natgillin/translations-raw huggingface dataset:
More emphasis needs to be placed on context and practical application so that learning science becomes more relevant to the needs and aspirations of both boys and girls.
Asiayhteyteen ja käytännön sovelluksiin on kiinnitettävä entistä enemmänhuomiota, jotta tieteen oppiminen vastaa paremmin sekä poikien ettätyttöjen tarpeisiin ja toiveisiin.
As part of the Science and Society action plan, the European Commission will establish a pan-European initiative to enhance science teaching in schools.
Euroopan komissio laatii osana tieteen ja yhteiskunnantoimintasuunnitelmaa yleiseurooppalaisen aloitteen, jolla pyritääntehostamaan koulujen tiedeopetusta.
In addition, the involvement of professional scientists should strengthen the link between studying science and taking up a scientific career.
Lisäksi jo työelämässä toimivientutkijoiden osallistumisen pitäisi vahvistaa tieteen opiskelun ja tiedeurallepäätymisen välistä suhdetta.
Table of contents
Sis ä llysluettelo
Page 2 – Setting the stage General overview and background of the growing trend towards direct participation by civil society in European governance.
Sivu 2 – Tilanteen kartoitus
Page 3 – Foreword The burgeoning role of civil society in the European Research Area.
Sivu 3 – Esipuhe Kansalaisyhteiskunnan aseman nopea vahvistuminen eurooppalaisella tutkimusalueella.
Page 4 – The 2003 conference The 2003 conference in Brussels on the ‘Governance of the European Research Area:the role of civil society’,itself an example of a successful participatory process in action.
Brysselissä vuonna 2003 järjestetty kansalaisyhteiskunnan asemaa eurooppalaisentutkimusalueen hallinnossa käsittelevä konferenssi on sinänsä esimerkki onnistuneestakäynnissä olevasta osallistumisprosessista.
Page 5 – Introducing the players Profiles underlining the enormous diversity of the main stakeholders in the research participatory process.
Sivu 5 – Toimijoiden esittely
Page 8 – Chain of voices Highlights some quotes from the recent Brussels conference.
Sivu 8 – Erilaisia mielipiteitä Brysselissä vuonna 2003 järjestetyssä konferenssissa esitettyjä näkemyksiä.
Page 9 – The heart of the matter The rationale for civil society participation.
Sivu 9 – Asian ydin Kansalaisyhteiskunnan osallistumisen perustelut.
Page 10 – Lowering the drawbridge The current state of participatory processes in Europe.
Sivu 10 – Kynnyksen madaltaminen Euroopan osallistumisprosessien nykytilanne.
Page 11 – Models of participation Alternative models for the participatory process,the elements they share in commonandhow they differ.The issue of developing a culture of participation,and the tools formaking participatory processes more successful.
Sivu 11 – Osallistumismallit
Page 14 – Experimenting with different models The European Commission’s potential role as a ‘trendsetter’for participatory processesin Europe.
Sivu 14 – Erilaisten mallien kokeileminen
Page 16 – Instrumental changes The tools that can be used to optimise the effectiveness of civil society participation in European governance.
Sivu 16 – Välineelliset muutokset
Page 18 – Peering into the future Recommendations for future action.
Sivu 18 – Tulevaisuudennäkymät Suositukset tulevia toimia varten.
Page 20 – Terms and acronyms Definitions of useful terms and acronyms.
Sivu 20 – Termit ja lyhenteet Hyödyllisten termien ja lyhenteiden määritelmät.
GOVERNANCE OF THE
EUROOPPALAISEN TUTKIMUSALUEEN HALLINTO
EUROPEANRESEARCHAREA– GIVING SOCIETY A KEY TO THE LAB
– YHTEISKUNNANAVAINLABORATORIOON
Setting the stage the stage
Tilanteen kartoitus
The growing trend towards direct participationby civil society in the governance of Europeanresearch is part of a process that is oftenreferred to as ‘democratising’ science.
Kansalaisyhteiskunta osallistuu yhä suoremmineurooppalaisen tutkimuksen hallintoon. Se on osaprosessia, jota kutsutaan usein tieteen“demokratisoimiseksi”.
Participatory processes do not exempt decision-makersfrom taking tough decisions.They do, however, give policy- and decision-makers a powerful tool to enhancethe decisionmaking process and ‘test the water’oncontentious issues.
Samalla kun tutkijat tutkivat aivan uusia tieteenaloja jateknologia tunkeutuu yhä syvemmälle jokapäiväiseenelämäämme,tiedettä ei pidetä enää pelkästään tietonavaan yhä useammin sen katsotaan koskevan myöspolitiikkaa,etiikkaa ja elämänlaatua.
Since the influence of science stretches far beyondthe scientific community,involving society in settingresearch priorities and monitoring research activitiesis becoming increasingly important.Research activities cannot stand apart from society,but must take itsinterests into account.
Tieteen vaikutus ulottuu huomattavasti tiedeyhteisöäkauemmaksi,ja siksi yhteiskunnan osallistuminenensisijaisten tutkimusalojen määrittämiseen jatutkimustoimien valvomiseen on yhä tärkeämpää.Tutkimustoimia ei voida erottaa yhteiskunnasta,vaanniissä on otettava huomioon myös yhteiskunnan edut.
Despite Europe’s long history of pluralism and con-sultation,the question of how to boost participation isneither clear-cut nor straightforward. Europe’s diversity – both in the array of interest groups and the vastrange of stakeholders each contains – means that thereis a wide spectrum of needs that the participatoryprocess must address and a broad range of alternative models for its application.
Nykyaikaiset viestintäteknologiat antavat osaksivastauksen,koska niiden ansiosta kansalaiset voivatsaada äänensä entistä paremmin kuuluviin.Ne asettavatkuitenkin omat haasteensa suoran ja edustuksellisendemokratian välisen tasapainon määrittämiseksi sekäherättävät kysymyksiä siitä,ketä olisi kuultava ja missätilanteissa.
Although it might be argued that the general publichas a fundamental right to monitor the researchcommunity’s activities,there are also more practical justifications for involving civil society.Civil societyhas the potential to bolster the efficiency of the decisionmaking process and can significantly contributeto increasing knowledge and balancing out competinginterests.
Vaikka voidaankin väittää,että tiedeyhteisön toimienvalvominen on kansalaisten perusoikeus,kansalaisyhteiskunnan osallistumiselle on myöskäytännön perusteluja.
Modern communications technologies offer part ofthe answer as they allow citizens to make their voicesheard as never before.But they throw up their ownchallenges of striking a balance between direct andrepresentative democracy,as well as questions of whoshould be listened to and on which occasions.
Kansalaisyhteiskunnan osallistumisen ansiosta voidaan tehostaapäätöksentekomenettelyä,lisätä huomattavastitietomäärää ja tasapainottaa kilpailevia etuja.
Ripe for the picking
Kypsä poimittavaksi
Stakeholders are clear that participation is not a passingfad – it is here to stay.As public debates over GMOsand stem cell research indicate,the concept of participatory governance has entered the political agendaat all levels.
Osallistumismenetelmillä ja -välineillä ei ole kuitenkaanjuuri merkitystä ilman niiden perustana olevaa kuulemisja osallistumiskulttuuria.Oikean kulttuuriympäristönluominen edellyttää institutionaalisten ja yksilöllistenasenteiden muuttamista,mikä itsessään on asteittainenprosessi ja käsittää myös laajan kuulemisen.
However,the mechanics and tools of participationmean very little without an underlying culture of consultation and participation.Forging the right culturallandscape requires changing institutional and individual attitudes which,in itself,is a gradual processthat also involves wide consultation.
Sidosryhmät ovat vakuuttuneita siitä,että osallistuminenei ole ohimenevää,vaan se on tullut jäädäkseen.Geneettisesti muunneltuja organismeja (GMO) jakantasolututkimusta koskevat keskustelut osoittavat,ettäosallistavan hallinnon käsite on merkitty poliittiseentoimintaohjelmaan kaikilla tasoilla.
This means that science and technology policy atregional,national and European level has becomemore inclusive.This inclusiveness comes in the widercontext of the shift towards more direct forms ofdemocracy,such as e-democracy.
Euroopan komissio pyrkii löytämään parhaanmahdollisen toimintatavan kuulemalla huolellisestikansalaisjärjestöjä ja muita sidosryhmiä,jottakansalaisyhteiskunta voi vaikuttaa asemansahahmottamiseen eurooppalaisen tutkimusalueen hallinnossa. Kansalaisyhteiskunnan osallistuminensuunnitteluvaiheeseen osoittaa,miten tärkeää tämä on Euroopan unionille.
In order to find the optimal path forward,the European Commission has been listening carefully to NGOs – as well as other stakeholders – to ensure that civilsociety has a say in shaping its role in the governanceof the European Research Area.Bringing civil societyon board from the design stage demonstrates Europe’sstrong commitment to participation.
Alueellisesta,kansallisesta ja eurooppalaisesta tiede- jateknologiapolitiikasta on tullut näin osallistavampaa.Senäkyy laajemmassa asiayhteydessä siirryttäessädemokratian suorempiin muotoihin,kuten sähköiseendemokratiaan (e-democracy).
SOCIETY A KEY TO THE LAB direct society Euro
– YHTEISKUNNANAVAINLABORATORIOON osa euro h proses
Foreword tific progress in which scienceand technology have permeatedinto every aspect of life.As such,we have come to expect a lotfrom science.Yet, paradoxically, the public does not alwaysappear very attracted to it.
Jotta eurooppalainen tutkimuspystyy vastaamaan Euroopankansalaisten toiveisiin ja huoliinsäilyttäen samalla kilpailukykynsäsekä hyödyntämäänmahdollisimman hyvinhuipputeknologioiden suomia mahdollisuuksia, tiedeyhteisön, päättäjien, teollisuuden jakansalaisyhteiskunnan on toimittavatiiviissä yhteistyössä.
If European research is to respondto its citizens’aspirations and concerns whilst remaining competitive– as well as capitalising on theopportunities provided by cuttingedge technologies – it requires asolid partnership between the scientific community, policy-makers, industry and civil society.
Tietopohjaisen talouden luominenedellyttää myös itsetuntemusta siitä,mitkä ovat toiveemme,tarpeemmeja huolemme.Elämme keskelläennennäkemätöntä tieteellistäkehitystä,jossa tiede ja teknologiakoskettavat kaikkia elämänaloja.Siksi olemme oppineet odottamaantieteeltä paljon.Kansalaiset eivätkuitenkaan,ristiriitaista kyllä,ainanäytä olevan siitä kovinkiinnostuneita.
While polls reveal that, overall, Europeans have a positive view of the benefits of science andtechnology on their lives,they aremore wary of the possible risksand ethical considerations associated with scientific progress.
Euroopan unioni asetti maaliskuussa2000 Lissabonissa itselleenkunnianhimoisen tavoitteen,jonkamukaan siitä on tultava maailmantietopohjaisin talous vuoteen 2010mennessä.Eurooppa onkinedistynyt merkittävästi tiedon tiellä.
In March 2000 in Lisbon, the European Union set itself theambitious goal of becoming theworld’s leading knowledge-based economy by 2010.Since then,Europe has taken some importantsteps along the road to knowledge.
Vaikka mielipidetutkimustenmukaan eurooppalaisilla on yleensämyönteinen käsitys tieteen jateknologian eduista heidänjokapäiväiseen elämäänsä,he ovathuolestuneempia tieteelliseen kehitykseen liittyvistämahdollisista vaaroista ja eettisistä näkökohdista.
Europe is currently engaged in broad public debateson issues such as GMOs,stem cell research,the envi-ronment,or food safety. Nevertheless, minimising risksand taking the necessary precautions requires thedevelopment and use of sophisticated scientific tools.
Eurooppa osallistuu nykyisin laajoihin julkisiinkeskusteluihin,joissa käsitellään esimerkiksi GMO-tuotteita, kantasolututkimusta, ympäristöä taielintarviketurvallisuutta.Vaarojen minimointi ja tarvittavatvarotoimenpiteet edellyttävät kuitenkin edistyksellistentieteellisten välineiden kehittämistä ja käyttöä.
In 2002 in Barcelona,European leaders agreed to fleshout their pledge to dedicate more resources to researchand development (R & D).They set the Union the boldtarget of investing 3% of its gross domestic product in R & D. And the European Commission unveiled in 2003 a ‘road map’to help guide Member States towards the3% goal.
Euroopan johtajat sopivat vuonna 2002 Barcelonassalisävarojen varaamisesta tutkimukseen ja kehitykseen(T & K).He asettivat unionille rohkean tavoitteen,jonkamukaan sen on varattava 3 prosenttiabruttokansantuotteestaan tutkimukseen ja kehitykseen.Euroopan komissio julkisti vuonna 2003toimintasuunnitelman,jonka avulla jäsenvaltiot voivatsaavuttaa tämän 3 prosentin tavoitteen.
More importantly,ensuring that science delivers whatpeople need involves intimately weaving the socialdimension into scientific research.This means thatpolicy-makers should actively engage civil society.Good governance of the ERA requires the participation of civil society.
Yhteiskunnan osallistuminen tieteelliseen tutkimukseenon sitäkin tärkeämpää,jotta tiede voi vastata kansalaistentarpeisiin.Päättäjien on siksi otettavakansalaisyhteiskunta aktiivisesti mukaan.Eurooppalaisentutkimusalueen moitteeton hallinto edellyttääkansalaisyhteiskunnan osallistumista.
But financial investment is only part of the story.Europeneeds to make the most of the human resources andresearch capacity at its disposal.This is the main driving force behind the ambitious European Research Area (ERA).
Rahoituksen lisäksi tarvitaan kuitenkin myös muita toimia.Euroopan on hyödynnettävä mahdollisimman pitkältikäytössään olevia inhimillisiä voimavaroja jatutkimuskapasiteettia.Se on kunnianhimoiseneurooppalaisen tutkimusalueen (ERA,European Research Area) pääasiallinen moottori.
Science for science’s sake will not get us very far.Itwill have a much brighter future,if it is firmly anchoredin society,and carried out on society’s behalf.
Periaate tiedettä tieteen vuoksi ei vie meitä kovinkaanpitkälle.Tieteen tulevaisuus on paljon valoisampi,jos seon juurtunut lujasti yhteiskuntaan ja sitä harjoitetaanyhteiskunnan hyväksi.
Philippe Busquin Research Commissioner
Philippe Busquin Tutkimuksesta vastaava komission jäsen hyödyntää mahdollisimman pitkälti tätä kulttuurista ja
GOVERNANCE
TUTKIMUSALUEEN HALLINTO
EUROPEANRESEARCHAREA– GIVING
– YHTEISKUNNAN
3_ ropean research is part of
3_ essia, jota kutsutaan usei
The 2003 conference
Vuoden 2003 konferenssi
The European Research Area (ERA) is rapidly becoming a reality,marking a new era in European scientific co-operation.
Ensimmäiset hallintoa koskevat tapaamiset rajat ylittäviä suhteita jakumppanuuksia, herää kysymyssiitä, miten tätä uutta alaavoidaan hallinnoidademokraattisesti ja tasaarvoisesti.
As Europe’sresearch community forges ever-closer links and alliances thatcriss-cross national boundaries, the question arises of how togovern this new domain democratically and equitably.
Kansalaisjärjestöt ja muut kansalaisyhteiskunnan järjestöt,yksityiset ja julkiset tutkimuslaitokset,teollisuudenedustajat sekä alueelliset,kansalliset ja Euroopan tasoisetpoliittiset päättäjät esittivät komission tukemassakaksipäiväisessä konferenssissa ajatuksiaankansalaisyhteiskunnan asemasta eurooppalaisentutkimusalueen hallinnossa.
Public engagement is a crucial element of democraticsocieties and few would disagree that civil societyshould be actively involved in the governance of the ERA. The devil is,however,in the detail.
Kansalaisten osallistuminen on demokraattisissayhteiskunnissa olennaista,ja lähes kaikki ovat yhtä mieltäsiitä,että kansalaisyhteiskunnan on osallistuttavaaktiivisemmin eurooppalaisen tutkimusalueen hallintoon.Yksityiskohdat aiheuttavat kuitenkin ongelmia.
It was the first gathering of its kind and reflects the European Commission’s long-term commitment to the participatory process and its desire to involvecivil society in laying the groundwork for a new scienceand society partnership that will better servethe European citizen.
Tapaaminen oli ensimmäinen laatuaan,ja se osoittaa,miten tärkeänä Euroopan komissio on jo pitkään pitänytosallistumisprosessia ja miten hartaasti se toivookansalaisyhteiskunnan osallistuvan Euroopan kansalaisiaparemmin palvelevan tieteen ja yhteiskunnan välisenuuden kumppanuuden valmisteluihin.
Who exactly should participate?
Keitä osallistuminen oikein koskee?
When should they becalled on?
Milloin ne on otettavatoimintaan mukaan?
What form should this participation take?How should their responses be incorporated?
Minkälaista osallistumisen muodonon oltava? Miten vastaukset otetaan huomioon?
Theseare some of the important questions requiring answers.
Nämäovat tärkeitä kysymyksiä,joihin on vastattava.
The Brussels gathering was the interim phase of amulti-stage process.Prior to the conference, IFOK, assisted by an independent expert group,preparedan interim study to set the parameters for the confer-ence.By the same token,the event made a significant contribution to the final report and its recommendations and conclusions.
Brysselin kokous oli monivaiheisen prosessin välivaihe.IFOK laati ennen konferenssia riippumattomanasiantuntijaryhmän avulla väliaikatutkimuksenkonferenssin parametrien määrittämiseksi.Konferenssistaoli myös huomattavaa apua loppuraportin sekä sensuositusten ja päätelmien laatimisessa.
More than 200 delegates from some 26 countries,both within and outside Europe,gathered at a conference in Brussels on 12-13 June 2003 – under theheading of ‘Governance of the European Research Area: the role of civil society’– to participate incharting the way forward for the participatory process.
Yli 200 edustajaa noin 26:sta Euroopan ja Euroopanulkopuolisesta valtiosta osallistui Brysselissä 12.–13.kesäkuuta 2003 järjestettyyn konferenssiin,jonkaotsikkona oli “Kansalaisyhteiskunnan asemaeurooppalaisen tutkimusalueen hallinnossa”,osallistumisprosessin tulevien toimien pohtimiseksi.
First encounters of the governance kind
Suorat ja pyöreän pöydän keskustelut
During the two-day Commission-backed conference,NGOs and other civil society organisations, private and public research bodies,industry representativesand policymakers at regional,national and Europeanlevel shared their ideas on the role of civil society inthe governance of the ERA.
Konferenssi aloitettiin yleisistunnolla,jossa asetettiinpoliittiset päämäärät.Jäljellä olevat puolitoista päiväävarattiin laajoihin pyöreän pöydän keskusteluihin jaryhmäkohtaisiin keskusteluihin,joissa käsiteltiin useitakansalaisyhteiskuntaan ja hallintoon liittyviä kysymyksiä.
These included the current situation related to therole of civil society,how to take this forward to achieveeffective participation,and determining how thepolicy framework could be adapted to promote suchinvolvement.
Ne koskivat kansalaisyhteiskunnan aseman nykytilannettaja sen parantamista tehokkaan osallistumisensaavuttamiseksi sekä sen määrittämistä,miten poliittisenviitekehyksen avulla voidaan edistää tällaistaosallistumista.
The areas the conference set out to explore includedthe rationale for involving civil society,the parametersfor measuring the success of the participatory process,the constraints within which such systems operate,and the roadmap for future participation at the European level.
Konferenssissa määritettiin tutkittavia aloja,kutenkansalaisyhteiskunnan osallistumisen perustelut,osallistumisprosessin onnistumista mittaavat parametrit,tällaisten järjestelmien rajoitteet ja Euroopan tasoistatulevaa osallistumista koskeva toimintasuunnitelma.
SOCIETY A KEY TO THE LAB ais indi
– YHTEISKUNNANAVAINLABORATORIOON kansala välttä
Introducing
Toimijoiden
Introducing the players the players
Toimijoiden esittely esittely
In Europe,civil society is flourishing more than ever.Representing an abundance of views and interests,NGOs increasingly find that,where once they shoutedfrom the sidelines,they are increasingly being invitedto sit at the governance table.
Kansalaisyhteiskunta kukoistaa Euroopassa paremminkuin koskaan aikaisemmin.Kansalaisjärjestöt edustavatmonia erilaisia mielipiteitä ja etuja.Aikaisemminkansalaisjärjestöt toivat kantansa julki vainsivustakatsojina,mutta nykyään ne otetaan yhä useamminmukaan hallintoa koskeviin keskusteluihin.
Open doors
Avoimet ovet
Improving the participatory process involves building up anaccurate picture of the different stakeholders, their goals andneeds.
Osallistumisprosessin parantaminenedellyttää eri sidosryhmien sekäniiden tavoitteiden ja tarpeidentarkkaa määrittämistä.
But, as any such exercisewill soon reveal, each of theseinterest groups is not a homogenous entity and it would bereckless to regard them as such. As much attention needs to be paid to the differences within eachgroup as to those between them.
Kutenkaikissa tällaisissa toimissakuitenkin pian ilmenee, kukineturyhmä on erilainen, ja olisipiittaamatonta pitää niitähomogeenisena kokonaisuutena.Ryhmien välisten erojen lisäksi onkiinnitettävä yhtä paljon huomiotakunkin ryhmän sisäisiin eroihin.
Even what was once regarded as the ‘ivory tower ofscience’is opening its gates to civil society.Scientificand technological progress has touched every European citizen intimately,but gone are the days whenscientific progress was viewed as an end in itself.
Jopa aikaisemmin “tieteen norsunluutornina”pidetyt asiatovat avautumassa kansalaisyhteiskunnalle.Tieteen jatekniikan kehitys koskettaa kaikkia Euroopan kansalaisiavälittömästi,mutta sitä ei enää pidetä itsetarkoituksena.
Nowadays,people fear that science can do harm aswell as good and that,since cutting-edge technologycan potentially affect everyone,demands are growingfor greater societal control of the scientific researchagenda.
Nykyisin pelätään,että tieteestä voi etujen lisäksi koituamyös haittaa,koska huipputeknologia voi periaatteessakoskettaa kaikkia ihmisiä.Siksi yhä useammin vaaditaan,että yhteiskunnan on valvottava paremmin tieteellisentutkimuksen toimintaohjelmaa.
In this section, we sketch out abrief profile of three of the keystakeholders in the EU researchparticipatory process–civilsociety, the research communityand the European Commission–andhow each relates to the prospectof increased social involvementin the decision- and policymaking processes.
Tässä osiossa esittelemmelyhyesti EU:n tutkimusalanosallistumisprosessin kolmetärkeintä sidosryhmää elikansalaisyhteiskunnan,tiedeyhteisön ja Euroopankomission ja sen, miten kukinniistä liittyy yhteiskunnanlisääntyvään osallistumiseen päätöksentekomenettelyihin japoliittisten päämäärienasettamiseen.
“A great majority of Europeanstrust... NGOs because citizens feelthey are largely excluded from theapplication of technology,” said Roberto Ferrigno, European Policy Director at the European Environmental Bureau.
“Suurin osa eurooppalaisista luottaa(...) kansalaisjärjestöihin, koskakansalaisten mielestä heidät onpitkälti suljettu teknologiansoveltamisen ulkopuolelle”, totesi Euroopan ympäristöviraston poliittinenjohtaja Roberto Ferrigno.
“We need to improve participation in the political process,[in order to reach] participatory democracy,” he added.
“Meidän onosallistuttava tiiviimmin poliittiseenprosessiin osallistavan demokratiansaavuttamiseksi”, hän lisäsi.
The notion of civil society is as old as civilisation itself.Recognising the idea of strength in numbers,peoplehave always formed groups to protect and defendtheir rights and interests.
Kansalaisyhteiskunnan käsite on yhtä vanha kuin itsesivilisaatio.Ihmiset ovat aina muodostaneet ryhmiäoikeuksiensa ja etujensa suojelemiseksi japuolustamiseksi,koska suuri lukumäärä antaa voimaa.
Many NGO representatives believe that the participation of civil society will help ensure that scientificprogress meets society’s needs and addresses itsconcerns,and will counteract public scepticism.
Monien kansalaisjärjestöjen edustajien mukaankansalaisyhteiskunnan osallistumisen ansiosta voidaanvarmistaa,että tieteellisessä kehityksessä otetaanhuomioon yhteiskunnan tarpeet ja käsitellään sen huolia.Näin voidaan hälventää kansalaisten epäluuloja.
“Consultation and public participation is indispensable where scienceis fundamental to the choices madein the legislative process,” commented Tony Venables, director ofthe EU-wide civil society group ECAS.
“Kuuleminen ja kansalaistenosallistuminen on välttämätöntä, kuntiede on olennaistalainsäädäntömenettelyssä tehdyillevalinnoille”, totesi EU:n laajuisenkansalaisyhteiskuntaryhmän ECASinjohtaja Tony Venables.