natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Informing about European policy and better connecting with citizens 14,8 %
EU:n politiikasta tiedottaminen ja paremmat yhteydet kansalaisiin 14,8 %
Other actions and programmes 0,9 %
Muut toimet ja ohjelmat 0,9 %
Heading 3b: Citizenship
Otsake 3b: Kansalaisuus euroa
Heading 4: EU as a global player
Otsake 4: EU maailmanlaajuisena toimijana
Instrument for Pre-Accession Assistance (IPA) 18,8 %
Liittymistä valmisteleva tukiväline (IPA) 18,8 %
European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI) 20,0 %
Eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline (ENPI) 20,0 %
Development Cooperation Instrument (DCI) 29,3 %
Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI) 29,3 %
Other actions and programmes (including decentralised agencies) 3,5 %
Muut toimet ja ohjelmat (erillisvirastot mukaan luettuina) 3,5 %
Industrialised Countries Instrument (ICI) 0,3 %
Väline teollisuusmaiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten (ICI) 0,3 %
Food Facility Instrument 7,0 %
Elintarvikeapuväline 7,0 %
Emergency Aid Reserve 2,1 %
Hätäapuvaraus 2,1 %
Instrument for Stability 2,3 %
Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen väline (EIDHR) 2,0 %
Macroeconomic assistance 1,2 %
Makrotaloudellinen apu 1,2 %
Instrument for Nuclear Safety Cooperation (INSC) 0,9 %
Ydinturvallisuusalan yhteistyöväline (INSC) 0,9 %
Heading 4: EU as a global player
Otsake 4: EU maailmanlaajuisena toimijana euroa
Instrument for Pre-Accession Assistance (IPA)
Liittymistä valmisteleva tukiväline (IPA)
Food Facility Instrument
Elintarvikeapuväline
) Taking into account specific transfer from Emergency Aid Reserve to Food Facility Instrument.
) Kun otetaan huomioon erityissiirto hätäapuvarauksesta elintarvikeapuvälineeseen.
European schools 1,9 %
Eurooppa-koulut 1,9 %
Pensions (all institutions) 14,7 %
Eläkkeet (kaikki toimielimet) 14,7 %
Other institutions 37,0 %
Muut toimielimet 37,0 %
EUROPEAN WORKING ENVIRONMENT IN FIGURES a tool for policy makers
TILASTOTIETOJA EUROOPPALAISESTA TYÖYMPÄRISTÖSTÄ -työkalu päättäjille
Information and data, which can pinpoint risk factors in the workplace, is a crucial starting point for the preparation of efficient measures to improve the working environment.
Työpaikan riskitekijöitä esille tuova tieto ja data ovat ehdottoman tärkeä lähtökohta tehokkaiden menettelytapojen valmisteluissa työympäristön parantamiseksi.
To what extent is such national data available and valid?
Missä määrin tällaista kansallista dataa on saatavana ja kuinka ajankohtaista se on?
To what extent can it be utilized to describe the working environment at European level?
Missä määrin sitä voidaan käyttää työskentely-ympäristön kuvaamiseen Euroopan tasolla?
What do the existing data sources tell us about common exposures and risks among workers across Europe?
Mitä olemassa oleva data kertoo meille työntekijöiden yleisistä altistumisvaaroista ja riskeistä Euroopassa?
Where are the most urgent needs for further data gathering, quality improvement or co-ordination?
Missä tarvitaan kaikkein kipeimmin lisädatan keräämistä, laadun parantamista ja koordinointia?
The main questions above are addressed in a new publication European Working Environment in Figures: a tool for policy makers from the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, Dublin, Ireland.
Yllä esitetyt ensisijaiset kysymykset otetaan esille uudessa julkaisussa European Working Environment in Figures: a tool for policy makers, jonka laatija on Euroopan elinja työolojen kehittämissäätiö, Dublin, Irlanti.
It was against this background that, early in 1994 the Foundation took the initiative, as a part of their four year programme 1993-1996, to launch a pilot project called 'the European Working Environment in Figures'.
Tältä pohjalta säätiö teki vuoden 1994 alkupuolella aloitteen osana vuosien 1993-1996 nelivuotisohjelmaa esitelläkseen pilottiprojektin, jota kutsuttiin nimellä 'Tilastotietoja eurooppalaisesta työympäristöstä' (the European Working Environment in Figures).
The Foundation considered it useful to try to support the 'soft data' from its First European Survey on the Working Environment 1991-1992 with 'soft and hard data' available from monitoring systems in the (future) European Union (EU) Member States, from the various Foundation networks and working groups, and from the other projects and publications.
Säätiö piti hyödyllisenä yrittää tukea ensimmäisestä työympäristöä käsittelevästä europpalaisesta tutkimuksestaan (1991-1992) saamaansa ns. 'pehmeää dataa' pehmeällä ja kovalla datalla, jota on saatavana (tulevien) Euroopan unionin (EU) jäsenvaltioiden valvontajärjestelmiltä, säätiön eri verkoista ja työryhmiltä sekä muista projekteista ja julkaisuista.
This report, which forms part of the Foundation's programme on monitoring the working environment in Europe shows that although some information sources exist, very little comparable quantitative occupational health and safety data is available at European level, at present.
Tämä raportti, joka muodostaa osan säätiön Euroopan työympäristön valvontaohjelmaa, osoittaa, että vaikka olemassa on joitakin tietolähteitä, tarjolla on tällä hetkellä hyvin vähän vertailevaa kvantitatiivista työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyvää dataa Euroopan tasolla.
This consolidated report is the result of the project 'the European Working Environment in Figures' in which information on sixteen European countries has been assembled.
Tämä yhteisraportti on tuloksena projektista 'Tilastotietoja eurooppalaisesta työympäristöstä', johon on koottu tietoja kuudestatoista Euroopan maasta.
The report describes the aims and methodology of the project, the problems encountered, the results, and discussion and conclusions on the situation in Europe with respect to figures on occupational health and safety issues.
Raportti kuvaa projektin tavoitteita ja metodologiaa, esiin nousseita ongelmia, tuloksia sekä pohdintaa ja johtopäätöksiä Euroopan tilanteesta työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyvien tilastollisten tietojen perusteella.
It also contains recommendations for future activities to improve both the working conditions and the monitoring thereof in Europe.
Siihen on myös sisällytetty tulevaisuuden toimia koskevia suosituksia sekä työskentelyolosuhteiden että niiden valvonnan parantamiseksi Euroopassa.
EUROPEAN FOUNDATION for the Improvement of Living and Working
Euroopan elinja työolojen kehittämissäätiö
Methodology of the study
Tutkimuksen metodologia
■ National data gathering judged to be too complex to incorporate in this study, although it was considered to be highly relevant to policy makers at European and national level.
■ Kansallisen datan kerääminen aihe todettiin liian monimutkaiseksi sisällytettäväksi tähän projektiin, vaikka sitä pidettiin erittäin merkityksellisenä päättäjille Euroopan ja kansallisella tasolla.
The study was set up to assemble information from sixteen European countries: the fifteen EU Member States and Norway.
Tutkimuksessa kerättiin tietoja kuudestatoista Euroopan maasta: viidestätoista EU:n jäsenmaasta ja Norjasta.
Therefore the main scope of the matrix - the health and safety monitoring instrument used in this study - concerned the working conditions, the health and safety output, and the developments regarding data production.
Näin ollen matriisin pääasiallinen alue - tässä tutkimuksessa käytetty työterveyden ja -turvallisuuden valvonnan väline - koski työolosuhteita, työterveyden ja -turvallisuuden panostaja datan tuotantoa koskevaa kehitystä.
In the first place, this experimental study has been carried out to provide a quantitative overview of the working conditions in sixteen countries within Europe.
Tämä kokeileva tutkimus on suoritettu lähinnä luomaan kvantitatiivinen katsaus työskentelyolosuhteisiin kuudessatoista maassa Euroopassa.
Secondly, the aim was to develop an overview of possible gaps in the existing information on working conditions, by mapping out the availability, reliability and comparability of quantitative data on health and safety in the work place.
Toiseksi tavoitteena on muodostaa näkemys mahdollisista työskentelyolosuhteita koskevassa tiedossa olevista aukoista kartoittamalla työpaikan työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan kvantitatiivisen datan saatavuus, luotettavuus ja vertailtavuus.
Furthermore, insight into the current developments regarding 'data production' in this field was desired, both at national level and at European level.
Lisäksi tarvittiin laajempaa näkemystä tämän alueen 'datan tuotannon' nykyisiin kehityssuuntiin sekä kansallisella että Euroopan tasolla.
The specific aims of the study were formulated as follows:
Tutkimuksen erityistavoitteet laadittiin seuraaviksi:
To describe the working conditions in Europe based on existing data and information sources.
Kuvata Euroopan työskentelyolosuhteita olemassa olevien data-ja tietolähteiden pohjalta.
For the purpose of the study, a 'matrix' was developed, along with explanatory guidelines.
Tutkimusta varten kehitettiin 'matriisi' sekä siihen liittyvät ohjeet.
This development, which took place from March until June 1994, was canned out and co-ordinated by researchers from the Netherlands.
Tämä kehitystyö, joka kesti maaliskuusta kesäkuuhun vuonna 1994, oli alankomaalaisten tutkijoiden suorittama ja koordinoima.
The work was based on contributions from all research institutes, including Eurostat.
Työ pohjautui kaikkien tutkimuslaitosten, mukaan lukien Eurostat, antamaan panokseen.
Support to this development was further given by discussions within the Steering Group which was established for the purpose of this project.
Lisätukea tälle kehitykselle antoivat projektia varten perustetussa valmistelukomiteassa käydyt keskustelut.
Including all the researchers, it consisted of one representative from the Foundation, two from national governmental bodies, two from social partners, and one from one of the research institutes involved.
Kaikki tutkijat mukaan lukien projekti käsitti yhden säätiön edustajan, kaksi kansallisten hallintoelinten edustajaa, kaksi työmarkkinaosapuolten edustajaa ja yhden mukana olevan tutkimuslaitoksen edustajan.
In order to fulfil the second aim of the study, the matrix requested figures on the entire national working population, but also required information according to gender, age, occupation and sector of economic activity.
Tutkimuksen toisen tavoitteen täyttämiseksi matriisiin tarvittiin koko kansallista työväestöä koskevia tilastoja ja myös tietoa, joka perustuu sukupuoleen, ammattiin ja taloudellisen toiminnan alueeseen.
To increase the possibility of obtaining reliable and comparable information, internationally accepted classification systems were used in designing the matrix.
Matriisin suunnittelussa käytettiin kansallisesti hyväksyttyjä luokittelujärjestelmiä luotettavan ja vertailukelpoisen tiedon saamiseksi.
They include the following topics and systems, which are listed in the Annexes to the report:
Ne käsittävät mm. seuraavat aiheet ja järjestelmät, jotka on lueteltu raportin liitteissä:
• occupation categories: ISCO-88 (COM), two-digit level
• ammattiluokat: ISCO-88 (COM), kaksinumeroinen taso
The matrix provided a uniform structure for the data gathering and reporting on each country.
Matriisi tarjosi yleisrakenteen datan keräämistä ja raportointia varten kustakin maasta.
The structure consisted of the following sections:
Rakenne muodostui seuraavista osista:
To identify common exposures and risks among workers across Europe, especially in relation to gender, age. occupation and sector of economic activity.
Tunnistaa yleiset altistumisvaarat ja riskit työntekijöille kautta Euroopan, varsinkin sukupuoleen, ikään, ammattiin ja taloudellisen toiminnan sektoriin nähden.
• economic sectors: NACE-1970. one-digit level;
• taloudelliset sektorit: NACE-1970, yksinumeroinen taso
• Description of the context
• Sisällön kuvaus • Työympäristön kuvaus
• Description of the working environment
• Työterveyden ja -turvallisuuden panos
• risk factor categories: Exposure Classification System - a Proposal (Laursen et al, 1994);
•riskitekijäluokat: altistumisluokitusjärjesteimä -ehdotus (Laursen et ai, 1994)
• Trends and strategies regarding data production.
• Datan tuottamista koskevia suuntauksia ja strategioita
To supplement the 'subjective data' from the First European Survey on the Working Environment 1991-1992 with 'objective' data from sixteen European countries.
Täydentää 'subjektiivista dataa'jota saatiin ensimmäisestä työympäristöä koskevasta eurooppalaisesta tutkimuksesta (1991-1992), joka käsitti objektiivista dataa kuudestatoista Euroopan maasta.
To assess the extent of, or lack of, comparable data in Europe, and discuss the problems related to this.
Arvioida vertailevan datan laajuutta - tai sen puutetta -Euroopassa ja keskustella tähän liittyvistä ongelmista.
The aim of the study, was to strive for predominantly quantitative, most recent data, preferably from 1992 or 1993.
Tutkimuksen tavoitteena oli saada lähinnä kvantitatiivista, viimeisintä dataa mieluiten vuosilta 1992 tai 1993.
The matrix however allowed some flexibility in this respect.
Matriisi oli kuitenkin jonkin verran joustava tässä suhteessa.
In respect to the reference period, data from earlier years was allowed, if that was the only data available.
Vertailuajanjaksosta oli mahdollista käyttää aikaisempaa dataa, jos tämä oli ainoa tarjolla oleva data.
To identify where further data gathering, quality improvement, or harmonization is most urgent.
Tunnistaa, millä aloilla vaaditaan lisädatan keräämistä, laadun parantamista tai harmonisointia kaikkein kiireellisimmin.
Whilst developing the matrix, it was discussed whether data on preventive and corrective actions and on economic costs should be gathered as well.
Matriisia kehitettäessä keskusteltiin, olisiko myös syytä kerätä ennalta ehkäisevää ja oikaisevaa toimintaa koskevaa dataa.
It was decided not to include these topics in the matrix, because there would be overlap in the preventative actions with the parallel running project 'Identification and Assessment of Occupational Health and Safety Strategies in Europe'.
Näitä aiheita päätettiin olla ottamatta mukaan matriisiin, koska ne menisivät päällekkäin samanaikaisesti suoritettavaan projektiin Työterveys ja työturvallisuusstrategioiden tunnistaminen ja arviointi Euroopassa' liittyvien ennalta ehkäisevien toimien kanssa.
Such data is available in the consolidated report of that project.
Tämä data on saatavana kyseisen projektin yhteenvetoraportista.
In relation to the economic costs, the subject was
Taloudellisiin kuluihin nähden
correctly compare data between countries in the consolidation.
tapauksissa, jotta olisi mahdollista verrata asianmukaisella tavalla eri maiden dataa raporttia koottaessa.
some international information sources could be consulted.
dataa kaikista kuudestatoista maasta. Nämä ovat matriisin jaksossa 1.
This data was obtained from the preliminary version of Eurostat's 'Enterprises in Europe, third report'.
Tämä data saatiin Eurostatin alustavasta raporttiversiosta 'Euroopan yritykset, kolmas raportti'.
An exception with respect to utilizing existing information sources for the national data gathering, concerns the consultation of key informants from governmental bodies, unions, employers' organizations, and other authoritative national organizations, such as centres for statistics.
Poikkeuksena nykyisten tietolähteiden hyväksikäytöstä kansallista datan keruuta varten konsultoitiin avainhenkilöitä valtionhallinnoista, ammattiliitoista, työnantajien organisaatioista ja muista kansallisista organisaatioista, kuten tilastotietokeskuksista.
Flexibility regarding nonquantitive data was provided by leaving room for 'Remarks/ discussion' in the pre-structured tables in the matrix.
Ei-kvantitatiivisen datan osalta joustavuutta saatiin jättämällä tilaa osalle 'Huomautuksia/ keskustelu' matriisin valmiiksi jäsennellyissä taulukoissa.
Here, relevant qualitative information could be taken up, either to supplement, specify, or explain the figures in the table, or to give any other explanatory information, for example on unavailability or reliability of data.
Tähän voitiin sisällyttää kyseistä kvalitatiivista tietoa joko täydentämään, määrittämään tai selittämään taulukon lukuja tai antamaan muuta, lähemmin selittävää tietoa esimerkiksi datan saatavuudesta tai luotettavuudesta.
The national data gathering took place from June 1994 until June 1995.
Kansallisen datan kerääminen kesti vuoden 1994 kesäkuusta vuoden 1995 kesäkuuhun.
Eurostat provided its information between July and October 1994.
Eurostat toimitti tietoja vuoden 1994 heinäkuun ja lokakuun välillä.
The main problem however, encountered with respect to all countries to a greater or lesser extent, was the inability to provide reliable data fully in accord with the matrix.
Suurin ongelma oli kuitenkin kaikissa maissa vähemmässä tai suuremmassa määrin kykenemättömyys luotettavan datan toimittamiseen täysin matriisiin sopivassa muodossa.
In the first place, in each country data was not available on various issues, or not exactly according to the specified structure, definitions and categories of the matrix.
Ensinnäkin dataa ei ollut ehkä saatavana kyseisistä maista, tietyistä aiheista tai ei tarkalleen matriisin määrittämän rakenteen, määritteiden ja luokkien mukaisesti.
This was either due to non-existence of data, but in other cases it was due to the time restrictions of the project, which for example made it impossible to convert data into the desirable categories.
Tämä johtui joko siitä, että dataa ei ollut olemassa, tai syynä oli projektin aikarajoitukset, jotka tekivät esimerkiksi mahdottomaksi muuntaa dataa haluttuihin luokkiin.
In the second place, reliability of data was often-^ questionned, for example due to known under-reporting, to 'subjectivity' of data, or to the size or nature of samples, which did not allow extrapolation of data to the entire national working population.
Toiseksi datan luotettavuus oli usein kyseenalainen johtuen esimerkiksi aliraportoinnista, datan subjektiivisuudesta tai näytteiden koosta tai luonteesta, mikä ei sallinut datan soveltamista koko kansalliseen työväestöön.
Various problems were encountered in the national data gathering.
Kansallisen datan keruussa kohdattiin erinäisiä ongelmia.
For some institutes it required great effort to trace the correct national institutes and contact persons, which would be the key entrance to the national information sources to be studied.
Joidenkin laitosten oli tehtävä suuria ponnistuksia oikeiden kansallisten laitosten jäljittämiseksi ja sellaisten henkilöiden löytämiseksi, jotka olisivat avaintekijöinä oikeiden kansallisten tietolähteiden tutkimisessa.
Apart from being time consuming activities, it mainly caused delays in the delivery of the national reports.
Sen lisäksi, että se vei aikaa, se synnytti enimmäkseen vain viiveitä raporttien toimituksissa.
Another problem concerned the lack of national information sources in some countries, so that only
Toinen ongelma oli se, että joissakin
Structure of the report
Raportin rakenne tutkimuksen puutteita ja sen tuloksia.
As a general procedure, the national data was gathered from already existing national or international information sources, such as statistics, registers, surveys, other authoritative sources, and professional literature.
Yleisenä menetelmänä kansallinen data kerättiin jo olemassa olevista kansallisista tai kansainvälisistä lähteistä, kuten tilastoista, rekistereistä ja tutkimuksista, muista luotettavista lähteistä ja ammattikirjallisuudesta.
In order to trace the various information sources to be consulted, researchers could utilized the Foundation's HASTE Database, containing over 160 descriptions of information systems in EU Member States.
Erilaisten konsultoitavien tietolähteiden jäljittämiseksi tutkijat pystyivät käyttämään hyväkseen säätiön HASTE-lietokantaa, jossa on yli 160 EU:n jäsenvaltioiden informaatiojärjestelmien kuvausta.
They also had access to the 'Review of Surveys', which was especially carried out as a preparation for this study.
He voivat myös tutustua 'tutkimuskatsauksiin', jotka tehtiin erityisesti valmisteluna tätä tutkimusta varten.
It forms a catalogue of general, regional and sectoral surveys in the then twelve EU Member States, plus Norway, Sweden, Finland, Austria, some other countries, and from international organisations.
Se muodostaa yleisluettelon alueellisista ja alakohtaisista tutkimuksista kahdessatoista EU:n jäsenvaltiossa sekä Norjassa, Ruotsissa, Suomessa ja Itävallassa, joissakin muissa maissa ja myös kansainvälisten organisaatioiden tutkimuksista.
Chapter 1 describes the background and context of this study, as well as its objectives.
Luku 1 kuvaa tämän tutkimuksen taustaa ja sisältöä sekä tavoitteita.
Likewise, Eurostat provided the data with respect to companies for all sixteen countries.
Se myös hahmottelee raportin ja antaa lyhyen kuvauksen raportin sisällöstä.
Chapter 2 describes the methodology of the study.
Luku 2 kuvaa tutkimuksen metodologiaa.
It also describes how the work has been carried out, both with respect to the national data gathering, as well as the consolidation of the material obtained.
Se kuvaa myös, kuinka tutkimus on suoritettu sekä kansallisen datan keruun että hankitun materiaalin kokoamisen osalta.
It points out particularly which issues have been focused on, how they were structured, and which main problems have been encountered.
Siinä osoitetaan erityisesti seikat, joihin on keskitytty, kuinka ne on jäsennelty ja mitä ongelmia on aiheutunut.
It also describes briefly the positive aspects, as well as the deficits of this research and its results.
Se kuvaa lyhyesti myönteisiä seikkoja samoin kuin tämän
Chapter 3 provides an introductory overview of the labour market in the sixteen countries that were studied, thus providing background information on the population concerned in this study.
Luku 3 esittelee työ markkinat 16 tutkitussa maassa ja antaa taustatietoa tämän tutkimuksen kohteena olevasta väestöstä.
Some main characteristics are described, by presenting quantitative data on the European working population, as well as the working populations in the various countries.
Joitakin pääominaisuuksia kuvataan esittämällä kvantitatiivista dataa Euroopan sekä eri maiden työikäisestä väestöstä.
The data refers to the national working populations as a whole, but they are also presented according to gender, age, occupation, sector of economic activity, and company size.
Kansallista dataa saatiin eniten kansallisten laitosten kautta, jotka hakivat ja valitsivat tietolähteitä.
Furthermore, figures on companies are given.
Tähän oli kuitenkin kaksi poikkeusta.
and of 'white spots' (blanks) in existing information will lead to recommendations for future actions, are taken up in chapter 8.
Nykyiset työterveyden ja -turvallisuuden datan tuottamista koskevat suuntaukset ja strategiat ovat luvun 6 aiheina.
Here, priorities for improvement of the working environment are presented, as well as priorities for further data gathering, quality improvement, and harmonization.
Eri maiden hallitukset, työmarkkinaosapuolet ja muut asiaan kuuluvat organisaatiot ovat tunnistaneet aiheita, joita pidetään sellaisina pääongelma-alueina, joilla tulisi tehdä aloitteita.
These recommendations can be considered to be policy options, both at European and at national level, with respect to future monitoring of occupational health and safety across Europe.
Kansallisella tasolla tapahtuva kehityssuuntien ja toimien yleiskatsaus on myös esitetty tässä luvussa. Tässä luvussa asetetaan nämä tulokset Euroopan kehyksiin viittaamalla tutkimuksen sisältöön jaksossa 1.1 kuvatulla tavalla.
Government, social partners and other relevant organizations in the various countries have identified topics which are regarded as the main problem areas in which initiatives should be taken.
Työoloja koskevaan dataan liittyvät puutteet ja aukot olemassa olevissa tiedoissa tulevat johtamaan uusien toimintatapojen suosituksiin, ja niitä käsitellään luvussa 8.
An overview of developments and activities taking place at national level with respect to data production, is also given.
Siinä esitellään työympäristön parantamista sekä lisädatan keräämistä, laadun parantamista ja harmonisointia koskevia ensisijaisia tavoitteita.