natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Programmes involving direct job creation in the public sector are
Ohjelmat, joissa perustetaan suoraan työpaikkoja julkiselle sektorille, parantavat ohjelman jälkeistä työllisyystilannettavieläkin epätodennäköisemmin kuin koulutusohjelmat.
In contrast, macroeconometric studiesusually find training as the most effective category of ALMP.
Makroekonometrisissä tutkimuksissakoulutus taas nousee tehokkaimmaksiaktiivisen työvoimapolitiikan välineeksi.
This paradoxcould be solved by extending the observation period to include the medium- tolong-term effects of training.
Ristiriita voidaan ratkaista laajentamalla tarkasteluaikaa niin, että siihenkuuluvat myös koulutuksen keskipitkänja pitkän aikavälin vaikutukset.
The results of microeconometric evaluations and of the few macro-econometricstudies available are somewhat contradictory.
Mikroekonometristen analyysien ja sinänsä vähälukuisten makroekonometristentutkimusten tulokset ovat jossain määrin ristiriitaisia.
Macroeconometric studies usuallyfind that training is the only category of ALMP that seems to have a significantpositive impact on aggregate labour market outcomes.
Makroekonometrisissä tutkimuksissa päädytään tavallisesti siihen, että koulutus on ainoa aktiivisen työvoimapolitiikan toimenpide, jolla on merkittävää positiivista vaikutusta kokonaistilanteeseen työmarkkinoilla.
This paradox could besolved by extending the observation period to include the post-participation effectsof training.
Tulosten välinen ristiriita voidaan ratkaista laajentamalla tarkasteluaikaa niin, että siihen kuuluvat myös koulutuksen keskipitkän ja pitkän aikavälin vaikutukset.
In practice, evaluations of training programmes often find a negative,or only a slight positive, effect on participants’outcomes during the first year or twoafter participation. However, after that initial period, a growing number of followup studies have found evidence of a positive impact attributable to training.
Käytännössä on usein niin, että koulutusohjelmista tehtävissäarvioissa havaitaan koulutuksen vaikuttaneen negatiivisesti tai vain hieman positiivisesti osallistujien tilanteeseen ensimmäisinä parina vuotena ohjelman jälkeen.Yhä useammassa jatkotutkimuksessa on kuitenkin alkuvaiheen jälkeen havaittukoulutukseen liittyviä myönteisiä vaikutuksia.
Interactions between LMPs can have asignificant impact on the effectivenessof active measures and affect laboursupply.
Työvoimapoliittisten toimien vuorovaikutus voi selvästi vaikuttaa aktiivistentoimien tehoon ja työvoiman tarjontaan.
In order to explore synergies and make active policies more effective, it is important to consider the interactions between active and passive LMPs.
Synergiavaikutusten selvittämiseksi ja aktiivisten toimien tehostamiseksi on tärkeää tarkastella aktiivisten ja passiivisten työvoimapoliittisten toimien vuorovaikutusta.
The disincentive effects of relatively high and long-lasting unemployment benefits on laboursupply can be, at least partially, counteracted by adopting well-designed ALMPs.In recent years EU Member States have preferred to counterbalance some of thedisincentive effects of UB/welfare systems by introducing comprehensive activation strategies that coordinate public UB administration with expenditure on ALMPs.
Hyvin suunnitelluilla aktiivisilla toimilla voidaan ainakin osittain kumota ne passivoivat vaikutukset, joita suhteellisen korkeatasoisilla ja pitkäkestoisilla työttömyysetuuksilla on työvoimaan. Viime vuosina EU-maat ovat pyrkineettasaamaan joitakin työttömyys- ja sosiaalietuusjärjestelmien passivoivia vaikutuksia etenkin kattavilla aktivointistrategioilla, joilla koordinoidaan julkisten työttömyysetuuksien hallintoa ja aktiivisia työvoimapoliittisia toimia koskevaa varainkäyttöä.
Despite recent progress, an evaluationculture for labour market policiesneeds to be further developed to makeactive policies more effective.
Edistymisestä huolimatta on korostettava työvoimapolitiikan arvioimista, jottaaktiivisia toimia voidaan tehostaa.
Although the situation in Europe is rapidly improving as the practice of conducting evaluations becomes more widespread, development of an evaluation culturefor labour market policies is still in its infancy in many EU Member States.
Vaikka tilanne Euroopassa koheneekin nopeasti, kun työvoimapolitiikan arviointiyleistyy, arviointitoiminta on monissa EU-maissa vielä alkuvaiheessa.
Evaluating the effects and monitoring the implementation of ALMPs are importantsteps in the process of improving policy design in order to secure better results.
Aktiivistentyövoimapoliittisten toimenpiteiden vaikutusten arviointi ja niiden toteuttamisenseuranta ovat tärkeässä asemassa, kun pyritään parantamaan toiminnan linjaamista parempien tulosten saavuttamiseksi.
Human capital, technology and growth in the EU Member States
Inhimillinen pääoma, teknologia ja kasvu EU:n jäsenvaltioissa
Human capital is at the heart of the Lisbon Strategy but investment in ahigh-skilled workforce has been ratherdisappointing.
Inhimillinen pääoma on Lissaboninstrategian perustekijöitä, mutta investoinnit koulutettuun työvoimaan ovatjääneet liian vähäisiksi.
Human capital together with technology have been put at the heart of the Lisbon Strategy with the aim to increase EU productivity in the context of the knowledgebased economy. However, particularly investment in a highskilled workforce hasbeen rather disappointing.
Inhimillinen pääoma ja teknologia on asetettu keskeiselle sijalle Lissabonin strategiassa, jolla EU pyrkii lisäämään tuottavuutta osaamisyhteiskunnassa.
Currently, the EU allocates approximately 1.2% of its GDP in higher education compared with nearly 2.9% in the US.
Erityisesti ammattitaitoiseen työvoimaan tehdyt investoinnit ovat kuitenkin jääneet toivotusta tasosta.
This underinvestment in a highskilled workforce has been seen as one of the main reasons behindthe relatively slow growth in Europe in the past years.
Korkea-asteen koulutukseen käytetään EU:ssa nykyään noin 1,2 prosenttia BKT:stä, kun vastaava osuus Yhdysvalloissa on lähes 2,9 prosenttia.
The 2005 revised Lisbon Strategy and the subsequent Integrated Guidelines for Growth and Jobs(2005–2008)have thus placed an even stronger emphasis on the need to investmore in human capital through better education and skills.
Juurinäitä liian vähäisiä investointeja ammattitaitoiseen työvoimaan pidetään yhtenäpääsyynä siihen, että kasvu on Euroopassa ollut viime vuosina verrattain hidasta.Vuoden 2005 tarkistetussa Lissabonin strategiassa ja sitä seuranneissa kasvua jatyöllisyyttä koskevissa yhdennetyissä suuntaviivoissa (2005–2008) tuotiin siksivoimakkaammin esiin tarve lisätä investointeja inhimilliseen pääomaan parantamalla koulutusta ja ammattitaitoa.
Some growth models treat human capital as an additional input in the production function, alongside physical capital and labour …
Joissakin kasvumalleissa inhimillistäpääomaa pidetään fyysisen pääoman jatyövoiman ohella tuottavuuden osatekijänä.
Several models in the existing economic literature link human capital to economic growth and they broadly follow two main approaches.
Inhimillinen pääoma yhdistetään useissa taloustieteellisissä malleissa talouskasvuun karkeasti ottaen kahdella tavalla.
A standard approachtreats human capital as an additional input in the production function, alongsidephysical capital and labour.
Vakiomallissa inhimillistä pääomaa pidetään fyysisen pääoman ja työvoiman ohella tuottavuuden osatekijänä.
In this approach, growth is driven by the accumulationof human capital.
Sen mukaan kasvua saadaan aikaan inhimillistä pääomaa kerryttämällä.
Consequently, differences in growth rates across countries canbe explained by differences in the rates at which these countries accumulatehuman capital.
Maakohtaiset erotkasvuvauhdissa voidaan siten selittää eroilla siinä, miten maat kerryttävät inhimillistä pääomaa.
This implicitly considers education as affecting the workers' productivity in the same way, regardless of the type of job they perform.
Tämä merkitsee implisiittisesti sitä, että koulutus vaikuttaa työntekijöiden tuottavuuteen samaan tapaan riippumatta työtehtävistä.
In the second approach, growth is driven by the stock of human capital, whichdetermines the capacity of a country to create new technologies and to absorb newtechnologies developed in other countries.
Toisessa mallissa kasvun taustatekijänä on inhimillisen pääoman määrä, joka määrittelee sen, miten jokin maa pystyy itse luomaan uutta teknologiaa ja omaksumaan muualla kehitettyä teknologiaa.
This alternative approach sets out to
Maakohtaiset kasvuvauhtierot selitetään
… while other models link the stock ofhuman capital to the creation andabsorption of new technologies.
Toisissa malleissa inhimillinen pääomataas liitetään uuden teknologian luomiseen ja omaksumiseen.
Employment in Europe 2006 explain the difference in growth rates between countries in terms of differences inhuman capital stocks, thus in the ability of countries to create and absorb newtechnologies.
Työllisyys Euroopassa 2006 tässä mallissa eroilla, jotka liittyvät inhimillisen pääoman määrään eli maidenkykyyn luoda ja omaksua uutta teknologiaa.
It sees education as especially important for jobs requiring innovation and adaptation to change, which are growing fast in a knowledgebased economy.
Koulutusta pidetään erityisen tärkeänätyötehtävissä, joissa vaaditaan innovointia ja mukautumista muutoksiin; niidenmäärä lisääntyy osaamistaloudessa nopeasti.
A skilled workforce is better at creating and absorbing new technologies andtherefore at generating technological progress.
Osaava työvoima pystyy paremminluomaan ja omaksumaan uutta teknologiaa ja siten viemään teknologiaa eteenpäin.
In a knowledgebased economy, a highskilled and adaptable workforce isessential for growth.
Kasvu edellyttää osaamistaloudessaosaavaa ja mukautuvaa työvoimaa.
Since human capital and technology are seen as key determinants of EU's productivity, this alternative approach has been adopted to examine empirically the growtheffects of a highskilled workforce through technological progress in the EU Member States.
Koska tekniikan edistyminen voi etenkin osaamistaloudessa järkyttää taloudellista tasapainoa, talouskasvun kannalta on inhimillisenpääoman tason ja koostumuksen lisäksi merkityksellistä myös mukautuvuus.
However, especially in a knowledgebased economy where technological progress can create an economic imbalance, it is not only the level of humancapital or its composition but also adaptability that matters for economic growth.Adaptability of workers is crucial for effective reallocation of resources in responseto changes in economic conditions.
Työntekijöiden on oltava mukautumiskykyisiä, jotta resursseja voidaan suunnata tehokkaasti uudelleen, kun taloudellisten olosuhteiden muutos sitä edellyttää.
Although the capacity to adapt to change is oneof the main features of a well-educated workforce, it is reasonable to assume thatthe degree of adaptability of the workforce is sensitive to the forms of work organisations workers face.
Vaikkakyky sopeutua muutoksiin kuuluu hyvin koulutetun työvoiman tärkeimpiin ominaisuuksiin, on syytä olettaa, että työvoiman mukautumiskykyyn vaikuttaa se, mitentyö järjestetään.
Consequently, the growth effects of a skilled workforce mayhave different magnitudes depending on whether the work environment is designedto encourage the effective use of the adaptability of the skilled workers for technological progress.
Koulutetun työvoiman kasvuvaikutukset voivat vaihdella senmukaan, onko työympäristö omiaan lisäämään koulutettujen työntekijöidenmukautumiskyvyn tehokasta käyttöä tekniikan edistymisen hyväksi.
An estimation of panel data from 14 EUMember States suggests the importanceof a skilled workforce for technologicalprogress through technology creationand absorption …
14 EU-maasta kerätyn paneeliaineiston mukaan hyvin koulutettu työvoimaedistää merkittävästi teknologiaa luomalla ja omaksumalla uutta tekniikkaa.
To assess these assumptions, a model using panel data in 14 EU Member Stateswith observations for every five years between 1960 and 2000 is used.
Oletusten pitävyyttä arvioidaan mallilla, jossa käytetään paneeliaineistoa, jota onkerätty 14 EU-maassa viiden vuoden välein vuosina 1960–2000.
It estimatesthe impact of highskilled labour, measured here in terms of fraction of adult population with tertiary education in total adult population, on technological progress.An important distinction is made between the impact of highskilled labour on acountry's capacity to innovate and on its ability to catch up with the technologyleader.
Mallilla arvioidaan korkeasti koulutetun työvoiman (korkea-asteen koulutuksen hankkineidenosuus koko aikuisväestöstä) vaikutuksia teknologian edistymiseen. Analyysissätehdään merkille pantava ero siinä, miten koulutettu työvoima vaikuttaa maaninnovointikykyyn ja toisaalta sen valmiuksiin ottaa kiinni kyseisen teknologianalalla pisimmälle edenneen etumatkaa.
The speed of the latter is a function of both the proportion of high-skilledworkers in the workforce and its distance to the technology frontier.
Saavuttamisnopeuteen vaikuttavat sekäkoulutettujen osuus työvoimasta että teknologisen etumatkan suuruus.
As a countrynears the technology frontier the impact of technology adoption weakens and theability to innovate domestically gains importance.
Kun maalähestyy teknologian eturintamaa, teknologian omaksumisen vaikutukset heikkenevät ja kotimaiset innovointivalmiudet kasvattavat merkitystään.
The results suggest a positiveimpact of skilled labour on the ability of EU Member States to create domestically new technologies and to absorb technologies developed abroad.
Koulutetullatyövoimalla on tulosten perusteella myönteinen vaikutus EU-maiden kykyynluoda kotimaassa uutta teknologiaa ja omaksua muualla kehitettyä tekniikkaa.
… but a working environment facilitating adaptability matters too in countries close to the technology frontier.
Teknologian eturintaman tuntumassaolevissa maissa merkitystä on myösmukautumista helpottavalla työympäristöllä.
The empirical results also support the assumption that the effects on technologicalprogress will be more significant in countries that are closer to the technologicalfrontier and where the working environment supports the capacity of high-skilledworkers to adapt to changes in economic conditions.
Empiiriset tulokset tukevat myös olettamusta, jonka mukaan vaikutukset teknologiseen edistymiseen ovat voimakkaampia maissa, jotka ovat lähellä tekniikan eturintamaa ja joissa työympäristö tukee koulutettujen työntekijöiden valmiuksiamukautua taloudellisissa oloissa tapahtuviin muutoksiin.
Indeed, a combination of ahigh-skilled workforce and a flexible working environment enhances the ability ofcountries to create new technologies.
Voidaankin päätellä, ettäkun työvoima on hyvin koulutettua ja työympäristö joustava, kyky luoda uutta teknologiaa tehostuu.
Geographic mobility within the EU
Maantieteellinen liikkuvuus EU:ssa
The overall share of EU workers living inanother Member State is relatively small,but varies from country to country.
Toisessa EU-maassa asuvien työntekijöiden osuus on EU:ssa verrattain pienija vaihtelee maasta toiseen.
Geographic labour mobility of EU citizens remains a limited phenomenon bothrelative to the total EU population and compared to migration from third countriesto the EU.
EU-kansalaisten työhön liittyvä maantieteellinen liikkuvuus on edelleen sangenvähäistä sekä suhteessa EU:n kokonaisväestöön että verrattuna maahanmuuttoon EU:n ulkopuolelta.
Currently, less than 2% of EU working age citizens live in another EUMember State, the biggest majority of them from the old 15 Member States.
Nykyään vain alle kaksi prosenttia työikäisistä EU-kansalai-sista asuu jossakin muussa EU-maassa kuin alkuperäisessä kotimaassaan.
Thisis less than 20% of the total foreign-born labour force of the EU.
Osuus on alle 20 prosenttia ulkomaisentyövoiman kokonaismäärästä EU:ssa.
There are nevertheless, substantial differences across Member States.
Luvut kuitenkin vaihtelevat huomattavastijäsenvaltiosta toiseen.
Annual cross-border mobility flowsbetween EU-15 countries are low and
Liikkuvuus EU15-maasta toiseen onvähäistä, ja sama pätee edelleen muuttoihin uusista vanhoihin jäsenvaltioihin.
Current labour mobility flows are low, with official statistics showing only 0.1%of the EU-15 national labour force changing its place of residence from one Mem-
Työvoiman liikkuvuus on nykyään määrältään vähäistä: virallisten tilastojenmukaan vuodessa vain 0,1 prosenttia EU15-maiden työvoimasta muuttaa asumaan toiseen jäsenvaltioon.
Executive summary mobility from the new to the old Member States remains limited.
Tiivistelmä hin laajentumisen jälkeen on kokemusten mukaan ollut vähäistä; liike vastakkaiseen suuntaan on ollut liki olematonta.
ber State to another every year. Mobility rates with respect to flows of workersfrom the EU-10 to the EU-15 after enlargement have been limited according to theevidence so far and the flow from EU-15 to EU-10 Member States has been largely negligible.
Liikkuvuus alueelta toiselle on EU:ssahuomattavasti yleisempää mutta voisivielä lisääntyäkin, kun sitä verrataan USA:n lukuihin.
Regional mobility rates in the EU aresignificantly higher, but comparisonswith the US still suggest a potential forincrease.
Siirtyminen alueelta toiselle samassa jäsenvaltiossa on yleisempää kuin lähtö toiseen maahan.
Regional mobility within Member States is significantly higher than cross-bordermobility, although regional mobility rates between countries vary greatly and aresubstantially lower in the new Member States compared with the old Member States.
Alueellisen liikkuvuuden määrä kuitenkin vaihtelee huomattavastieri maissa, ja se on selvästi vähäisempää uusissa jäsenvaltioissa vanhoihin verrattuna.
Overall, geographic mobility rates in the EU are lower than in the US.Although not as wide as sometimes claimed, the existing mobility gap with the USsuggests that there may be a potential for higher mobility in the EU.
Maantieteellinen liikkuvuus on EU:ssa kokonaisuutena vähäisempää kuin Yhdysvalloissa. Vaikka ero ei olekaan niin suuri kuin toisinaan väitetään, senperusteella vaikuttaisi, että liikkuvuus voisi EU:ssa vielä kasvaa.
EU-15 movers are on average young,highly educated, single, without children and tend to work in high-skilledwhite-collar positions.
EU15-maista muuttaa yleensä nuoria,hyvin koulutettuja, naimattomia ja lapsettomia ihmisiä, jotka tavallisesti työskentelevät korkeatasoista ammattitaitoa vaativissa toimihenkilötehtävissä.
Internationally mobile EU-15 citizens tend to work in highskilled white-collarpositions and are significantly younger, better educated, mostly single and lesslikely to have children than the total labour force and migrants from non-EU countries.
Kansainvälisesti liikkuvat EU15-maiden työntekijät työskentelevät usein korkeatasoista ammattitaitoa vaativissa toimihenkilötehtävissä, ja kun heitä verrataankokonaistyövoimaan ja EU:n ulkopuolelta tuleviin maahanmuuttajiin, he ovat selvästi nuorempia ja paremmin koulutettuja, yleensä naimattomia ja todennäköisemmin lapsettomia.
Their skill level has increased since 2000, and there seems to be a trend tohigher mobility among older workers.
Ryhmän koulutustaso on noussut vuodesta 2000, ja liikkuvuus on yleistynyt myös iäkkäämpien työntekijöiden keskuudessa.
Mobile workers from the new Member States tend to be even younger, with ahigher proportion of women, havingmostly medium skill levels and tendingto work in complementary sectors andoccupations.
Uusista jäsenvaltioista tulevat liikkuvattyöntekijät ovat tavallisesti vieläkinnuorempia, naisten osuus heistä onsuurempi, heidän ammattitaitonsa onkeskitasoa, ja he työskentelevät useinisäntämaan työmarkkinoita täydentävissä tehtävissä.
Compared to their EU-15 counterparts, internationally mobile workers from the EU-10 Member States are even younger, show a higher share of female workersand are significantly less likely to be highly educated, but include a very highshare of medium-skilled persons.
Kun verrataan EU10- ja EU15-maista tulevia kansainvälisesti liikkuvia työntekijöitä toisiinsa, EU10-maista tulevat ovat vieläkin nuorempia, heidän joukossaan onenemmän naisia, ja he ovat selvästi harvemmin korkeasti koulutettuja – ammattitaidoltaan keskitasoisten osuus on kuitenkin erittäin suuri.
They are therefore less likely to be in highskilled positions, but have a substantially higher concentration in skilled blue collar and elementary occupations, which would suggest their complementary role inthe host countries' economies.
Niinpä he eivät niintodennäköisesti työskentele korkeatasoista ammattiosaamista vaativissa tehtävissä,vaan selvästi useammin ammattiosaamista vaativissa manuaalisissa ja muissatehtävissä, mikä viittaa siihen, että heillä on isäntämaiden talouksissa täydentävärooli.
Employment rates of EU-10 movers arestill lower than the average of EU-15,but have been improving rapidly.
EU10-maista muuttavien työllisyysasteet ovat edelleen pienempiä kuin EU15-maiden keskiarvo mutta paranevat nopeasti.
The employment rates of mobile EU-15 citizens are very similar, if not higher thanthose of the total working age population.
Vanhoissa jäsenvaltioissa asuvien EU10-maiden kansalaisten työllisyysasteet ovat nousseet huomattavasti viimevuosina.
Employment rates of EU-10 citizensresident in the old Member States have increased considerably over recent years,are close to those of the overall population and EU-15 movers, and substantiallyhigher than for non-EU nationals.
Ne ovat jo lähellä koko väestön ja EU15-maista muuttajien työllisyysasteita ja selvästi korkeampia kuin EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisilla.
Data show some limited increase inexpected future mobility for most countries. Expected mobility levels from the EU-8 countries to the old Member States are unlikely to pose problems fortheir labour markets.
Liikkuvuus on tietojen mukaan hiemanlisääntymässä useimmissa maissa.Vaikka siirtymisen EU8-maista vanhoihin jäsenvaltioihin odotetaan lisääntyvän, siitä ei aiheutune ongelmia niidentyömarkkinoilla.
Survey data on the intention of European citizens to move to another country in thenext five years indicate that cross-border mobility between the EU-15 Member States is likely to increase somewhat but probably not greatly in the short and medium term.
Selvitys eurooppalaisten aikeista muuttaa toiseen maahan seuraavien viiden vuoden kuluessa viittaa siihen, että siirtyminen jostakin EU15-maasta toiseen todennäköisesti lisääntyy jonkin verran, muttei kuitenkaan paljon lyhyellä tai keskipitkälläaikavälillä.
Among the EU-8 countries, the Czech Republic, Hungary, Slovakia and Slovenia have expected mobility rates which are below that of most old Member States.
EU8-maista Slovakiassa, Sloveniassa, Tšekissä ja Unkarissa liikkuvuuson ollut vähäisempää kuin useimmissa vanhoissa jäsenvaltioissa.
Expected mobility from the three Baltic countries and Poland is significantly higher than that from the rest of the Member States, but this is unlikely to posemajor and lasting challenges for the labour markets of the receiving countries.Looking at longer-term developments, demographics are likely to act as a brake onmobility, particularly because of a decrease in the younger age group, which hastended to be the most mobile.
Odotetut työvoimavirrat Baltian maista ja Puolasta ovat selvästi suurempia kuin muista jäsenvaltioista, mutta se ei todennäköisesti aiheuta merkittäviä tai pitkäkestoisia haasteitavastaanottajamaiden työmarkkinoille. Pitemmällä aikavälillä väestörakenteen kehitys todennäköisesti vähentää liikkuvuutta – erityisesti siksi, että nuoremmat, tavallisesti kaikkein liikkuvimmat ikäluokat pienenevät.
Efforts to increase geographic mobilityin the EU need to continue, both interms of further reducing legal andadministrative barriers and tackling thesocial, cultural, educational and infrastructure barriers.
Maantieteellistä liikkuvuutta on EU:ssa pyrittävä jatkossakin lisäämään sekä jatkamalla oikeudellisten jahallinnollisten esteiden poistamistaettä puuttumalla sosiaalisiin, kulttuurisiin, koulutuksellisiin ja infrastruktuuriin liittyviin tekijöihin.