natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Money for central government VET funding is collected by taxation andby other national income.
Ammatillinen koulutus rahoitetaan yleisin budjettivaroin.
There is no earmarked revenue in the state budget for VET norany national leqyor special source for financing VET.
Valtion budjetissa ei ole ammatillista koulutusta varten korvamerkittyä tuloerää, eikä myöskään ole olemassa kansallista maksua eikä muutakaan erityistä ammatillisen koulutuksen rahoituslähdettä.
On the basis of the targeted total level of expenditure, decided by the Cabinet of Ministerc,the Ministry of Finance provides expenditure limits for all ministries.
Vuodesta 1992 lukien hallitus on soveltanut uutta järjestelmää valtiontalouden suunnittelussa.
The budgeting framework for the Ministry of Education is itemised according to generat education,vocational education, higher education, adult education (including C \ fD and study aid(grants/loans to students).
Valtiovarainministeriö ennakoi valtion meno- ja tulokehityksen seuraavia viittä vuotta varten käyttäen perusteena muun muassa eri ministeriöiden ehdotuksia ja laskelmia.
Since the activities of the Ministry of Education cover cultureand otheractivities, these are also included as separate items.
Tavoitellut menokehykset sovitaan hallituksen neuvotteluissa.
The Ministry of Education is not bound to the total framework for expenditure given by the Cabinet of Ministersnor to the individualitems within the framework.
Valtioneuvoston päättämän tavoitellun valtion menojen tason puitteissa valtiovarainministeriö antaa ministeriöille menokehykset.
The most important negotiations within this process are those between the Ministry of Education and the Ministry o J Finance and within the Cabinet.
Koska opetusministeriön tehtäväalaan kuuluu myös kulttuuri ja muita tehtäviä, myös näitä tehtäviä varten eritellään menokehykset.
This part of the processdetermines the level of funding for the Ministry of Education and the different budgetaryitems.
Tärkeimmät neuvottelut budjettiprosessissa käydään opetusministeriön ja valtiovarainministeriön välillä sekä hallituksessa.
The Cabinet gives its budgetary proposal to Parliament for the following year in September.
Tässä prosessissa määritellään opetusministeriön budjetin ja sen eri kohtien suuruus.
In essence, the VET budget comprises state funding for recurrent costs and capital costsof lW providers,study aid for students and trainees and special programmes fordeveloping VET.
Pääpiirteissään ammatillisen koulutuksen budjetti koostuu ammatillisten oppilaitosten käyttökustannusten ja pääomakustannusten rahoituksesta, opintotuesta ja erityisten kehittämisohjelmien rahoituksesta.
The budgeting for capital costs and special programmes is more or lessdiscretionary.
Pääomakustannusten ja erityisohjelmien rahoituksen mitoitus talousarviossa on enemmän tai vähemmän harkinnanvaraista.
The number of students used to calculate the budget is an estimate.
Talousarvion pohjaksi arvioidaan opiskelijamääräennusteet.
Theestimation, however, is based on a quota system from the Ministry of Education whichlimits the number of students within vocational institutions.
Nämä ennusteet perustuvat opetusministeriön antamiin opiskelijamääräkehyksiin, jotka rajoittavat ammatillisten oppilaitosten opiskelijamääriä.
Thus, the estimates on traineenumbers are fairly accurate.
Siten opiskelijamääriä koskevat ennusteet ovat varsin oikeaan osuneita.
The formula for determining the average unitprice for an lW student is regulatedwithin funding legislation.
Rahoituslainsäädäntö määrittelee opiskelijakohtaisten keskimääräisten yksikköhintojen laskentakaavat.
In drafting the education budget, theestimated figure is not final but is adjusted in the autumn before the financial year on aformula basis, although the estimations are fairlyreliable.
Talousarvioehdotusta laadittaessa ennakoidut yksikköhinnat eivät ole lopullisia vaan niitä tarkistetaan vielä syksyllä laskentakaavojen mukaisesti, mutta yleensä talousarvioehdotuksen laadinnan pohjana käytetyt ennusteet ovat varsin luotettavia.
(More detailed information onthe distribution of funding for lW is under 2.5.)
(Tästä yksityiskohtia ammatillisen peruskoulutuksen rahoitusjärjestelmän kuvauksessa kappaleessa 2.5.)
The budget for school-based lW in upper secondary and AMK institutions is distributed tothe owners of the individual VET institutions.
Koulumuotoisen ammatillisen peruskoulutuksen rahoitus toisen asteen ammatillisia oppilaitoksia ja ammattikorkeakouluja varten osoitetaan oppilaitosten ylläpitäjille.
In most cases, the subsidy is distributed tomunicipalities as part of their lumpsum subsidy for providing all services for which theyare responsible.
Useimmissa tapauksissa avustus osoitetaan kunnille osana niiden kertasumma-avustusta, joka on tarkoitettu yleensä kuntien vastuulla olevien tehtävien rahoitusta varten.
Those training institutions that are not owned by a municipality (i.e. by afederation of municipalities, the state or private associations) receive their subsidyindividually.
Muiden kuin yksittäisen kunnan omistamien ammatillisten oppilaitosten (kuntayhtymien, valtion ja yksityisten yhteisöjen) rahoitus osoitetaan suoraan oppilaitoksen omistajalle.
For apprenticeship training, the budget was distributed directlyto LocalApprenticeship Offices (this has changed since 1999;the budget is now distributed to theownerof a Local Apprenticeship Office,as described below).
Oppisopimuskoulutuksen rahoitus osoitetaan suoraan oppisopimustoimistolle (vuodesta 1999 alkaen oppisopimustoimiston omistajalle).
The budgetary element forstudy aid for participants is received by the Centre for Student Financial Aid from the Ministry of Education.
Koulutukseen osallistuvien opintotuen rahoitus osoitetaan opetusministeriön budjetista Opintotukikeskukselle.
Figurc3: Flow of funding through the school-based IVT institutionalstructure
Rahoitusvirrat ammatillisen peruskoulutuksen institutionaalisessa rakenteessa
Centre for Student l- Banks II (nans)_BAR_ _BAR_
Pankit (lainat)
Owners lnstitutions
Valtion budjetti
State Budget
Kuntayhtymä ψ
Federation ofmunicipalities
Ammatilliset oppilaitokset
Market forgoods and Services
Tuotteiden ja palveluiden markkinat w
*Ministry of Education
Opetusministeriö
Private owner
Yksityinen yhteisö
National Boardof Education
Opetushallitus w
(State) VETInstitution
(Valtion) Ammatilliset oppilaitokset
As shownby this diagram,the major financier of school-based lW is the state, whichfunds municipalities through the subsidy system.
Kuten yllä oleva kaavio osoittaa, ammatillisen peruskoulutuksen päärahoittaja on valtio, joka ohjaa rahoituksen kunnille valtionosuusjärjestelmän välityksellä.
This funding is supplemented bymunicipal funding raised through local taxation.
Tätä rahoitusta täydentää kuntien omista verotuloista osoitettu rahoitus.
The state also funds individual traineesthrough the provision of a number of grants known as study aid schemes. lW participantscan also raise funds through a studyloans schemeadministered by privatebanks.
Valtio rahoittaa myös opiskelijoitten toimeentuloa opintotukeen kuuluvina opintorahoina. Ammatillisen koulutuksen opiskelijat voivat myös ottaa yksityisiltä pankeilta opintolainoja.
Asource of funding that is increasing in importance is the abilityof lW training providers toraise their own funding through the market for goods and services.
Ammatillisten oppilaitosten myymistä tuotteista ja palveluista saaduilla tuloilla on ollut kasvava osuus rahoituslähteenä.
The exactflow offunding for publicly financed school-based lW is described in more detail in thedescription of the funding distribution mechanisms for lW below.
Julkisen rahoituksen piiriin kuuluvan oppilaitosmuotoisen ammatillisen peruskoulutuksen rahoitusjärjestelmän mekanismeja kuvataan jäljempänä yksityiskohtaisesti.
/llnstitutions
Ammatilliset oppilaitokset
State Budget
Valtion budjetti
Apprentice
Oppisopimustoimisto
Apprenticeship/Office (63)
Oppisopimus-oppilas m
*Ministry of Education
'Opetusministeriö
Employers
Työnantaja
Most funds for apprenticeship training also originate from the state.
Myös oppisopimuskoulutuksen rahoituksesta suurin osa tulee valtiolta.
The flow of fundingand the description of the funding system for apprenticeship training in this report areapplicable until 1999.
Tässä raportissa kuvattavaa oppisopimuskoulutuksen rahoitusjärjestelmää sovelletaan vuoteen 1999.
Before 1999, funding from the Ministry of Education was distributedto Local Apprenticeship Offices, which are maintained by municipalities or a federation ofmunicipalities according to the same lines as the ownership of lW institutions.
Ennen vuotta 1999 oppisopimuskoulutuksen rahoitus ohjattiin opetusministeriön budjetista paikallisille oppisopimustoimistoille, jotka ovat samalla tavalla yleensä kuntien ja kuntayhtymien omistuksessa kuin ammatillista peruskoulutusta antavat oppilaitokset.
From1999, funding for apprenticeship training will no longerbe distributed directlyto the LocalApprenticeship Office,but to the owner of the Office (i.e. directlyto municipalities or afederation of municipalities).
Vuodesta 1999 alkaen oppisopimuskoulutuksen rahoitusta ei enää ohjata suoraan oppisopimustoimistoille vaan toimiston omistajalle (siis suoraan kunnille ja kuntayhtymille).Tämä muutos on periaatteessa tärkeä siksi, että se siirtää enemmän harkintavaltaa kunnille rahoituksen suuntaamisessa.
Thus the change is one of principle in terms of allowingmunicipalities more discretion over their funding responsibilities. ln practical terms, thereare few implications of this change at the currenttime. time.
Käytännössä tällä muutoksella ei lyhyellä tähtäyksellä ole merkittävää vaikutusta.
Funding Sources
Rahoituslähteet
The EU has also been a source of funds for initial training at a national,local andinstitutional level, since Finland became a member in 1995.
Euroopan Unionin jäsenyydestä vuodesta 1995 lukien se on rahoittanut ammatillista peruskoulutusta kansallisella, paikallisella ja oppilaitostasolla.
Social partners and enterprises do not directlyfund initial training.
olemassa tilastoja.
Enterprises have asupporting role in some cases, but there are no statistics available on this.
Epäsuoraan rahoitukseen on laskettu työnantajien oppisopimusoppilaille maksamat palkat.
The salariespaidto the trainees in initial apprenticeship training are included as indirect funding.
Ammatillinen peruskoulutus on käytännöllisesti katsoen opiskelijoille maksutonta.
InitialVET is practically free of chargefor students. Thus, funding from individuals playsno rolein financing l V _BAR_ . .
Yksityisellä rahoituksella ei siten ole minkäänlaista osuutta ammatillisen peruskoulutuksen suorassa rahoituksessa.
Individual training institutions can also raisetheir own funding through the saleof goodsand services which is classified as private funding in the table below.
Oppilaitokset saavat myös omia tuloja myymistään tavaroista ja palveluista. Tämä rahoitus on luokiteltu yksityiseksi rahoitukseksi seuraavissa taulukoissa.
Sources of direct funding for IVT in 1986, 1991 and 1996(MECU in 1996 prices) 1)
Taulukko 6 Ammatillisen peruskoulutuksen suoran rahoituksen lähteet vuosina 1986, 1991 ja 1996 (MECUa vuoden 1996 hintatasoon)^
National
EU Kansallinen
Municipal Private 2)
Kunnallinen
Total funding levels are figured in grossterms.
Rahoituksen kokonaistasot ovat bruttomääräisiä.
For example, national expenditure includes recurrent andcapital costs for lW institutions, funding for study aid, apprenticeship training and the nationalcontribution to EU funding.
Esimerkiksi kansallinen rahoitus sisältää ammatillisten oppilaitosten käyttö- ja pääomakustannusten rahoituksen, opintotuen rahoituksen, oppisopimuskoulutuksen ja kansalliset rahoitusosuudet EU-rahoituksessa.
Practically all of the private funding represents the income of vocational institutions earnedby sellingproducts and services.
Yksityinen rahoitus koostuu lähes kokonaan ammatillisten oppilaitosten myymistä tuotteista ja palveluista saamista tuloista.
These figures also include student fees but exclude the enterprise contribution interms of wages to apprentices.
Nämä luvut sisältävät myös oppilasmaksut mutta eivät työnantajien oppisopimusoppilaille maksamia palkkoja.
Table7: 7:
Taulukko 7 Ammatillisen peruskoulutuksen suoran rahoituksen erittely
MECU1,247 I',)
Muutos 96/86
0 Training, recurrent costs(state and municipal funding)Own income of institutions 2)
0 Valtion ja kuntien rahoitus koulutuksen käyttökustannuksiin
Study aid Apprenticeship training o)TOTAL
Oppisopimuskoulutus 4)
Table8: 8:
Taulukko 8 Ammatillisen peruskoulutuksen käyttöja pääomakustannukset opiskelijaa kohti
1996value FIM/student
1996 arvo FIM/oppilas
1996value ECU/student t)
1996 arvo ECUa/oppilas
This figure includes adults participating in tW but not lW apprentices as these are funded by a separatestructure.
1) Luvut sisältävät ammatilliseen peruskoulutukseen osallistuvat aikuiset mutta eivät aikuisia, jotka ovat oppisopimuskoulutuksena annettavassa ammatillisessa peruskoulutuksessa, koska sitä varten on erityinen rahoitusmekanismi.
In calculating these figures therefore, expenditure on apprenticeship training has not beenincluded neither have student fees or studyaid. aid.
Tässä laskelmassa ei ole otettu lukuun oppisopimuskoulutuksen menoja, oppilasmaksuja eikä opintotukea.
Sources: Reportsffiles on costs,income and state subsidies of vocational institutions, 1986, 91 and 96,National Board of Education.The indexused in the transformation of costs is the official priceindexfor public expenditure/education and culture.
Lähteet Opetushallituksen rekistereissä olevat tiedot ammatillisten oppilaitosten kustannuksista, tuloista ja valtionosuuksista vuosilta 1986, 1991 ja 1996. Hintatason muutoksissa on käytetty opetus- ja kulttuuritoimen julkisten menojen virallista hintaindeksiä.
The share of EU funding in VET is difficult to itemise precisely.
EU-rahoituksen osuutta ammatillisen koulutuksen rahoituksessa on vaikeata eritellä täsmällisesti.
Project financing normallyincludes training, amongst other elements.
Hankerahoitus sisältää yleensä koulutuksen rahoitusta mutta myös muita elementtejä.
The approach here is to describe and estimatefunding for EU programmes that are executedby training/education institutions or by theeducation authorities
Tässä raportissa EU-rahoitukseen on yleensä luettu niiden hankkeitten rahoitus, joita toteuttavat koulutusorganisaatiot taikka opetusviranomaiset.
EU funding has a relatively minor role in terms of total lW funding levels.
EU-rahoituksella on suhteellisen pieni osuus ammatillisen peruskoulutuksen kokonaisrahoituksesta.
However, EUfunding has created new opportunities for regions,municipalities, enterprises, traininginstitutions and other organisations to finance development projects.
Kuitenkin EU-rahoitus on synnyttänyt alueille, kunnille, yrityksille, oppilaitoksille ja muille organisaatioille uusia mahdollisuuksia rahoittaa kehittämisprojekteja.
In 1996 the EUSocial Funds funded 106 projects that were run by vocational and other educationalinstitutions (not including universities).
Vuonna 1996 EU:n sosiaalirahastosta tuettiin 106:ta hanketta, joiden toteuttajina oli ammatillinen tai muu oppilaitos (ei sisällä yliopistoja).
The EU Regional Development Funds alsosupported training projects in 1996.
Myös EU:n aluekehitysrahastosta tuettiin vuonna 1996 koulutushankkeita.
A major programme in 1996 was the devetopment and enlargement of apprenticeshiptraining.
Vuonna 1996 aloitettiin suurehko ohjelma, jonka tavoitteena on oppisopimuskoulutuksen kehittäminen ja lisääminen.
This EU Structural Funds objective 3 programme is divided into lW and CW forthe unemployed; the latterwill be included in the description in 4.2.2 (training ofunemployed).
Tämä EU:n rakennerahasto-ohjelman tavoitealueelle 3 sijoittuva ohjelma jakautuu työttömien ammatillisen peruskoulutukseen ja lisäkoulutukseen, joista jälkimmäinen on kuvattu kappaleessa 4.2.2 (työvoimakoulutus).
Takingtogether the European Social and Structural Funds and the Leonardo da Vinci programme, the funding from the EU is approximated in the following table.
Euroopan sosiaalija rakennerahastojen sekä Leonardo da Vinci -ohjelmiin käytetty rahoitus on arvioitu seuraavassa taulukossa.
Table9: 9:
Taulukko 9 Ammatillisen peruskoulutuksen EU-rahoitus sekä siihen liitetty kansallinen ja yksityinen rahoitus
Private 1)
Yksityinen 1)
Initial apprenticeship training Other EU programrnes
Oppisopimuskoulutuksena järjestetty ammatillinen koulutus
TOTAL96161081884142881) Private funding represents the wage costs for employers for the EU apprentice programmes.
Yksityinen rahoitus sisältää työnantajien oppisopimusoppilaille maksamat palkat.
Sources: Annual report on EU Social Fund objective 3 programme,
EU:n sosiaalirahaston tavoitealueen 3 Suomen vuotuinen raportti, 3.7.1997, työministeriö.
Report on the activities of educational institutions in EUprogrammes, programmes,
Oppilaitosten osallistumisesta EU-ohjelmiin laadittu raportti, 12.3.1998, Opetushallitus.
At the end of 1997, the EU Commission made a decision to fund a project to further co-operation between school-based training and workinglife.
EU:n komissio teki vuoden 1997 lopulla päätöksen rahoittaa hanketta, jonka tavoitteena on lähentää toisiinsa työelämää ja oppilaitosmuotoista koulutusta.
The main target is to developapprenticeship-type training models where the final (third) year of training is spent withinan enterprise.
Päätavoitteena on kehittää oppisopimustyyppisen koulutuksen malleja kolmivuotisen ammatillisen peruskoulutuksen viimeiseksi vuodeksi, jolloin opiskelijat työskentelisivät yrityksissä.
This project is closelyconnected to the renewalof upper secondary level lW by including an element of work-based training outlined in2.1.1.
Tämä hanke liittyy kiinteästi toisen asteen ammatillisen koulutuksen luvussa 2.1.1 kuvattuun uudistukseen.
The decision-making procedurgs for EU funding followthe general rules given by the European Commission.
EU:n rahoitusta koskeva päätöksenteko noudattaa Euroopan komission yleisiä malleja.
EU Social and Structural funds are administered mainly by the Ministries (Labour, Internal Affairs, Education, Trade and lndustry, Social and Health Affairs).
EU:n sosiaali- ja rakennerahasto-ohjelmia hallinnoivat eri ministeriöt (työministeriö, sisäasiainministeriö, opetusministeriö, kauppa- ja teollisuusministeriö, sosiaali- ja terveysministeriö).
Different programmes are steeredand followedup by committees comprised byrepresentatives of the Commission and the relevant Ministries.
Ohjelmien toteutusta ohjaavat ja valvovat komiteat, joissa on edustus komissiosta ja ministeriöistä.
Programmes administeredat the regional level are correspondingly steeredby committees with representatives ofregional actors.
Alueellisella tasolla ohjelmien toteutusta ohjaavat komiteat, joissa on jäseniä keskushallinnosta ja aluetasolta.
Decision-making in the committees is based on the consensus principle.
Päätökset tehdään komiteoissa konsensus-periaatteen mukaisesti.
In the framework of targetingand allocating money for the whole programme period,the Commission decideson, approves and followsup the programmes.
Koko ohjelmakautta koskevan tavoitteenasettelun ja määrärahojen kohdennuksen puitteissa komissio päättää ohjelmien rahoituksesta, hyväksyy hankkeet ja seuraa niiden toteutusta.
The national share offunding EU programmes and projects is financed by the relevant Ministry or by theorganisation managing the project.
Kansallisen osuuden hankkeesta rahoittavat asianomaiset ministeriöt tai hanketta hallinnoivat organisaatiot.
Total recurrent funding
Käyttökustannukset yhteensä
State funding(recurrent)
Valtionrahoitus (käyttökustannuksiin)
% state funding of totalrecurrent costs:
Valtion rahoitusosuus % kokonaiskustannuksista
Total capital funding State funding (capital)
Valtion rahoitus (pääomakustannuksiin)
Total state funding(capital):
Valtionrahoitus yhteensä (pääomakustannuksiin)
Total state funding3,2885,0878505,9696,7041,1211) National funding of EU programmes is dealtwith in 2.2.2 and included in table9. 9.
EU-ohjelmien kansallinen rahoitus on käsitelty kappaleessa 2.2.2. ja sisällytetty taulukkoon 9.
The indexused in the transformation of costs to 1996 levels is the official price indexfor public expenditureon education and culture.
Hintatason muutoksissa on käytetty opetus- ja kulttuuritoimen julkisten menojen virallista indeksiä.
Sources: (recurrent cost element): Reportsffiles on the costs,income and state subsidies for vocationalinstitutions, 1986, 1991 and 1996:National Board of Education.
Lähteet (käyttökustannukset): Opetushallituksen rekistereissä olevat tiedot ammatillisten oppilaitosten kustannuksista, tuloista ja valtionosuuksista vuosilta 1986,1991 ja 1996.
Sources: (capital cost element): State budget and report on the balancing of state accounts, 1986, 1991,and 1996 and statistics on the average state share of capital costs from the files of the NationalBoard of Education.
Lähteet (pääomakustannukset): Valtion budjetti ja tilinpäätös, 1986, 1991 ja 1996 sekä ammatillisten oppilaitosten investointien keskimääräisiä valtionosuuksia koskevat tiedot Opetushallituksen rekistereistä.
Sources: (study aid): State budget and report on balancing state accounts 1986, 1991 and 1996.
Lähteet (opintotuki): Valtion budjetti ja tilinpäätös, 1986, 1991 ja 1996.
Sources: (apprenticeship): Figures in 1996 based on accounting statistics, for 1986 and 1991, they arebased on an estimate of the number of trainees.
Lähteet (oppisopimuskoulutus): Vuoden 1996 perustuvat laskentatoimen antamiin tilastoihin. Vuosien 1986 ja 1991 jakautuma ammatillisen peruskoulutuksen ja lisäkoulutuksen kesken perustuu arvioituihin oppilaslukuihin.
In the beginning of the 1980s, the state share of the financing forthe recurrent costs of lW amounted to almost 80%, due to the substantial portionof the vocational institutions thatwere owned and financed by the state and the high rates of subsidies granted to municipaland private institutions.
Vielä 1980-luvun alussa valtionosuus ammatillisen peruskoulutuksen käyttökustannusten rahoituksesta oli melkein 80%, koska suuri osa ammatillisista oppilaitoksista oli valtion omistamia ja kokonaan rahoittamia ja kunnallisten ja yksityisten oppilaitosten valtionapuprosentti oli korkea.
Changes were made in the 1980s to alterthe balance of fundingbetween municipalities and the state without affecting the overall level of education funding.
1980-luvulla muutettiin ammattiopetuksen kustannustenjakoa valtion ja kuntien kesken kuitenkin niin, että koko opetustoimessa kustannustenjako pysyi muuttumattomana.
The substantial fall in the state share in the 1990s is mainly due to the changes in thesystem of state funding to municipalities (described in 2.5).
Huomattava aleneminen valtion rahoitusosuudessa 1990-luvulla johtuu pääasiassa kuntien valtionosuusjärjestelmässä tehdyistä muutoksista (niitä kuvataan kappaleessa 2.5).
A harmonisation of statesubsidies was made regarding funding of education,culture, health and social services as well as some other minor tasks that were under municipal responsibility.
Valtionosuuksia yhtenäistettiin opetus- ja kulttuuritoimen sekä sosiaali- ja terveydenhuollon aloilla samoin kuin eräitten muitten kuntien hoidossa olevien tehtävien osalta.
In practice, thismeant that money was transferred from the subsidy budgets of the Ministry of Educationand the Ministry of Social Affairs and Health to the Ministry of Intemal Affairs, which hasgeneral responsibility for the municipal sector.
Käytännössä seurauksena oli, että rahaa siirrettiin opetusministeriön ja sosiaali- ja terveysministeriön budjeteista sisäasiainministeriölle, jolla on yleisvastuu kuntasektorista.
Thus, the changes in the shares in funding VET do not indicate changes in politicalattitudes but mainly technical changes in funding systems.
Ammatillisten peruskoulutuksen rahoitusosuuksien muutokset eivät johdu muutoksista poliittisissa asenteissa vaan monista teknillisistä muutoksista rahoitusjärjestelmässä.