natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ministry of Social Affairs and Health Ministry of Finance Ministry of Education Ministry of Agriculture and Forestry Ministry of Labour Ministry of Defence Ministry of Transport and Communications Ministry of the Interior Ministry of Trade and Industry Ministry of the Environment Ministry for Foreign Affairs Ministry of Justice
Sosiaali- ja terveysministeriö Valtiovarainministeriö Opetusministeriö Maa-ja metsätalousministeriö Työministeriö Puolustusministeriö Liikenneministeriö Sisäasiasinministeriö Kauppa- ja teollisuusministeriö Ympäristöministeriö Ulkoasiainministeriö Oikeusministeriö
SOURCE MINISTRY OF FINANCE
LADHE: VALTIOVARAINMINISTERIÖ
Allocations within education, 1996
Opetustoimen määrärahat vuonna 1996
SOURCE MINISTRY OF EDUCATION
LÄHDE: OPETUSMINISTERIÖ
4.2.3 The distribution of responsibilities and authority between central government and local municipalities was significantly changed at the beginning of 1993.
4.2.3 Valtion ja kuntien väliset toimivaltasuhteet muuttuivat oleellisesti vuoden 1993 alusta.
The financing system was reformed to make it easier for state aid recipients to operate more flexibly and efficiently and to reduce administrative work.
Rahoitusjärjestelmän uudistamisella pyrittiin lisäämään valtionavun saajien mahdollisuuksia joustavaan ja tulokselliseen toimintaan sekä vähentämään hallinnollista työtä.
Regulation and supervision were relaxed.
Toimintaa sääteleviä normeja poistettiin ja toiminnan sääntelyä kevennettiin merkittävästi.
4.2.4 Within the field of education, the reform facilitated the transfer of decision-making authority to the owners/mandators of educational institutions.
4.2.4 Opetushallinnon alueella uudistus loi konkreettisia edellytyksiä päätösvallan siirtämiselle oppilaitosten ylläpitäjille.
The purpose of the reform was to increase cost-awareness and efficiency by discarding the old system of state subsidies based on expenditure in favour of flat rates paid to local municipalities on a fixed scale.
Uudistuksella pyrittiin kustannustietoisuuden ja tehokkuuden lisäämiseen siirtymällä menoperusteisesta valtionosuudesta kunnalle laskennallisin perustein määräytyvään valtionosuuteen.
The introduction of the flat-rate principle also contributed to improved manageability and predictability.
Järjestelmän laskennallisuudella pyrittiin myös parantamaan järjestelmän hallittavuutta ja ennustettavuutta.
4.2.5 State subsidies to local municipalities are allocated according to educational sectors and forms of educational institution; the decision on how these resources are distributed within the different sectors is made by the municipalities themselves.
4.2.5 Vaikka valtionosuus myönnetään sektoreittain ja oppilaitosmuodoittain, kunnan oma päätöksenteko ratkaisee, miten resurssit kohdennetaan eri tehtäväalueille.
The level of subsidies is not dependent on outcomes.
Rahoitusjärjestelmää ei ole sidottu toiminnan tuloksellisuuteen.
Students are free to seek entrance to any upper secondary institution.
Opiskelijoilla on vapaa hakeutumisoikeus mihin tahansa toisen asteen oppilaitokseen.
When a student attends school in a municipality other than the one in which he or she is permanently resident, the student's home municipality has a statutory obligation to defray the owner of the school the difference between the home municipality's fixed flat rate and the grant paid by the state.
Silloin, kun opiskelija käy koulua muussa kuin kotikunnassaan sijaitsevassa oppilaitoksessa, opiskelijan kotikunta on velvollinen maksamaan opetuksesta aiheu tuneet kulut kyseisen oppilaitoksen ylläpitäjälle. Tämä kotikuntien korvausvelvollisuus koskee sekä nuorten että aikuisten ammatillista peruskoulutusta.
Financing vocational education and training for young people
Nuorten ammatillisen koulutuksen rahoitus
4.2.7 The system of state aid towards the running costs of education and cultural activities was renewed at the beginning of 1993, which saw the entry into force of a new act relating to the financing of education and culture.
4.2.7 Opetus- ja kulttuuritoimen käyttömenoja koskeva valtionosuusjärjestelmä uudistettiin vuoden 1993 alussa, jolloin tuli voimaan laki opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta.
4.2.8 The financing of vocational education and training is divided between the state and municipalities.
Ammatillisen koulutuksen rahoitus jakaantuu valtion ja kuntien kesken.
In 1994 the average cost per student was FIM 34,000, of which the state covered almost 60 %.
Vuonna 1994 keskimääräinen opiskelijakohtainen kustannus oli 34 000 markkaa, josta valtion osuus oli keskimäärin vajaa 60 prosenttia.
Any costs exceeding the fixed scales are covered by the owners of the institutions.
Laskennallisen perusteen ylittävistä kustannuksista vastaavat oppilaitosten ylläpitäjät.
The financing of AMK institutions follows the same principles as the financing system for vocational institutions.
Ammattikorkeakoulujen rahoitusperiaatteet noudattavat ammatillisten oppilaitosten rahoitusjärjestelmän periaatteita.
The state aid towards education and cultural activities is paid to the owners monthly as a block grant.
Opetus-ja sivistystoimen valtionosuus maksetaan oppilaitoksen ylläpitäjälle kuukausittain yhtenä summana (as a block grant).
The government does not monitor the use of the funds awarded, but the owners decide for themselves on the allocation of resources and the standards of services offered, and how they are implemented and paid for.
Valtio ei kontrolloi myöntämiensä varojen käyttöä, vaan oppilaitosten ylläpitäjät päättävät itsenäisesti resurssien kohdentamisesta ja tuotettujen palvelujen tasosta, toteutustavasta ja rahoituksesta.
The aim of the system is to transfer the right of decision to the local level and in this way to make operations more effective.
Järjestelmän tavoitteena on ollut siirtää päätösvalta ja vastuu paikallistasolle ja aikaansaada näin toiminnan tehostumista.
4.2.10 The financing of vocational education and training in Finland is based on a fixed flat rate and on the number of students in the educational institution.
4.2.10 Ammatillisen koulutuksen rahoitus perustuu Suomessa laskennalliseen yksikköhintaan ja oppilaitoksen opiskelijamäärään.
Work is under way to develop the existing financing mechanisms so that the level of state subsidy would be dependent on the outcomes of education.
Rahoitusta ollaan kehittämässä siten, että koulutuksen tulokset vaikuttaisivat myös valtionosuuden määrään.
One of the indicators envisaged is the placement of students in the labour market.
Yhdeksi oppilaitosten toiminnan arviointikriteeriksi on ajateltu opiskelijoiden työelämään sijoittumista. mista.
4.2.11 Schooling is for the most part free of charge.
4.2.11 Koulunkäynti on opiskelijalle pääsääntöisesti maksutonta.
Students have free lunch every day, but they usually have to pay for their textbooks and other study materials.
Opiskelijat saavat päivittäin yhden maksuttoman aterian. Oppikirjat ja muun materiaalin he joutuvat yleensä kustantamaan itse.
Students may be paid for the on the job training they do in connection with their education.
Koulutukseen liittyvästä harjoittelusta opiskelijat voivat saada palkkaa.
Financing of adult education
Aikuiskoulutuksen rahoitus
4.2.12 The main task areas of vocational adult education and the parties responsible for financing in different sectors were defined in the late 1980s.
4.2.12 1980luvun lopulla määriteltiin ammatillisen aikuiskoulutuksen keskeiset tehtävä alueet sekä tahot, joille kunkin sektorin rahoitusvastuu kuuluu.
In the case of inservice training, responsibility for financing lies with the employer; in self-motivated vocational training with both the education authorities and the students' home municipality; and in the case of employment training with the labour authorities.
Henkilöstökoulutuksessa rahoitusvastuu kuuluu työnantajille, omaehtoisessa ammatillisessa aikuiskoulutuksessa sekä opetushallinnolle että opiskelijoiden kotikunnille ja työvoima poliittisessa aikuiskoulutuksessa työhallinnolle.
4.2.13 Since the late 1980s the aim of the education authorities has been to secure a broader basis for financing adult education, to supply adult education according to demand, and to guarantee students a basic income according to their living situation rather than type of education.
4.2.13 Ammatillisen aikuiskoulutuksen tavoitteena on ollut 1980luvun lopulta alkaen monipuolistaa aikuisoppilaitosten rahoituslähteitä, tarjota aikuiskoulutusta kysynnän mukaan ja taata opiskelijan toimeentulo elämäntilanteen eikä koulutus muodon mukaan.
This means that adult education institutions can obtain financing from various sources, such as the labour authorities (employment training), the education authorities (self-motivated vocational training, general adult education, adult education at higher education institutions and apprenticeship training) and from employers (in-service training).
Aikuisoppilaitokset voivat siten saada rahoitusta useista lähteistä, kuten työhallinnolta (työvoimapoliittinen aikuiskoulutus), opetushallinnolta (omaehtoinen ammatillinen aikuiskoulutus, yleissivistävä aikuiskoulutus, korkeakoulujen aikuiskoulutus ja oppisopimuskoulutus) sekä työnantajilta (henkilöstökoulutus). tus).
The administrative framework
Hallinnon työnjako
Responsible
Vastuulliset
NATIONAL ■
KANSALLINEN!
LOCAL authorities
ALUEELLINEN ¡PAIKALLINEN
EDUCATION INSTITUTION/ ORGANIZATION
OPPILAITOS/ ORGANISAATIO viranomaiset
Initial education
Nuorten koulutus
Re-training of employed workforce
Työssä olevien uudelleenkoulutus
Employment training
Työllisyys koulutus
Function System regulation
Tehtävä Järjestelmän sääntely
Definition of contents Evaluation and certification Information and guidance
Sisällön määrittely Arviointi ja todistuksenanto Tiedotus ja ohjaus
Delivery through educational institutions or training centres only apprenticeship contracts self-education at work place only
Vain oppilaitoksissa tai koulutuskeskuksissa
Ministry of Education 2.
Opetusministeriö 2.
Ministry of Labour 3.
Työministeriö 3.
National Board of Education 4.
Opetushallitus 4.
Provincial state offices 5.
Lääninhallitukset 5.
Labour districts 6.
Työvoimapiirit 6.
Municipalities 7.
Kunnat ja kuntayhtymät 7.
Employment offices 8.
Työvoimatoimistot 8.
Local authorities responsible for apprenticeship training 9.
Oppisopimuskoulutuksen paikallishallintoviranomaiset 9.
Educational institutions 10.
Oppilaitokset 10.
Individual companies and organizations
Yksittäiset yritykset ja organisaatiot roolissa
( ) Organization in brackets does not play a major role
( ) Organisaatio, joka on suluissa, ei ole keskeisessä
4.2.14 Vocational adult education centres are operated on the principles of management by results, which means that they finance their operations chiefly by selling education services.
4.2.14 Ammatilliset aikuiskoulutuskeskukset ovat tulosvastuullisia yksiköitä, jotka rahoittavat toimintansa pääasiassa myymällä koulutuspalveluja.
The bulk of these services are sold to the public sector.
Suurin osa palveluista myydään julkiselle sektorille.
4.2.15 The costs of apprenticeship training are met almost entirely by the state.
4.2.15 Valtio vastaa oppisopimuskoulutuksen kustannuksista lähes kokonaan.
State subsidies are granted to the local authorities, who purchase the training from educational institutions and private companies.
Valtionapu myönnetään paikallisviranomaisille, jotka ostavat koulutuksen oppilaitoksilta ja yrityksiltä.
The employer pays the student a salary and the national insurance contributions.
Työnantaja maksaa opiskelijalle palkan sekä siihen liittyvät sivukulut.
Employers may receive compensation for the costs involved in training given on the job.
Työnantajan järjestämästä työnopetuksesta suoritetaan työnantajalle koulutuskorvausta.
During their theoretical studies students are entitled to social benefits.
Opiskelija voi saada tietopuolisen koulutuksen ajalta opintososiaalisia etuuksia. sia.
4.2.16 Self-motivated vocational training is organized for adults who want to upgrade their professional skills independently, regardless of their employer.
4.2.16 Omaehtoista ammatillista aikuiskoulutusta on järjestetty aikuisille, jotta he voivat kehittää itseään ammatillisesti työnantajista riippumatta.
Basic and further vocational training that is provided mainly for people over 25, is financed by the education authorities, the students' home municipalities and the owners of the educational institutions and, to a small extent, by the students themselves.
Pääasiassa yli 25-vuotiaille järjestettävän ammatillisen perus- ja jatkokoulutuksen rahoittavat opetushallinto, opiskelijoiden kotikunnat ja oppilaitoksen ylläpitäjät sekä vähäisessä määrin opiskelijat itse.
The level of state financing is determined on the same grounds as financing for vocational education and training within the corresponding type of educational institution.
Valtionrahoitus määräytyy samoin perustein kuin kyseisen oppilaitosmuodon ammatillisen koulutuksen rahoitus yleensä.
In contrast, supplementary training lasting less than six months is funded by the adult students themselves and in part by the education authorities.
Sen sijaan alle puolen vuoden kestävän täydennyskoulutuksen ovat rahoittaneet aikuisopiskelijat itse ja osittain opetushallinto.
4.2.17 Employment training is purchased from the educational institutes and paid by the labour authorities.
4.2.17 Työvoimapoliittisen aikuiskoulutuksen toteuttavat koulutuksen järjestäjät ja koulutuksen hankinnasta vastaa työhallinto.
Social benefits are available for people taking part.
Työvoimaviranomaiset ostavat aikuiskoulutuksen ja koulutuksen rahoitus kulkee työministeriön kautta.
4.2.18 The financial support available to the provider of training and to the individual student is dependent on the type of education (i.e., self-motivated vocational training, employment training, inservice training or rehabilitation training).
4.2.18 Koulutuksen taloudelliset tukijärjestelmät ovat sekä sen järjestäjän että opiskelijan kannalta yleensä sidoksissa siihen, onko kyseessä omaehtoinen ammatillinen aikuiskoulutus, työvoimapoliittinen aikuiskoulutus, henkilöstökoulutus vai kuntouttava koulutus.
Funding is provided by the state, the employers, local authorities and students.
Rahoituksesta vastaavat valtio, työnantaja, kunnat ja opiskelijat.
4.2.19 Inservice training is provided by the employer, who covers the expenses, i.e. the costs of the training itself, the employees' salaries and per diem allowance.
4.2.19 Henkilöstökoulutuksen järjestää työnantaja.
4.2.20 Rehabilitation training is intended for people whose ability to work or earn their income has been substantially impaired due to illness or a disability but who can be helped through rehabilitation.
4.2.20 Ammatillisesti kuntouttava koulutus on tarkoitettu henkilöille, joiden työkyky tai ansiomahdollisuudet ovat sairauden tai vamman takia olennaisesti heikentyneet, mutta joiden työkytyä voidaan kuntoutuksen avulla parantaa.
This form of training is financed by the Social Insurance Institution or insurance companies.
Kuntouttavan koulutuksen rahoittaa Kansaneläkelaitos tai vakuutusyhtiöt.
The aid consists of a rehabilitation allowance and various compensations.
Tuki koostuu kuntoutusrahasta ja erilaisista korvauksista.
Various subsidies are currently available for adult students, but the long-term plan is to try and harmonize them.
Aikuisopiskelijoille myönnetään erilaisia tukia, joita pyritään pitkällä aikavälillä yhtenäistämään ja yksinkertaistamaan.
Chapter V
Luku V Koulutuksen laadullisia näkökohtia
5.1 Management by results and evaluation
5.1 Tulosohjaus ja arviointi
In Finland education and training is still widely considered the responsibility of the public sector.
5.1.2 Suomessa koulutus katsotaan edelleen lähinnä yhteiskunnan tehtäviin kuuluvaksi.
5.1.3 The decision-making process aimed at raising the standards of training and education relies heavily on the evaluation of outcomes and on self-evaluation by educational institutions.
Koulutusta koskevassa päätöksenteossa tulosajattelu, tuloksellisuuden arviointi sekä oppilaitosten itsearviointi muodostavat pohjan toiminnan laadukkaalle kehittämiselle.
The measurement of outcomes relative to the targets set help to highlight the key problems that require new, different solutions.
Ne tuovat esiin poikkeamat asetetuista tavoitteista sekä erilaiset ongelmat, jotka vaativat uudenlaisia ratkaisuja.
5.1.4 Responsibility for operational development now lies increasingly with the local level.
5.1.4 Tapahtunut muutos jättää vastuun toiminnan kehittämisestä pitkälti paikalliselle tasolle.
At the same time, the changes that have taken place increase the risk of wider gaps opening up between different regions and different institutions as well as between individual students.
Tähän sisältyy mahdollisuus aikaisempaa suurempien erojen syntymisestä niin alue-, oppilaitos- kuin opiskelijakohtaisestikin.
Management by results may also mean that attention concentrates on quantitative results and that the underlying processes and structural factors leading to those results are neglected.
Tulosohjaus saattaa myös johtaa määrällisten tulosten korostumiseen, jolloin jää huomioimatta se, miten tulokset syntyvät ja millaiset ovat esim. oppilaitoksen toimintatavat ja erilaiset toiminnalliset prosessit.
Teachers, other staff members, students and various interest groups can all play a crucial role in improving these neglected qualitative processes.
Näiden parantamisessa keskeinen sija on opettajilla, opiskelijoilla, muulla henkilöstöllä ja erilaisilla sidosryhmillä.
5.2 Qualifications
5.2 Tutkinnot
Vocational qualification refers to the completion of certificateoriented studies and the related tests specified in national legislation or in a decision made by central administration.
5.2.2 Ammatillisella tutkinnolla tarkoitetaan nykyisin säännöksellä tai hallintopäätöksellä tutkinnoksi nimettyä koulutusta, josta suoriutuminen osoitetaan osallistumalla hyväksyttävästi opetukseen ja siihen liittyviin kokeisiin.
The content of the training programmes is determined in the national core curricula or the national qualifications guidelines, on the basis of which educational institutions draft their individual curricula.
Annettavan opetuksen sisältö määritellään valtakunnallisissa opetussuunnitelmien /tutkintojen perusteissa, joiden pohjalta oppilaitokset laativat omat opetussuunnitelmansa.
Adult students work closely with their teachers to plan their individual study programmes.
Aikuisopiskelijat ja heidän opettajansa laativat yhdessä opiskelijoille henkilökohtaiset opiskeluohjelmat (HOPS:it).
Programmes may end in one or more concluding projects.
Opetuksen loppuun voi sijoittua yksi tai useampi kokoava päättötyö.
In addition, on an experimental basis results may be evaluated through national tests.
Lisäksi opetuksen tasoa voidaan valtakunnallisesti arvioida päättökokein.
5.3 Permission to establish institutions
Oppilaitoksen ylläpito ja koulutustehtävä
5.3.1 Another means of quality assurance in vocational education and training (apart from the qualifications system) is that the right to grant to a municipality, federation of municipalities, or a voluntary association or foundation, permission to establish a vocational institution or vocational adult education centre is restricted to the government.
5.3.1 Tutkintojen lisäksi yhtenä ammatillisen koulutuksen laadullisen varmistuksen keinona voidaan pitää sitä, että vain valtioneuvosto voi myöntää kunnalle, kuntainliitolle, yhteisölle tai säätiölle luvan ammatillisen oppilaitoksen tai aikuiskoulutuskeskuksen ylläpitämiseen.
In its decision the government must also specify the educational function of the institution concerned.
Valtioneuvoston lupapäätöksessä määritellään myös oppilaitoksen koulutustehtävä.
In addition, a permit issued by the Ministry of Education is required for substantial changes to that function; in the case of an adult education centre the permit must be issued by the government.
Sen olennaiseen muuttamiseen on lisäksi saatava opetusministeriön lupa, aikuiskoulutuskeskuksen osalta valtioneuvoston lupa.
5.4 Teachers' qualification requirements and teacher training
5.4 Opettajien pätevyysvaatimukset ja opettajankoulutus
The qualification standards required of teachers is a further tool of quality assurance and improvement in vocational education and training.
5.4.1 Opettajilta vaadittavat korkeat pätevyysvaatimukset ovat edellisten lisäksi keskeinen ammatillisen koulutuksen laadullisen kehittämisen väline.
At both vocational and general education institutions, teachers must have the relevant qualifications plus a pedagogical education, and must master the subjects to be taught.
Opettajilta edellytetään tutkinnon ja opetettavien sisältöjen hallinnan lisäksi pedagogista koulutusta sekä ammatillisissa että yleissivistävissä oppilaitoksissa.
At vocational institutions, teachers are required to hold an academic or postsecondary degree in the field concerned as well as one to three years of work experience.
Ammatillisten oppilaitosten opettajilta edellytetään alan korkeakoulututkinnon tai opistoasteen tutkinnon lisäksi vielä 1 - 3 vuoden työkokemusta.
5.4.2 Teacher training can be completed within 13 years.
Koulutus voidaan suorittaa 1 - 3 vuoden aikana.
It consists of general pedagogy, subject-pedagogical studies and practical training.
Siihen kuuluu yleispedagogisia opintoja, ammatti-ja ainepedagogisia opintoja sekä opettajantyön tutkivaa harjoittelua.
The studies may be completed at a vocational teacher training college or at university, depending on the field of study; at university the studies may be completed as part of the qualifying exam or as separate studies.
Koulutus tapahtuu alasta riippuen joko ammatillisissa opettajankoulutuslaitoksissa tai yliopistoissa ja korkeakouluissa - viimeksi mainituissa joko erillisenä tai osana korkeakoulututkintoa.
Vocational teacher training provides the same pedagogical qualification to teach at all vocational institutions.
Koulutus tuottaa saman pedagogisen kelpoisuuden eri oppilaitoksiin koulutuspaikasta riippumatta.
The contents of teacher training take into account aspects of teaching both young and adult students.
5.4.3 Opettajankoulutuksessa otetaan huomioon sekä nuorten että aikuisten opettaminen.
There is no separate pedagogical training for prospective teachers in adult education, but during their training students may specialize in adult education.
Eriytynyttä aikuisopettajien pedagogista koulutusta ei ole, mutta opet tajankoulutuksen aikana opiskelija voi erikoistua aikuiskoulutukseen.
After completion of their studies, students may further specialize as student counsellors or special teachers.
Jatkokoulutuksella on mahdollista erikoistua opinto-ohjaajaksi tai erityisopettajaksi.
5.4.4 Given the rapid pace of change both in the world of work and in education, it is essential that intensive supplementary training, both pedagogical and subjectrelated, is available to teachers.
5.4.4 Uudistuva työelämä ja koulutus edellyttävät tehokasta opettajien täydennyskoulutusta, jota järjestetään sekä pedagogisena että omaan alaan liittyvänä.
Teachers at vocational institutions are required to take part in supplementary teacher training on a regular basis; the norm is an average of five days each year.
Ammatillisten oppilaitosten opettajien edellytetään vuosittain osallistuvan keskimäärin viisi päivää ammatilliseen täydennyskoulutukseen.
Supplementary training is arranged at universities, vocational teacher training colleges and various organizations providing
Sitä järjestävät yli opistot ja korkeakoulut, opettajankoulutuslaitokset sekä erilaiset täydennyskoulutusorganisaatiot.
Qualitative aspects supplementary training.
Koulutuksen laadullisia näkökohtia