheena on suuralueyhteistyö.
In 10 years’ time, I hope the strategy will have contributed to deepened integration and competitiveness in the Baltic Sea Region, and that the Baltic Sea will be much healthier than today.
Toivon, että strategia on kymmenen vuoden kuluttua syventänyt yhdentymistä ja vahvistanut Itämeren alueen kilpailukykyä ja että Itämeri on paljon terveempi kuin nykyään.
It is important that we make sure that the measures taken to boost growth in the Baltic Sea Region do not counteract the actions taken to improve the state of the Baltic Sea.
Meidän on tärkeä varmistaa, että Itämeren alueen kasvua tukevilla toimenpiteillä ei tehdä tyhjäksi Itämeren tilan kohentamiseksi toteutettuja toimia.
The economic crisis should not be seen as a threat to the state of the Baltic Sea, but as an opportunity to transform the region into a sustainable and eco-efficient one.
Talouskriisiä ei saisi pitää uhkana Itämeren tilalle vaan mahdollisuutena muuttaa alue kestäväksi ja ekotehokkaaksi.
It is also important that the Baltic Sea countries themselves assume ownership when it comes to implementing concrete measures.
On myös tärkeää, että Itämeren maat ottavat itse vastuun konkreettisten toimenpiteiden toteuttamisesta.
Further, the strategy should not replace or duplicate, but rather be complementary to existing cooperation.
Strategia ei liioin saa korvata nykyistä yhteistyötä eikä olla sen kanssa päällekkäistä, vaan sen pitäisi pikemminkin täydentää sitä.
Another challenge is to anchor the strategy at the local and regional level.
Aivan oma haasteensa on strategian kytkeminen paikallis- ja aluetasolle.
Do the Baltic Sea Strategy and its action plan, as you understand it, meet your expectations?
Vastaako Itämeri-strategia ja sen toimintasuunnitelma omia odotuksianne?
Can it ensure achieving the goal of making the region prosperous, attractive, accessible, environmentally clean and secure?
Voidaanko sillä muuttaa alue menestyväksi, vetovoimaiseksi, helppopääsyiseksi, ympäristöä säästäväksi ja turvalliseksi?
Well, first of all, it is a first-time exercise for all of us and the matter is very complex.
Tämä on ensinnäkin lajissaan ensimmäinen hanke meille kaikille, ja asia on hyvin monimutkainen.
It is also difficult to strike a proper balance between the ambition of individual countries or regions and the overall goals of the Baltic as a whole.
On myös vaikea löytää oikea tasapaino yksittäisten maiden tai alueiden päämäärien ja koko Itämeren alueen kokonaistavoitteiden välillä.
To have an effective strategy for the Baltic Sea Region is quite an ambitious goal, but to be successful we have to aim for the stars.
Itämeren aluetta koskeva tehokas strategia on jo sinänsä melko kunnianhimoinen tavoite, mutta sen onnistumiseksi meidän on kurkotettava tähtiin.
What we would like to have in 10 years’ time is a genuinely integrated strategy for this macro-region.
Haluamme kymmenen vuoden aikana saada aikaan aidosti yhtenäistetyn strategian tätä suuraluetta varten.
A strategy that, among other things, promotes the transport connections between areas within the region and also outside, to southern Europe and Asia.
Strategialla edistetään muun muassa liikenneyhteyksiä alueen eri osien välillä ja myös alueen ulkopuolelle, eteläiseen Eurooppaan ja Aasiaan.
In order to achieve this, we cannot concentrate on only parts of the region.
Tämän päämäärän saavuttamiseksi emme voi keskittyä ainoastaan alueen tiettyihin osiin.
When looking at the document – I mean the draft version we have seen so far – we might be disillusioned by the fact that we don’t see a well grounded, comprehensive strategy covering the whole of the Baltic Sea Region.
Kun asiakirjaa tarkastelee – ja tarkoitan tässä sen luonnosta, joka meillä on toistaiseksi käytössä – saattaa tuntea pettymystä siitä, että siinä ei ole esitetty perusteltua, kokonaisvaltaista strategiaa, joka kattaisi koko Itämeren alueen.
Instead, we have a set of flagship projects with no clear selection criteria or obvious role.
Siinä esitellään sen sijaan joukko lippulaivahankkeita, joille ei ole esitetty selkeitä valintakriteerejä tai ilmeistä tehtävää.
Another important goal is to have energy security, which means proper supply and distribution diversity.
Toinen tärkeä päämäärä on saada alueelle energiavarmuus, joka tarkoittaa kunnollista energiahuoltoa ja monipuolista jakelua.
We also need a competitive and innovative region – and this also requires the region to be looked at as a whole.
Alueelle tarvitaan myös kilpailukykyä ja innovointia – ja myös tämän vuoksi aluetta on tarkasteltava kokonaisuutena.
We need to have well balanced solutions covering the whole region and not just spots of innovation here and there.
Tarvitaan tasapuolisia ratkaisuja, jotka koskevat koko aluetta, eikä vain innovatiivisia paikkoja siellä täällä.
What is surprising also is that in the strategy for the maritime region, we do not touch on the maritime economy at all – leaving out ports and shipyards.
Hämmästyttävää on myös se, että vaikka strategia koskee merialuetta, siinä ei lainkaan käsitellä meritaloutta, vaan satamat ja telakat on jätetty pois.
It might also be surprising to see that even though the document mentions tourism, it totally lacks rich cultural aspects – culture is our roots as well as an important element of good development and living conditions.
Lukijaa saattaa hämmästyttää lisäksi se seikka, että vaikka asiakirjassa mainitaan matkailu, siinä ei ole esitetty lainkaan kulttuurinäkökohtia – kulttuurissa on juuremme, ja se on tärkeä osa hyvää kehitystä ja hyviä elinoloja.
Finally, as a result of our work implementing the strategy’s action plan, the Baltic Sea Region should become a more attractive place for people to live, study and invest.
Strategian toimintasuunnitelman toteuttamistyön tuloksena Itämeren alueen on myös muututtava houkuttelevammaksi asuin- ja opiskelupaikaksi ja investointikohteeksi.
The issues that need to be addressed in the region and the sea itself are complex.
On niin ikään vaikeaa kuvitella, että mikään strategia saataisiin onnistuneesti toteutettua ilman asianmukaista rahoitusta.
What problems do you anticipate will be the most challenging?
Ymmärrän kyllä, että olemme vasta pitkän prosessin alussa ja että vielä on aikaa tehdä parannuksia tähän mennessä tehtyyn hyvään työhön.
Finally, it is difficult to imagine the successful implementation of any strategy without proper funds allocated to it.
Tietenkin myös toissijaisuus- ja avoi- muussäännösten on oltava aina etusijalla.
But we understand that it is just the beginning of a long process and that we still have time to improve on the good work done up to now.
Itämeren alueen ja itse Itämeren ongelmat ovat monimutkaisia.
Of course, subsidiarity and transparency rules must also always be at the forefront.
Mitkä ongelmat ovat oman arvionne mukaan kaikkein haastavimpia?
Given the situation now, one of the biggest challenges will be to bridge the existing gaps within the Baltic Sea Region.
Yksi tämän hetken suurimpia haasteita on Itämeren alueen eri osien välisten kuilujen poistaminen.
To achieve this, we have to combine continued investments in what is still lacking in the less developed regions, mainly infrastructure, with developing the ambitious goals of making the whole region innovative and an important centre for knowledge and education.
Sen vuoksi meidän on tehtävä jatkuvia investointeja vähemmän kehittyneisiin alueisiin poistaaksemme lähinnä infrastruktuuria koskevia puutteita ja samalla laadittava kunnianhimoisia päämääriä siitä, miten koko alueesta tehdään innovatiivinen ja tärkeä osaamis- ja koulutuskeskus.
Another big problem I anticipate is ensuring a sufficient level of involvement from Russia.
Toinen suuri ongelma on todennäköisesti Venäjän saaminen riittävästi mukaan.
Without this, success on a good, neighbourly partnership basis will be very difficult.
Ilman Venäjää on erittäin vaikea luoda hyvä ja ystävällinen kumppanuuspohja.
I also believe that in order for the region to be successful, we need a stronger feeling of Baltic identity and we also need to co-operate in all aspects within the region.
Alueen menestyminen edellyttää mielestäni myös voimakkaampaa Itämeriidentiteettiä, ja meidän on myös tehtävä yhteistyötä alueen kaikilla osa-alueilla.
Of course, this does not mean we should close ourselves off from other parts of the world.
Tämä ei tietenkään tarkoita, että meidän pitäisi sulkeutua maailman muilta mailta.
One of the biggest challenges will be to bridge the existing
Talouskriisiä ei saisi pitää uhkana Itämeren tilalle.