natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The report also confirms that an equally important contribution has beenmade to the way that we in Europe tackle our economic problems.
Kertomuksessa osoitetaan myös, että koheesiopolitiikalla on ollut yhtä merkittävä vaikutus siihen tapaan, jolla talousongelmia pyritään ratkaisemaan Euroopassa.
European cohesion policy has been the catalyst for new forms of partnership involving the regional and local authorities, national governments and the Union, working bothwithin and across national borders, planning and implementing common development strategies.
EU:n koheesiopolitiikka on antanut sysäyksen uusille yhteistyömuodoille, joissa on mukana niin alue- ja paikallistason viranomaisia kuin jäsenvaltioiden keskushallinnon ja unionin edustajia ja joiden puitteissa harjoitetaan myös rajat ylittävää toimintaa ja suunnitellaan ja toteutetaan yhteisiä kehittämisstrategioita.
All of this essential work will be far from over when the current generation of programmes comes to an end in 2006.
Tämä tärkeä työ ei missään tapauksessa lopu, kun nykyinen ohjelmakausi päättyy vuonna 2006.
The future holds many challenges as a result of the major increase in the Union’s social and economic disparities following enlargement, a likely acceleration in the pace of economic change as a result of greater competition due to globalisation, the effect of the new technologies revolution and the development of the knowledgeeconomy .
Tulevaisuus tuo tullessaan monia haasteita. Nämä ovat seurausta unionin sosiaalisten ja taloudellisten erojen merkittävästä kasvusta laajentumisen myötä, talouden muutosvauhdin todennäköisestä kiihtymisestä globalisaation aiheuttaman kilpailun kovenemisen vuoksi, uusien teknologioiden aiheuttamista mullistuksista ja osaamistalouden kehityksestä.
To these global economic changes are added those of an ageing population and the effects of migration from
Näihin maailmanlaajuisiin taloudellisiin muutoksiin voidaan vielä lisätä haasteet, jotka aiheutuvat väestön ikääntymisestä ja EU: n kaupunkeihin unionin ulkopuolelta
25 outside the Union into its cities and towns.
Esipuhe suuntautuvan siirtolaisuuden vaikutuksista.
In addition, the Heads of State and of Government of the Union, meeting in Lisbon in March 2000, set out an ambitious target of making Europe the most dynamic and competitive knowledgebased economy in the world.
Lisäksi Lissabonissa maaliskuussa 2000 kokoontuneet unionin valtion- ja hallitusten päämiehet asettivat kunnianhimoiseksi tavoitteekseen tehdä Euroopasta maailman menestyvin ja kilpailukykyisin osaamistalous.
0 0 In order to respond to these economic and political challenges, the Commission proposes a new cohesion policy for the period 2007–2013, one that allows all of the Member States and all of the regions to act as partners for growth that is sustainable, and for greater competitiveness.
Jotta näihin taloudellisiin ja poliittisiin haasteisiin voitaisiin vastata, komissio ehdottaa vuosiksi 2007–2013 uutta koheesiopolitiikkaa, joka antaa kaikille jäsenvaltioille ja alueille mahdollisuuden tehdä kumppanuuden pohjalta työtä kestävän kasvun ja paremman kilpailukyvyn varmistamiseksi.
Efforts in the future must be concentrated, as now, on helping the poorest parts of the Union to catch up, especially in the newMember States.
Myös tulevaisuudessa on pyrittävä ennen kaikkea auttamaan unionin köyhimpiä osia, etenkin uusissa jäsenvaltioissa, saavuttamaan muiden tason.
But the Commission also proposes that the serious difficulties facing other parts of the Union should be addressed, for example, those that result from economic change, urban decline or permanent natural handicaps.
Komissio ehdottaa kuitenkin myös puuttumista unionin muiden osien vakaviin ongelmiin, jotka voivat olla seurausta esimerkiksi taloudellisista muutoksista, kaupunkialueiden rappeutumisesta tai pysyvistä luonnonhaitoista.
The new generation of cohesion policies should be implemented through a more simplified and decentralised management system.
Tämä koheesiopolitiikan uusi vaihe olisi pantava täytäntöön yksinkertaisempaa ja hajautetumpaa hallinnointijärjestelmää käyttäen.
Only by bringing all on board, and by mobilising the talents and resources of all its regions and citizens can Europe succeed.
Eurooppa voi menestyä vain, jos kaikki saavat mahdollisuuden vaikuttaa ja jos kaikkien alueiden ja kansalaisten taidot ja resurssit otetaan käyttöön.
It is this that is the aim of the proposed New Partnership for Cohesion.
Tämä juuri on ehdotetun uuden koheesiokumppanuuden tavoite.
Part1—Cohesion,competitiveness,employmentandgrowth – Situation and trends
Esipuhe.................................................................................................................................................iii Tiivistelmä............................................................................................................................................vii Päätelmät: ehdotus uudeksi koheesiopolitiikaksi.............................................................................xxv Osa 1 — Yhteenkuuluvuus, kilpailukyky, työllisyys ja kasvu – Tilanne ja suuntaukset
Part2—TheimpactofMemberStatepoliciesoncohesion . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 83
Osa 2 — Jäsenvaltioiden politiikkojen vaikutus yhteenkuuluvuuteen
Part 3 — Impact of Community policies: competitiveness, employment and cohesion
Osa 3 — Yhteisön politiikkojen vaikutus: kilpailukyky, työllisyys ja koheesio
Part4—Impactandaddedvalueofstructuralpolicies
Osa 4 — rakennepolitiikkojen vaikutus ja lisäarvo
Introduction. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .138 Structural interventions in Objective 1 regions: growth, convergence and integration. . . .140 Intervention in Objective 2 regions: restructuring and job creation. . . . . . . . . . . . . . 150 Support for agriculture, rural development and fisheries . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Tärkeimmät alueelliset indikaattorit...................................................................................................187 Kaavio-, kartta ja taulukkoluettelo.....................................................................................................205
List of graphs,maps and tables . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 205
KOLMAS TALOUDELLISTA JA SOSIAALISTA KOHEESIOTA KÄSITTELEVÄ KERTOMUS v
0 0 Introduction: the policy context and cohesion objectives the wide disparities in output, productivity and employment which persist betweencountries and regions.
Vaikka onkin opettavaista tarkastella EU:n talouden suorituskykyä kokonaisuudessaan, on tärkeää olla unohtamatta alueiden ja maiden välisiä, tuotosten, tuottavuuden ja työllisyyden välisiä isoja eroja.
These disparities stem from structural deficiencies in key factors of competitiveness — inadequate endowment of physical and human capital (of infrastructure and work force skills), a lack of innovative capacity, of effective business support and a low level of environmental capital (a blighted natural and/or urban environment).
Nämä erot johtuvat kilpailukyvyn avaintekijöiden rakenteellisista heikkouksista — fyysisen ja inhimillisen pääoman riittämättömyydestä (yhdyskuntarakenteet ja työvoiman taidot), innovatiivisuuden puutteesta, tehokkaan liikeyritysten tukemisen puutteesta ja ympäristöpääoman vähäisyydestä (tuhoutuva luonnonympäristö ja/tai slummiutuva kaupunkiympäristö).
Economic growth in theEUhasslowedappreciablyover the three years since thepublicationof the lastCohesion Report .
EU:n talouskasvu on hidastunut huomattavasti viimeisen koheesiokertomuksen julkaisua seuranneiden kolmen vuoden aikana.
As a result, unemployment has risen again in many parts of the Union with all the social implicationswhich this entails.
Sen seurauksena työttömyys on lisääntynyt jälleen monissa unionin osissa kaikkine yhteiskunnallisine seurauksineen.
The sluggish performance of the EU economy over the long-term, however, suggests that there are more fundamental problems that need to be overcome if growth is to be sustained at an acceptable rate in future years.
EU:n talouden heikko tulos jo pidemmällä aikajänteellä kuitenkin näyttää osoittavan, että on perustavampaa laatua olevia, ratkaistavia ongelmia, jos kasvun halutaan pysyvän tulevaisuudessa hyväksyttävässä vauhdissa.
Countries and regions need assistance in overcoming these structural deficiencies and in developing their comparative advantages in order to be able to compete both in the internal market and outside1.
Maat ja alueet tarvitsevat tukea näiden rakenteellisten heikkouksien korjaamiseksi ja suhteellisten kilpailuetujensa kehittämiseksi voidakseen kilpailla
Equally, people need to be able to access education and training in order to develop their capabilities wherever they live.
Samalla tavoin ihmisten on saatava yleissivistävää ja ammattikoulutusta kehittääkseen kykyjään asuinpaikastaan huolimatta.
EU cohesion policy was strengthened some 15 years ago at the time the singlemarket project was initiated precisely tomeet these parallel needs.
EU:n koheesiopolitiikkaa vahvistettiin noin 15 vuotta sitten yhtenäismarkkinahankkeen aloittamisen yhteydessä juuri näiden tarpeiden tyydyttämiseksi.
Such assistance is evenmore important now in the face of the wideningof disparities which enlargement entails.
Sellainen tuki on jopa tärkeämpää nyt erojen kasvaessa itälaajentumisen myötä.
These problems are reflected in the low growth of productivity in the EU in recent years, especially as compared with the US.
Nämä ongelmat heijastuvat EU:n tuottavuuden viime aikojen vähäisessä kasvussa, erityisesti verrattuna USA:han.
Unlike in the Union, growth in the US has accelerated as innovation has increased and the use of information and communication technologies (ICT) widened.
Toisin kuin unioni, USA:n kasvu on kiihtynyt innovatiivisuuden lisääntyessä ja tieto- ja viestintätekniikoiden käytön yleistyessä.
At the same time, up until the 2001 recession, employment growth was generally higher than in the EU and a large number of people of workingage were in employment, In consequence, incomeper head intheUShasremainedsome30%abovetheEUlevel.
Samanaikaisesti, aina vuoden 2001 lamaan asti, työllisyyden kasvu oli yleensä korkeampaa kuin EU:ssa ja suuri määrä työikäistä väestöä kävi työssä. Tästä seurasi, että henkeä kohden lasketut tulot USA:ssa ovat pysyneet noin 30% EU:n tason yläpuolella.
The contribution of cohesion policy to EU growth
Koheesiopolitiikan vaikutus EU:n kasvuun
If growth in the EU is to be sustained once recovery gets underway, investment in physical and human capital needs to be increased, innovation needs to be stepped up and ICT more widely used to boost productivity and employment.
Jos EU:n kasvun pitäisi jatkua talouden elpymisen alettua, sijoituksia fyysiseen ja inhimilliseen pääomaan on lisättävä, innovaatiota on vauhditettava ja tieto- ja viestintätekniikoiden käyttöä laajennettava tuottavuuden ja työllisyyden edistämiseksi.
This, however, needs to happen not just in central parts where productivity and employment are highest and innovative capacitymost developed but throughout the Union.
Tämän on kuitenkin tapahduttava, ei pelkästään keskeisissä osissa, joissa tuottavuus ja työllisyys ovat suurimpia ja innovatiivinen kapasiteetti kehittynein, vaan koko unionin alueella.
If the EU is to realise its economic potential, then all regions wherever they are located, whether in existingMemberStates or in the new countries about to join, need to be involved in the growth effort and all people living in the Union given the chance to contribute.
Jos EU aikoo ottaa täysin käyttöönsä talouspotentiaalinsa, kaikki alueet, missä ne sijaitsevatkin, joko olemassa olevissa jäsenvaltioissa tai hakijamaissa, on otettava mukaan kasvuhankkeeseen ja kaikille unionin ihmisille annettava mahdollisuudet osallistua.
The cost of not pursuing a vigorous cohesion policy to tackle disparities is, therefore, measured not only in terms of a loss of personal and social well-being but also in economic terms, in a loss of the potential real
Elinvoimaisen, erojen vähentämiseen tähtäävän koheesiopolitiikan hylkäämisen seurauksina eivät ole pelkästään henkilökohtaisen ja
Spain, some 6–8% fewer people of workingage are employed than the average.
Kreikassa ja Portugalissa bruttokansantuote henkeä kohden on yhä noin 70% tai sen alle EU:n keskiarvosta ja Kreikassa ja Espanjassa noin 6–8% keskiarvoa vähemmän työikäisiä ihmisiä käy töissä.
25 income and higher living standards.
yhteiskunnallisen hyvinvoinnin menettäminen, vaan myös talouden kielellä mahdollisen reaalitulon ja korkeamman elintason menettäminen.
Given the interdependencies inherent in an integrated economy, these losses are not confined to the less competitive regions or to individuals who are not working or who are in unproductive jobs but affect everyone in the Union.
Yhdentyneen talouden keskinäiset riippuvuussuhteet huomioon ottaen, nämä menetykset eivät koske pelkästään vähemmän kilpailukykyisiä alueita tai yksilöitä, jotka eivät ole työelämässä tai joiden työ ei ole tuottavaa, vaan ne vaikuttavat kaikkiin koko unionissa.
0 0 Disparities in both income and employment will widen much further when the newMemberStates join the EU in the coming months.
Sekä tulo- että työllisyyserot kasvavat edelleen uusien jäsenvaltioiden liittyessä EU:iin tulevina kuukausina.
AverageGDPper head in these 10 countries is under half the average in the present EU and only 56% of those of workingage are in jobs as against 64% in the EU15.
Näiden 10 maan keskimääräinen bruttokansantuote henkeä kohden on alle puolet keskiarvosta nykyisen EU:n alueella ja vain 56% työikäisistä on työelämässä, kun osuus EU:n nykyisissä jäsenvaltioissa on 64%.
Strengthening regional competitiveness throughout the Union and helping people fulfil their capabilities will boost the growth potential of the EU economyas a whole to the common benefit of all.
Alueellisen kilpailukyvyn vahvistaminen koko unionissa ja ihmisten auttaminen käyttämään kykyjään kasvattaa EU:n koko talouden kasvupotentiaalia kaikkien eduksi.
And, by securing a more balanced spread of economic activity across the Union, it will reduce the risk of bottlenecks as growth occurs and lessen the likelihood of inflationary pressure bringing growth to a premature end.
Ja varmistamalla taloudellisen toiminnan tasapainoisempi leviäminen unionin alueella, pullonkaulojen riski pienenee kasvun alkaessa, mikä vähentää kasvupyrähdyksiä ennen aikojaan tukahduttavien inflaatiopaineiden todennäköisyyttä.
It will equally make it easier to sustain the European model of society and to cope with the growingnumber of people above retirement age and so maintain social cohesion2.
Näin myös helpottuu eurooppalaisen yhteiskuntamallin säilyttäminen ja kasvavan eläkeväestön kanssa selviäminen ja siten sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ylläpito2.
Situation and trends
Tilanne ja suuntaukset
Although growth in these countries taken together has been around 1½%a year above theEUaver-age since themid-1990s, it has slowed since 2001 as markets in the Union on which they are dependent have been depressed.
Vaikka näiden maiden yhteenlaskettu kasvu on ollut noin 1½% vuodessa EU:n keskiarvoa korkeampi 1990luvun puolivälistä alkaen, se on hidastunut vuodesta 2001 unionin markkinoiden, joista ne ovat riippuvaisia, taannuttua.
Achieving the high rates of growth in future years which they require for development depends on growth being sustained in the present Member States.
Korkeiden kasvulukujen saavuttaminen tulevaisuudessa, mitä niiden kehitys edellyttää, riippuu nykyisten jäsenvaltioiden kasvun jatkumisesta.
Equally, however, given the interdependencies, high growth in the new countries can be a significant boost to the rest of the enlarged EU economy.
Kuitenkin, keskinäisestä riippuvuussuhteesta johtuen, voimakas kasvu uusissa maissa voi edistää merkittävästi muun laajentuneen EU:n taloutta.
But to attain this, theywill need substantial help over the coming years to tackle their wide-ranging structural problems and realise their growth potential.
Mutta sen saavuttamiseksi ne tarvitsevat tuntuvasti apua tulevina vuosina laaja-alaisten rakenneongelmiensa ratkomiseksi ja kasvupotentiaalinsa toteuttamiseksi.
A narrowing of disparities between EUMember States but major challenges remain
EU:n jäsenvaltioiden välisten erojen kaventuminen, mutta suuria haasteita on edelleen
Disparities at regional level
Aluetason erot
Regions suffering from structural weaknesses which limit their competitiveness and prevent them from contributing fully to sustainable economic growth in the EU tend to be those which suffer from low productivity, low employment and social exclusion.
Rakenteellisista, kilpailukykyä vähentävistä ja kestävää talouskasvua ehkäisevistä heikkouksista kärsivät EU-alueet ovat yleensä niitä, jotka kärsivät alhaisesta tuottavuudesta, alhaisesta työllisyydestä ja yhteiskunnallisesta syrjäytymisestä.
Disparities in income and employment across the European Union have narrowed over the past decade, especially since themid-1990s.
Tulo- ja työllisyyserot koko Euroopan unionin alueella ovat kaventuneet viime vuosikymmenellä, erityisesti 1990luvun puolivälistä alkaen.
Between 1994and 2001, growth ofGDPper head in the Cohesion countries, even excluding Ireland,was 1%ayear above theEUaverage, and the proportion of workingage population in employment in all apart from Greece increased by muchmore than the average.
Vuosina 1994 – 2001 koheesiomaiden henkeä kohden lasketun bruttokansantuotteen kasvu, jopa Irlantia lukuun ottamatta, oli 1% vuodessa EU:n keskiarvon yläpuolella, ja työllisen työikäisen väestön osuus kaikissa maissa Kreikkaa lukuun ottamatta kasvoi selvästi keskiarvoa enemmän.
Regions with problems of competitiveness, however, are not confined to the Cohesion countries in the present EU and the newMember States.
Alueet, joilla on kilpailukykyongelmia, eivät rajoitu nykyEU:ssa koheesiomaihin ja uusiin jäsenvaltioihin.
A number of regions, despite adequate endowment of infrastructure and human capital, have deficient innovative capacity and difficulty in sustaining economic growth.
Monen alueen, huolimatta yhdyskuntarakenteiden ja inhimillisen pääoman saatavuudesta, innovaatiokyky on puutteellinen ja niiden on vaikeaa ylläpitää talouskasvua.
In Greece, on the other hand, as in Ireland, growth of labour productivity was over twice theEUaverage over this period and it was also well above average in Portugal.
Kreikassa taas, Irlannin tavoin, työvoiman tuottavuuden kasvu oli yli kaksi kertaa EU:n keskiarvo kyseisenä ajanjaksona ja se oli myös Portugalissa selvästi yli keskiarvon.
In these two countries, therefore, the productive base seems to have been strengthened, increasing the potential for continued convergence in income in future years.
Näissä kahdessa maassa tuotantopohja näyttää siksi vahvistuneen, lisäten jatkuvan tulotasojen lähentymisen potentiaalia tulevaisuudessa.
In Greece and Portugal, GDPper head is still only around 70%of theEUaverage and in Greece and
KOLMAS TALOUDELLISTA JA SOSIAALISTA YHTEENKUULUVUUTTA KOSKEVA KERTOMUS viii
Color profile: Generic CMYK printer profile Composite Default screen
Tiivistelmä osuuden, kun taas työttömyys on korkea uusissa osavaltioissa.
Strengthening competitiveness and employment creation
Kilpailukyvyn vahvistaminen ja työpaikkojen luominen
5 skills and social capital to be able to compete on equitable terms with other parts of the Union.
Kehitysongelmat ovat pahempia taantuneilla alueilla, joilla ei ole riittävästi yhdyskuntarakenteita, ammattitaitoista työvoimaa ja sosiaalista pääomaa kilpailemaan tasa-arvoisesti unionin muiden osien kanssa.
These regions, which either receive assistance under Objective 1 of the Structural Funds or will do so in the near future, are largely concentrated in the Cohesion countries and the newMember States.
Näitä alueita, jotka joko saavat tukea rakennerahastojen Tavoite 1 -ohjelman kautta nyt tai lähitulevaisuudessa, ovat erityisesti koheesiomaat ja uudet jäsenvaltiot.
0 0 There area number of areas in the EU in which structural problems deter investors and inhibit the growth of new economic activities despite reasonable levels of infrastructure and work force skills.
EU:ssa on useita alueita, joilla rakenteelliset ongelmat karkottavat sijoittajia ja estävät uusien taloudellisten toimintojen kasvua huolimatta hyväksyttävistä yhdyskuntarakenteiden tasoista ja työvoiman taidoista.
These tend to be old industrial regions or thosewith permanent geographical and other characteristics which constrain development.
Ne ovat yleensä vanhoja teollisuusalueita tai alueita, joilla on pysyviä maantieteellisiä tai muita kehitystä vaikeuttavia piirteitä.
Since 1994 when the Structural Fundswere strengthened, GDPper head in Objective 1 regions has converged towards theEUaverage .
Vuodesta 1994 lähtien, kun rakennerahastoja vahvistettiin, bruttokansantuote henkeä kohden Tavoite 1 -alueilla on lähentynyt EU:n keskiarvoa.
Between 1994and 2001, growth ofGDPper head in these regions taken together averaged almost 3%a year in real terms as against just over 2%a year in the rest of the EU
Vuosina 1994 – 2001 henkeä kohden lasketun bruttokansantuotteen kasvu näillä alueilla yhteensä oli keskimäärin miltei 3% vuodessa, kun se muualla EU:ssa oli hieman yli 2% vuodessa.
There are, for example, 11 NUTS2 regions in the EU15 in which growth of GDP between 1994and 2001was aroundhalf the average or less (at only 1%ayear or so) and in which GDPper head in PPS terms was above the 75% threshold for Objective 1 support but significantly below theEUaverage .
Nykyisen EU:n alueella on esimerkiksi 11 NUTS 2 aluetta, joilla bruttokansantuotteen kasvu vuosina 1994 - 2001 oli noin puolet keskiarvosta tai vähemmän (vain noin 1% vuodessa) ja joilla bruttokansantuote henkeä kohden ostovoimana mitattuna oli yli 75% kynnysarvosta Tavoite 1 -tuen saamiseksi, mutta merkittävästi alle EU:n keskiarvon.
These regions are spread across the Union, in the north-east of England, in northern parts of Germany and in sparsely populated-areas in the north of Sweden.
Näitä alueita on kaikkialla unionissa, Englannin koillisosissa, Saksan pohjoisosissa ja Ruotsin pohjoisosien haja-asutusalueilla.
In each case, they had low growth of productivity aswell as ofGDPper head.
Jokaisessa tapauksessa niiden tuottavuus ja bruttokansantuote henkeä kohden ovat matalat.
Many contain areas in which GDPper head is below 75% of theEUaverage .
Monilla alueilla on seutuja, joiden bruttokansantuote henkeä kohden on alle 75% EU:n keskiarvosta.
The extent of convergence, however, has varied markedly betweenregions, in large part reflecting their relative importance in the Member States in which they are situated.
Työllisten määrä on myös kasvanut huomattavasti koheesiomaissa 1990luvun puolivälistä alkaen.
In those in the four Cohesion countries, which benefited from both substantial assistance and growth-oriented policies at national level, growth ofGDPper headwas much higher than in the rest of the EU.
Kasvu oli erityisen suurta Irlannissa ja jopa voimakkaampaa Espanjassa, vaikka työllisyysaste pysyy selvästi EU:n keskiarvon alapuolella.
A failure to do so now will mean the problems are even greater when action is eventually taken.
Kasvu oli vaatimattomampaa Portugalissa ja Kreikassa.
The number of people in employment has also risenmarkedly in the Cohesion countries since themid-1990s. The increase was particularlylarge in Ireland and was even larger in Spain, although the employment rate remains well below theEUaverage .
Koheesiopolitiikan haaste on näissä tapauksissa tukea talouden rakennemuutosta ja innovatiivisen kapasiteetin kehitystä kilpailukyvyn heikkenemisen, suhteellisen tulotason, työllisyyden ja väestömäärien laskun pysäyttämiseksi.
The increase was more modest in Portugal and inGreece.
Jollei niin tehdä, ongelmat pahenevat.
A substantial wideningof regional disparities with enlargement
Alueellisten erojen tuntuva kasvaminen itälaajentumisen yhteydessä