natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The issue of access to high quality healthcare also for all vulnerable groups was discussed in the Joint Report on Social Inclusion agreed at Laeken in December 2001.World Health Report – 2002: Reducing risks, promoting healthy life.See the DG Health and Consumer Protection report "The health status of the European Population" EC 2001.The DALY or Disability-Adjusted Life Year is a measure to quantify the burden of disease, which takes into account years of life lost due to premature mortality and years lived with a disability of specified severity and duration.
Korkealaatuisen terveydenhuollon saatavuutta myös kaikille heikossa asemassa oleville ryhmille käsiteltiin Laekenissa joulukuussa 2001 hyväksytyssä yhteisessä raportissa sosiaalisesta osallisuudesta."World Health Report 2002: Reducing risks, promoting healthy life".Katso terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston raportti ”The health status in the European Union” (”Terveydentila Euroopan unionissa”),Euroopan komissio 2001.DALY-suureella (Disability-Adjusted Life Year) (Toimintarajoitteisuusmukautettu elinvuosi)) kvantifioidaan sairauden aiheuttamaa rasitetta: Huomioon otetaan ennenaikaisen kuoleman aiheuttama elinvuosien menetys sekä tietynasteisen ja tietynpituisen sairauden kanssa eletytvuodet.
One DALY (lost) is thus one lost year of healthy life.
Yksi (menetetty) DALY-yksikkö on yksi menetetty vuosi terveenä.
Generally speaking, mortality rates from injuries, especially road traffic accidents, drowning and fires, andfrom homicides and suicides, are also higher in thesecountries, which may in part be attributed to patternsof alcohol consumption.
Alkoholin kulutus on toinen elintapoihin liittyvä tekijä,joka on taustalla monissa kuolemantapauksissa. Alkoholion todennäköisesti merkittävämpi tekijä äkillisten sydän-kuolemien35ja kirroosin suuressa määrässä Keski- ja Itä-Euroopan liittyvissä valtioissa kuin EU:ssa.
Health care systems are important for health outcomes and the economy in all Member States...
Terveydenhuoltojärjestelmät ovat tärkeitä terveystuloksille ja taloudelle kaikissa jäsenvaltioissa…
Health care systems in Europe rely on a mix of fundingsources.
Euroopan terveydenhuoltojärjestelmät ovat riippuvaisiaerilaisista rahoituslähteistä.
Most funding in all Member States is publicexpenditure (on average 75%) raised through taxationand social health insurance contributions.
Suurin osa (keskimäärin 75prosenttia) rahoituksesta kaikissa jäsenvaltioissa on peräisin julkisista menoista, jotka kerätään veroilla ja sosiaalivakuutusmaksuilla.
Privateexpenditure (from out-of-pocket payments and privatehealth insurance) accounts for less than 30% of totalhealth expenditure, except in Greece, Italy and Portugal.
Yksityisten menojen (palvelujenkäyttäjiltä perittävien maksujen ja yksityisten sairausvakuutusten) osuus terveyteen liittyvistä kokonaismenoistaon alle 30 prosenttia, paitsi Kreikassa, Italiassa ja Portugalissa.
The share of out-of-pocket payments withinthe overall EU health expenditure increased slightlyduring the 1990s and in 1998 the EU average was 16%.In Italy and Portugal the share of out-of-pocket payments in total health expenditure is higher than 30%.
Palvelujen käyttäjiltä perittävien maksujenosuus terveyteen liittyvistä kokonaismenoista EU:ssanousi hieman 1990-luvulla, ja vuonna 1998 EU:n keskiarvo oli 16 prosenttia.
Itseems that, contrary to expectations, cost shifting to private sources of funding has not restrained the growthof overall health expenditure.
Italiassa ja Portugalissa palvelujenkäyttäjiltä perittävien maksujen osuus terveyteen liittyvistä kokonaismenoista on yli 30 prosenttia.
...and for long term care.
...ja pitkäaikaishoitoon.
Health care systems are important for combating illhealth and contribute significantly to health outcome.Moreover, the weight of the health and long-term caresector in the economy and employment is considerable.
Terveydenhuoltojärjestelmät ovat merkittäviä sairauksien torjunnassa, ja ne vaikuttavat merkittävästi terveystuloksiin.
On average, employment in the health and socialservices sector of the fifteen Member States is almost10% of overall employment.
Terveydenhuolto- ja pitkäaikaishoitoalalla onlisäksi huomattava painoarvo taloudessa ja työllisyydessä.Terveys- ja sosiaalipalvelualan osuus kaikista työpaikoista EU:n 15 jäsenvaltiossa on lähes 10 prosenttia.
The health sector is also avery dynamic and quickly developing sector of the economy with a substantial potential for contributing further to economic growth and employment opportunities.
Terveysalaon myös erittäin dynaaminen ja nopeasti kehittyvä taloudenala, jolla on huomattavat mahdollisuudet lisätä entisestään talouskasvua ja työllisyyttä.
The health and social work sector contributed to18% of net employment creation in the EU between1995-200136.
Terveys- ja sosiaalialan osuus EU:n nettotyöllisyyden kasvusta oli 18 prosenttia vuosina 1995–2001.37
It is difficult to establish both costs and national trendsfor long-term (or tertiary) care because these servicesare often divided between different public structuresand budgets – normally between the health budget andthe budget for social services.
Pitkäaikaishoidon kustannuksia ja kansallisia suuntauksiaon vaikea selvittää, koska nämä palvelut jakaantuvatusein erilaisiin julkisiin rakenteisiin ja talousarvioihin –yleensä terveydenhuollon talousarvioon ja sosiaalipalvelujen talousarvioon.
The best available estimates of public expenditure on long term care point toan EU weighted average of 1.3% of GDP in 2000 and aspan from 0.7% in France, Ireland, Austria up to 3% in Denmark and 2.8% in Sweden38.
Parhaat saatavilla olevat arviot pitkäaikaishoitoon liittyvistä julkisista menoista viittaavatsiihen, että EU:n painotettu keskiarvo oli 1,3 prosenttia BKT:stä vuonna 2000 ja että osuus vaihtelee Ranskan,Irlannin ja Itävallan 0,7 prosentista Tanskan 3 prosenttiinja Ruotsin 2,8 prosenttiin.38
…which despite great differences in the organisation of health care face similar challenges.
…joilla on samanlaisia haasteita huolimatta terveydenhuollon järjestämisessä olevista suuristaeroista.
The organisation of long-term care for the elderlyshows considerable variations between Member States.Denmark has a high number of beds devoted to longterm nursing care whereas the Mediterranean Member States are considerably below the EU average; this isrelated to the differing role played by family networksproviding informal care.
Vanhusten pitkäaikaishoidon organisaatiossa on huomattavaa vaihtelua jäsenvaltioiden välillä. Tanskassa on paljonpitkäaikaishoitoon varattuja vuodepaikkoja, kun taas Välimeren alueen jäsenvaltioissa niitä on selvästi alle EU:nkeskitason; tämä liittyy perheverkostojen erilaiseen rooliinepävirallisen hoidon tarjoamisessa.
The sector is undergoing rapidchanges as services are being reorganised or innovatedin northern and central Member States and expanded inthe south, partly because of the changes in family patterns.
Alalla tapahtuu nopeita muutoksia, kun palveluja järjestetään uudelleen taiuudistetaan Pohjois- ja Keski-Euroopan jäsenvaltioissa janiitä laajennetaan etelässä osittain perherakenteidenmuutosten takia.
Non-profit organisations play an increasing rolein the health and social services sectors.
Voittoa tavoittelemattomilla yhteisöilläon yhä suurempi rooli terveys- ja sosiaalipalvelualalla.
There is a large diversity among Member States in theway health care systems are organised, regulated,financed, delivered and utilised.
Terveydenhuoltojärjestelmien organisaatiossa, sääntelyssä,rahoituksessa, toteutuksessa ja käytössä on suuria erojajäsenvaltioiden välillä.
Nevertheless, thereare many similarities in the problems health care systems have to tackle.
Terveydenhuoltojärjestelmienongelmissa on kuitenkin paljon yhtäläisyyksiä.
Population ageing constitutesone particularly important common challenge.Securing access for all to high quality sustainablehealth and long term care even at the height of population ageing is generally perceived as the commongoal that Member States are striving for in theirhealth care policies.
Väestönikääntyminen on erityisen merkittävä yhteinen haaste.Korkealaatuisen ja kestävän terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon turvaamista kaikille myös väestön ikääntymisenhuippuvaiheessa pidetään yleisesti yhteisenä tavoitteena,johon jäsenvaltiot pyrkivät terveydenhuoltopolitiikassaan.
Member States spend substantial amounts onhealth care...
Jäsenvaltiot käyttävät huomattavia summia terveydenhuoltoon...
In 1999 the share of total health expenditures in GDPvaried between 10.3% in Germany and 6.1% in Luxembourg, with a weighted average of 8.4%.
Terveydenhuoltopalvelujen sisällä perusterveydenhuollon,toisen asteen terveydenhuollon ja kolmannen asteen ter-veydenhuollon39välinen tasapaino on vähitellen muuttunut.
Totalhealth care expenditure as a proportion of Gross Domestic Product is presently highest in Germany, followed by France and Belgium.
Toisen asteen (lähinnä sairaalapotilaiden) terveydenhuollon merkitys on laskenut pääasiassa terapeuttisen hoidon edistymisen sekä perushoidon ja päivähoidon parannusten takia.
In the USA, total expenditure on health reaches 13% of GDP in 2000, with apublic share of 44%37. In Canada the figures are moresimilar to the EU average, with health expenditure 9.1%of GDP, and a public share of 71%.
Tämä on lisännyt tarvetta terveydenhuollonhajauttamiseen ja sidosryhmien uudenlaiseen koordinointiin kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla.Valtion, markkinoiden ja voittoa tavoittelemattoman sektorin muuttuvat suhteet terveydenhuoltoalalla sekä yksityisen sektorin osuuden kasvu aiheuttavat uusia haasteita,jotka liittyvät terveydenhuollon sääntelyyn ja toteutukseen sekä tasapuolisuustavoitteiden saavuttamiseen.
Secondary (mainly hospital in-patient) care hasdeclined in importance mainly due to progress in therapeutic treatments and improvements in primary careand day care.
Vuonna 1999 terveyteen liittyvien kokonaismenojenosuus BKT:stä vaihteli Saksan 10,3 prosentista Luxemburgin 6,1 prosenttiin, ja painotettu keskiarvo oli8,4 prosenttia.
This raised the need for a greater decentralisation of health care provision and for new coordination between the stakeholders at national, regionaland local levels. The changing relationships betweenthe state, the market and the non-profit sector in healthcare, with a growing share for the private sector, raisesnew challenges in terms of regulating and managinghealth care provision and achieving equity objectives.
Terveydenhuollon kokonaismenojenosuus bruttokansantuotteesta on nykyisin korkein Saksassa, ja seuraavina tulevat Ranska ja Belgia.Yhdysvalloissa terveyteen liittyvät kokonaismenot olivat13 prosenttia BKT:stä vuonna 2000 ja julkisten menojenosuus 44 prosenttia.38Kanadassa luvut ovat lähempänä EU:n keskiarvoa eli terveysmenot ovat 9,1 prosenttia BKT:stä ja julkisten menojen osuus 71 prosenttia.
Britton, A. & McKee, M. 2000 'The relationship between alcohol and cardiovascular disease in Eastern Europe' Journal of Epidemiological Community Health 2000, 54: 328-332.Employment in Europe, 2002.OECD Health Data - 2002.Budgetary Challenges posed by ageing populations - Economic Policy Committee (2001).Secondary care covers the hospital in-patients services; tertiary care covers long term care. 18
Britton, A. & McKee, M., "The relationship between alcohol and cardiovascular disease in Eastern Europe" (”Alkoholin sekä sydän- ja verisuonitautien yhteys Itä-Euroopassa”), Journal of Epidemiological Community Health 2000, 54: 328–332."Employment in Europe 2002" (Työllisyys Euroopassa 2002)."OECD Health Data 2002"."Budgetary Challenges posed by ageing populations" (”Ikääntyvän väestön asettamat budjettihaasteet”) - Talouspoliittinen komitea (2001).Toisen asteen terveydenhuolto kattaa sairaalapotilaspalvelut; kolmannen asteen terveydenhuolto kattaa pitkäaikaishoidon. 18
Most Member States are ensuring universality ofaccess...
Useimmat jäsenvaltiot varmistavat yleisen saatavuuden...
In theory, entitlements to healthcare benefitshave remained universal with comprehensive coveragein most countries.
Teoriassa oikeudet terveydenhuoltoetuuksiin ovat edelleen yleisiä ja kattaviauseimmissa maissa.
In practice however, services are ratio- ned and informal payments are not uncommon44.
Käytännössä palveluja kuitenkinsäännöstellään, eivätkä epäviralliset maksut ole harvinai- sia.44
Thereis a certain trend towards the privatisation of healthcare provision in a number of the acceding States.
Joissakin liittyvissä valtioissa on tietynlainen suun- taus kohti terveydenhuollon yksityistämistä.
Thisis accompanied by more private resources being devoted to health both through out-of-pocket payments andthrough risk coverage by private health insurance.
Samalla terveyteen suunnataan yhä enemmän yksityisiä varoja sekäpalvelujen käyttäjiltä perittävien maksujen muodossaettä kattamalla riskit yksityisellä sairausvakuutuksella.
Future challenges to health care systems
Terveydenhuoltojärjestelmien tulevathaasteet
Universal or near universal rights to health care arefound in every Member State.
Kaikissa jäsenvaltioissa on yleiset tai lähes yleiset oikeudetterveydenhuoltoon.
This has been a majorachievement within the EU in recent decades.
Tämä on ollut merkittävä saavutus EU:ssa viime vuosikymmenten aikana.
With theintroduction of universal coverage in January 2000,France now joins Denmark, Finland, Greece, Ireland,Italy, Luxembourg, Portugal, Sweden and the UK in providing universal statutory health coverage significantlyreducing the risk of social exclusion from health services.
Tammikuussa 2002käyttöön otetun yleiskattavuuden ansiosta myös Ranskassaon nyt Tanskan, Suomen, Kreikan, Irlannin, Italian,Luxemburgin, Portugalin, Ruotsin ja Yhdistyneen kuningaskunnan ohella yleinen lakisääteinen terveysvakuutus, jokavähentää merkittävästi terveyspalvelujen saatavuuteen liittyvää sosiaalisen syrjäytymisen riskiä.
In comparison, in the USA it is estimated that 40million Americans or 14% of the population have nohealth insurance40.
Yhdysvalloissa puolestaan arvioidaan, että 40 miljoonalla amerikkalaisella tai 14prosentilla väestöstä ei ole sairausvakuutusta.40
Health care systems face new challenges to theirfinancial sustainability, quality and accessibility...
Terveydenhuoltojärjestelmien taloudelliseen kestävyyteen, laatuun ja saatavuuteen kohdistuu uusiahaasteita, joihin ovat syynä yhteiskunnallinen murros ja kasvavat odotukset…
However, in spite of the universal or near universal character of statutory health insurance coverage, problemsof access associated with various gaps in coverage persist across Member States.
Lakisääteisen sairausvakuutuksen yleisestä tai lähesyleisestä kattavuudesta huolimatta jäsenvaltioissa onkuitenkin edelleen saatavuusongelmia, jotka liittyvätkattavuudessa oleviin aukkoihin.
These problems arise in twoways: as a consequence of the exclusion of particulartreatments from statutory health insurance coverage, oras a consequence of increasing reliance on user charges.
Nämä ongelmat ovatkahdenlaisia: niihin ovat syynä tiettyjen hoitomuotojenjättäminen lakisääteisen sairausvakuutuksen ulkopuolelle tai lisääntynyt riippuvuus käyttäjämaksuista.
...and developing quality standards.
...ja kehittävät laatustandardeja.
Most Member States have made progress in establishingquality standards for health care41.
Useimmat jäsenvaltiot ovat edistyneet terveydenhuollon laatustandardien luomisessa41.
However, this hasproved to be difficult in some areas, for example withoutpatients, and in relation to the introduction of outcome related standards.
Tehtävä on kuitenkinosoittautunut vaikeaksi tietyillä aloilla, esimerkiksipoliklinikkapotilaiden kohdalla ja tuloksiin liittyvienstandardien osalta.
Pressures to improve the quality of care experienced by patients have continued togrow, as have pressures to contain costs.
Paineet potilaiden saaman hoidonlaadun parantamiseksi ovat edelleen kasvaneet, kutenmyös paineet kustannusten hillitsemiseksi.
Increasing awareness that spending on inefficient technologies imposes opportunity costs on other patients has contributedto an increase in the demand for evidence on the budgetary impact and cost-effectiveness of interventions aspart of health technology assessment.
Kasvava tietoisuus siitä, että varojen käyttäminen tehottomiinmenetelmiin aiheuttaa vaihtoehtokustannuksia muillepotilaille, on osaltaan lisännyt vaatimuksia, jotka koskevat toimenpiteiden talousarviovaikutusten ja kustannustehokkuuden selvittämistä osana terveydenhuollonmenetelmien arviointia.
Quality evaluation of health care delivery can be found in one form oranother in all EU countries42.
Terveydenhuollon toteutuksenlaatuarviointi löytyy jossakin muodossa kaikista EU-maista42.
Policy makerswill also have to address the new structural trend ofrising expectations from health care consumers.
Liittyvien valtioiden ja ehdokasmaiden tilanteissaon eroja.
Changesin lifestyles, patterns of work, incomes, educationallevels and family structures are altering people's attitudes towards health care.
Terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon tarve on kasvanutviime vuosikymmenten aikana lähinnä lääketieteellistentekniikkojen ja hoitomuotojen kehityksen sekä vaurastuneiden yhteiskuntien kasvavien odotusten takia.Päättäjien on myös vastattava uuteen rakenteelliseensuuntaukseen eli terveydenhuollon kuluttajien kasvaviinodotuksiin.
The information society alsobrings instant access to knowledge about the latest possible treatments to anyone with access to the Internet:health-related websites are among the most visited onthe Internet.
Muutokset elintavoissa, työmuodoissa, tuloissa, koulutustasossa ja perherakenteissa muuttavat myösihmisten asenteita terveydenhuoltoon.
There is widespreadevidence of a desire for greater choice and more individualised services, along with access to a wider range ofmedical treatments – including those beyond the traditional boundaries of health care systems.
Lisäksi tietoyhteiskunta tuo tiedot uusista mahdollisista hoitomuodoistavälittömästi kaikkien niiden ulottuville, joilla on Internetyhteys: terveysaiheiset www-sivustot ovat Internetin suosituimpia.
As a consequence, it is important to correctly assess and address theunderlying health needs of the population, as this cancontribute to the elimination of ineffective, or evendetrimental, health services from being administered.
Muuttuviin asenteisiin sisältyy kasvava tietoisuuspotilaiden oikeuksista ja velvollisuuksista, syrjinnän entistävähäisempi suvaitseminen sekä kunnioituksen väheneminen terveydenhuoltoalan ammattilaisia kohtaan.
New technologies can also reduce the costs of treating certain diseases, but they may raise expenditure if they treat conditions for which no treatments or only less effective treatments were previously available, or if they are prescribedfor conditions for which cheaper treatment alternativesexist.
On saatulaajaa näyttöä siitä, että halutaan lisää valinnanvaraa jaentistä yksilöllisempiä palveluja sekä entistä laajempaalääketieteellisten hoitomuotojen valikoimaa – myös sellaisia hoitomuotoja, jotka eivät perinteisesti ole kuuluneetterveydenhuoltojärjestelmiin.
The impact of new technologies on future healthcare expenditure is difficult to predict, but a more syste-
Täten on tärkeätä arvioidaoikein taustalla olevat väestön terveystarpeet ja vastataniihin oikein, koska tämä voi osaltaan vaikuttaa tehottomien, jopa vahingollisten terveydenhuoltopalveluiden tarjoamisen poistamiseen.
Most acceding States and applicant countries spend alower proportion of Gross Domestic Product on healthcare than the EU average.
Useimmat liittyvät valtiot ja hakijamaat käyttävät terveydenhuoltoon EU:n keskitasoa pienemmän osan bruttokansantuotteestaan.
It ranges from 2.6% in Romania to more than 8% in Malta.
Osuus vaihtelee Romanian 2,6 prosentista Maltan runsaaseen 8 prosenttiin.
There is a relatively high propensity to hospitalise people in the acceding States mainly due to underdeveloped primary care systems43.
Liittyvissä valtioissa sairaalahoitoon ottaminen on suhteellisen yleistälähinnä heikosti kehittyneiden perusterveydenhuoltojärjestelmien takia43.
However, in many of these countries there arefewer medical staff per inhabitant and the hospitalinfrastructure and other health care facilities are relati-
Monissa näistä maista on kuitenkinvähemmän lääkintähenkilökuntaa asukasta kohti kuin EU:ssa, ja sairaalainfrastruktuuri ja muut terveydenhuol-
A review of the research on the relationship between health insurance, health, work, income and education.
A review of the research on the relationship between health insurance, health, work, income and education", (”Sairaampi ja köyhempi: vakuuttamattomana olemisen seuraukset.
8.Social Protection System in the 13 candidate countries – A Report to the European Commission, DG Employment and Social Affairs– november 2002.
8.Euroopan komission työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosastolle marraskuussa 2002 esitetty raportti "Study on the Social Protection System in the 13 Applicant Countries" (”Tutkimus sosiaalisen suojelun järjestelmistä 13:ssa hakijamaassa”).
…and the ageing of medical personnel.
...tekniikkojen ja hoitomuotojen kehitys...
matic assessment of medical technologies and treatmentswould help to ensure that increased expenditure is only aresult of genuine progress and that opportunities forsavings are not missed.
Vaikka pitkäaikaishoitoa tarvitsevien erittäin vanhojen osuus saattaa laskea terveydenkohentuessa ja toimintarajoitteiden vähetessä, heidänabsoluuttinen määränsä kohoaa todennäköisesti edelleen.
Such assessment – and dissemination and implementation of the results – is crucial for thethree goals of access, quality and viability.
Lääketieteellisten tekniikkojen ja hoitomuotojen kehityson osaltaan lisännyt kustannuksia viime vuosikymmentenaikana.
However,monitoring progress at present is very dependent on thequality of the data related to health.
Tällainen arviointi – ja tulosten levittäminen jatoteuttaminen – on välttämätön saatavuutta, laatua ja(taloudellista) kestävyyttä koskevien tavoitteiden kannalta.
Important weaknesses can still be observed at EU level, both in terms ofdata availability and standardisation of definitions anddata collection methods.
EU:n tasolla on edelleen merkittäviä heikkouksia niin tietojen saatavuudessakuin myös määritelmien ja tiedonkeruumenetelmienyhdenmukaistamisessa.
The problems with recruitment and retention of medical personnel, which are already being felt in some Member States, are likely to be accentuated by the overall trend towards an ageing and shrinking workforce inthis sector, resulting in the competition for manpowerbecoming tougher.
Lääkintähenkilökunnan palkkaukseen ja pysymiseen liittyvät ongelmat, jotka alkavat jo tuntua joissakin jäsenvaltioissa, korostuvat todennäköisesti tämän alan työvoiman ikääntyessä ja huvetessa, jolloin kilpailu työvoimasta kiristyy.
Both trends could increase costs.Thus, the health sector will have to adjust to the impactof ageing on its personnel as well as on its clientele.
Kumpikin suuntaus voi lisätä kustannuksia.Tällöin terveysalalla on mukauduttava sekä henkilöstönettä asiakaskunnan ikääntymisen vaikutuksiin.
Thisis particularly true for nurses: In seven Member States40% of nurses are already more than 45 years of ageand in another five Member States almost one in twonurses have reached this age. Two other factors contribute markedly to the shortages of nurses: 'Stop-go'trends in recruiting policies and most importantly:demanding working conditions in combination withmoderate pay leading to a high staff turnover.
Tämä koskee erityisesti sairaanhoitajia: seitsemässä jäsenvaltiossa40 prosenttia sairaanhoitajista on jo 45 vuotta täyttäneitä, ja viidessä muussa jäsenvaltiossa lähes joka toinen sairaanhoitaja on saavuttanut kyseisen iän.Sairaanhoitajapulaan vaikuttaa selvästi kaksi muutakintekijää: pätkätyöt ja erityisesti vaativien työolojen ja vaatimattoman palkan yhdistelmä, jolloin henkilöstön vaihtuvuus on suurta.
Therecruitment of immigrants to fill shortages in this sectoris likely to grow in importance.
Maahanmuuttajien rekrytoinnin merkitys tämän alan työntekijäpulan paikkaamisessa kasvaatodennäköisesti.