natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In terms of the proportion of workers directly covered by collective bargaining, the new Member States fall within the range of variations even though they do not fit entirely into the EU-15 clusters.
Yksi pääero on se, että useimmissa uusissa jäsenvaltioissa järjestöjä on huomattavasti vähemmän ja kaksikantatyöehtosopimukset ovat harvinaisempia, koska työnantajajärjestöt eivät useinkaan osallistu neuvotteluihin.
Comparisons of social protection provisions and social and civil dialogue in the new Member States and EU-15 document a whole range of differences, but also reveal many similarities.
Kolmikantamallia, joka tunnetaan eri muodoissa myös kaikissa uusissa jäsenvaltioissa, hallitsevat toistaiseksi pitkälti valtion etunäkökohdat, ennen kaikkea pyrkimys helpottaa Keski- ja Itä-Euroopan uusissa jäsenvaltioissa käynnissä olevaa rakennemuutosta, ja työmarkkinajärjestöjen rooli on useimmiten neuvoa-antava.
Recent years have witnessed significant developments in social policy at EU-level…
Monet erot ja useat sosiaaliset ongelmat Keski- ja Itä-Euroopan uusissa jäsenvaltioissa juontavat juurensa vuotta 1990 edeltäneeseen aikaan ja siirtymäkauteen.
Over the past six years developments in coordination on employment and social policy
Vaikeudet eivät häviä hetkessä, mutta yhtäläisyydet ja edistyminen yhteisön säännöstön omaksumisessa osoittaa, että maat asettuvat ajan oloon EU:n 15 vanhan jäsenvaltion vaihtelun puitteisiin.
Many of the differences and a lot of the social problems in the new Member States in central and eastern Europe relate to the pre-1990 and transition periods.
Kaksikantatyöehtoneuvotteluiden, ammattiliittojen ja työnantajajärjestöjen aseman ja vahvuuden kehittämistä tukevat aktiivisesti eurooppalaiset työmarkkinajärjestöt (kuten niiden yhteisessä, vuosien 2003–2005 työohjelmassa todettiin).
These difficulties cannot be escaped overnight but the similarities and the progress made in the acquis indicate that with time they will fit well into the span of variations in EU-15 countries.
Aseman ja vahvuuden odotetaan paranevan talouden vakaantuessa ja kasvaessa edelleen, mutta valtiovallan toimenpiteiden tukea tarvitaan myös.
at EU level41 have broadened the scope of the European Social Agenda, consolidated its content and established new working methods42for its further development. The new
Työmarkkinajärjestöjen kaksikantamallin edistäminen auttaa myös parantamaan kolmikantakeskusteluiden kattavuutta ja niihin sitoutumista.
Reforms that can help deliver better social protection and higher standards of living are underway (e.g. pensions, health), but challenges should not be underestimated (e.g. health & social inclusion) and in some areas modern approaches still need to be implemented (e.g. gender, disability and ethnic minorities). policy coordination processes were created with the problems, preferences and the capacities of the EU-15 countries in mind. For a long time, preparations for accession focussed mainly on the adoption of the legislative acquis.
Uudistuksia, joiden avulla helpotetaan paremman sosiaalisen suojelun ja korkeamman elintason luomista, ollaan toteuttamassa, (esim. eläkkeiden ja terveydenhuollon alalla), mutta haasteiden mittavuutta ei ole syytä aliarvioida (mm. terveydenhuollon ja sosiaalisen osallisuuden alalla), ja joillain aloilla on yhä toteutettava moderneja ratkaisuja (esim. sukupuoli- ja vammaiskysymysten sekä entisten vähemmistöjen suhteen).
Across the board the ability to achieve changes and deliver on reforms is constrained by administrative and social governance capacities.
Muutosten ja uudistusten toteuttamista rajoittaa kautta linjan hallinnollinen ja työmarkkina- ja sosiaalipolitiikan ohjausjärjestelmään liittyvä kapasiteetti.
Measures of supporting structures of civil society and social partnership continue to show a substantial gap to the EU-15.
Kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun rakenteita kuvaavat luvut osoittavat yhä huomattavan eron EU:n 15 vanhaan jäsenvaltioon verrattuna.
…and though the new Member States did not participate directly in these advances, their core policy concerns are well covered.
Monen uuden jäsenvaltion eläkeuudistusten esikuvana olivat EU-maiden uudistukset, ja nykyinen eläketurva asettuu niissä EU:n 15 vanhan jäsenvaltion eläkejärjestelyiden muodostamaan haarukkaan.
The success of pension reforms in these countries will depend on their ability to raise employment levels and the average age of exit from the labour market.
Näiden maiden eläkeuudistusten menestys riippuu niiden kyvystä nostaa työllisyysastetta ja keskimääräistä työmarkkinoiltapoistumisikää.
The integrated approach embedded in the Laeken pension objectives also apply in the new Member States.
Laekenin eläketavoitteisiin sisältyvää kokonaisvaltaista lähestymistapaa sovelletaan myös uusissa jäsenvaltioissa.
Present vulnerabilities of pension systems in many of the new Member States underscore the importance of securing adequate benefits, higher employment, later retirement and effective regulation and sound management of pension funds.
Monien uusien jäsenvaltioiden eläkejärjestelmissä vallitsevat heikkoudet korostavat sitä, kuinka tärkeää on varmistaa riittävät etuudet, parempi työllisyys, korkeampi eläkkeellesiirtymisikä sekä eläkerahastojen toimiva sääntely ja järkevä hallinta.
It underscores that current and new Member States have a shared need to develop mutually reinforcing policies that seek to build on the many synergies between economic, employment and social policies.
EU:n 15 vanhaa jäsenvaltiota käyttävät ostovoimastandardina mitattuna karkeasti nelinkertaisen määrän varoja terveydenhuoltoon kuin Keski- ja Itä-Euroopan uudet jäsenvaltiot.
In PPS (Purchasing Power Standards) the EU-15 spends roughly four times as much on health as the new Member States of central and eastern Europe. Raising the scale and effect of health expenditure is a precondition for health improvements.
Terveydenhuoltoon käytettyjen menojen määrän lisääminen ja niiden vaikutuksen tehostaminen on edellytys terveyden parantamiselle.
The substantial Roma and other ethnic minorities in some new Member States will increase the social inclusion and anti-discrimination challenges associated with ethnic diversity.
Merkittävät romani- ja muut vähemmistöt joissain uusissa jäsenvaltioissa lisäävät etniseen monimuotoisuuteen liittyviä paineita sosiaalisen osallisuuden luomiseksi ja syrjinnän torjumiseksi.
Disability policies in the new Member States still tend to based on medical models of disability and marked by institutionalisation and sheltered employment.
Uusien jäsenvaltioiden vammaispolitiikka perustuu yhä yleensä vammaisuuden lääketieteellisiin malleihin ja niille on leimallista laitostaminen ja suojatyö.
41 I.e. in employment, social inclusion, anti-discrimination, modernisation of social protection, Citizens' Charter etc.42 For example, the Open Method of Coordination.43 At the March 2000 EU summit in Lisbon the Union set itself a new strategic goal for the decade until 2010 to "…become the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion." english.indd 21
Työmarkkinaneuvotteluiden ja työmarkkinasuhteisiin liittyvien järjestelyiden kehittämistä kaksikantapohjalta on edelleen vahvistettava useimmissa uusissa jäsenvaltioissa.
5.2 Key challenges and opportunities for the new Member States
Euroopan sosiaalinen toimintaohjelma 25 jäsenvaltion EU:ssa
There are a number of achievements and relative advantages, which the new Member States can build on.
Yhteisön politiikassa laajentuneessa unionissa on luonnollisestikin otettava huomioon aikaisempaa monimuotoisempi sosiaalinen tilanne, mutta laajentuminen ei saata kyseenalaiseksi sosiaalisen toimintaohjelman pääsisältöä.
Considerable labour force reserves with a relatively high educational achievement level make many new Member States well placed for a long period of sustained growth, particularly if this relative advantage is underpinned by further human resource development and more employment-friendly social protection.
Viimeisten kuuden vuoden aikana tapahtunut kehitys työllisyys- ja sosiaalipolitiikan koordinoinnissa EU-tasolla41on laajentanut Euroopan sosiaalisen toimintaohjelman kattavuutta, vakauttanut sen sisältöä ja luonut uusia työskentelytapoja42jatkokehitystä
The ability of several new Member States to introduce advanced pension reforms in the midst of economic and political turmoil demonstrates an ability to tackle difficult reform issues, which can be applied in the further process of change.
Irlannin, Kreikan, Portugalin ja Espanjan) liittymisestä vahvistaa sen, että sosiaalisessa tilanteessa voidaan saavuttaa merkittäviä parannuksia yhteensovitetuilla, pitkäjännitteisillä toimilla kansallisella ja EU:n tasolla.
Health sector reforms in many new Member States have established important parts of the conditions for a period of rapid and significant improvements in the contributions from health care to a better overall health status, particularly as these countries become able to move more money to the sector.
Siksi useiden tarkkailijoiden esiin nostama keskeinen kysymys onkin, tarjoaako nykyisen sosiaalisen toimintaohjelman yleinen suuntautuminen riittävän perustan laajentuneelle unionille vai onko ohjelmaa tarpeen muuttaa.
Moderate levels of relative poverty in most new Member States indicate a fair degree of national social cohesion and a sizeable impact of social protection schemes that can be an important asset for successfully tackling the challenges of economic modernisation and globalisation.
Tämä raportti osoittaa, että merkittävistä ja vaikeasti tasoitettavista vanhojen ja uusien jäsenvaltioiden välisistä eroista huolimatta keskeisissä ongelmissa on myös selviä yhtäläisyyksiä, kuten nopean taloudellisen muutoksen hallitseminen ja väestön ikääntymiseen vastaaminen.
Nonetheless, the state of affairs in several of the incoming countries, still largely associated with the fall-out from the transition period, but increasingly reflecting the new social impact of economic growth, which inevitably will leave behind people unable to adapt to the new technological requirements, calls for further intensification of policy efforts to counter disparities in living conditions, and combat poverty and social exclusion44. Success in achieving these objectives will enhance living conditions and thereby possibilities for reducing mortality and avoiding a further depression of fertility levels.
Silti useiden uusien jäsenvaltioiden tilanne, jossa tuntuvat yhä pitkälti siirtymäkauden jälkimainingit mutta enenevässä määrin talouskasvun uudet sosiaaliset vaikutukset ja joka väistämättä jättää jälkeensä ihmisiä, jotka eivät kykene sopeutumaan tekniikan uusiin vaatimuksiin, edellyttää poliittisten ponnisteluiden tehostamista elinoloissa vallitsevien erojen poistamiseksi sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi.44Näiden tavoitteiden saavuttaminen parantaa elinoloja ja siten mahdollisuuksia vähentää kuolevuutta ja välttää syntyvyyden aleneminen entisestään.
While the strengthening of social protection systems will be called for in order to sustain the path to modernisation, decision-makers in the new Member States will be confronted with difficult policy choices imposed by an increasing pressure to consolidate public finances and ensure favourable macroeconomic conditions for sustainable growth.
Vaikka uudistusten tiellä jatkaminen edellyttää sosiaalisen suojelun järjestelmien lujittamista, uusien jäsenvaltioiden päättäjillä on edessään vaikeita valintoja, sillä paineet kasvavat julkisen talouden konsolidoimiseksi ja suotuisten makrotalouden olojen varmistamiseksi kestävää kasvua varten.
This demonstrates the importance of achieving employment generating economic growth and promoting active social and employment policies, in order to rapidly close the current employment gap in relation to the EU.
Tämä osoittaa, kuinka tärkeää on tuottaa työpaikkoja luovaa talouskasvua ja edistää aktiivista sosiaali- ja työllisyyspolitiikkaa, jotta erot työllisyysasteessa vanhoihin jäsenvaltioihin verrattuna saataisiin nopeasti kurottua umpeen.
In addition, in order to deliver on reforms and to take full benefit of accession, the new Member States will have to improve their administrative and social governance capacities, including an increased capacity to mobilise and involve social partners - and civil society at large - in decision-making processes.
Jotta uudet jäsenvaltiot voisivat toteuttaa uudistukset ja saisivat täyden hyödyn unioniin liittymisestä, niiden on lisäksi parannettava hallintotapaansa ja työmarkkina- ja sosiaalipolitiikan ohjausjärjestelmäänsä sekä myös kykyään ottaa työmarkkinaosapuolet ja koko kansalaisyhteiskunta mukaan päätöksentekoprosessiin.
On the basis of these opportunities and the considerable progress in the acquis, the ten new Member States - with the support of EU policies - could be well placed to become an important driver of economic growth and social improvement in the enlarged Union.
Se korostaa sitä, että vanhoilla ja uusilla jäsenvaltioilla on yhteinen tarve kehittää toisiaan tukevia toimintalinjoja, joilla rakennetaan talous, työllisyys- ja sosiaalipolitiikan monien synergioiden varaan. Tämä osoittaa, kuinka tarpeellista on toteuttaa Lissabonin strategia täysimittaisesti.
In such developments it will be important to draw on the mutually reinforcing synergies between employment and social policies and the wealth of policy experience accumulated at EU level.
Tällaisessa kehityksessä on tärkeää pystyä hyödyntämään työllisyys- ja sosiaalipolitiikan toisiaan tukevaa synergiaa ja runsasta EU:n tasolla karttunutta kokemusta.
Implementing the European Employment Guidelines and Recommendations as well as the common objectives assigned to the policy coordination processes in the fields of pensions and social inclusion will be crucial.
Ratkaisevan tärkeää on panna täytäntöön Euroopan työllisyyden suuntaviivat ja suositukset sekä politiikan koordinoinnille eläkkeiden ja sosiaalisen osallisuuden alalla asetetut yhteiset tavoitteet.
Investments in cost-efficient, employment-friendly social protection and health care constitute an important part of the measures needed to develop and sustain people’s ability to participate and contribute45.
Investoinnit kustannustehokkaaseen, työllisyyttä tukevaan sosiaaliseen suojeluun ja terveydenhuoltoon ovat keskeinen osa toimenpiteitä, joita tarvitaan, jotta voidaan kehittää ja pitää yllä ihmisten kykyä osallistua ja antaa panoksensa.45
Yet, making a success of enlargement in the social area will also crucially depend on the hosting capacity of the EU-15 Member States. The willingness to allow the new Member States to draw on the experiences and resources of the EU-15 countries will in many ways determine the scale and speed of progress.
Koska ennustettu talouden nousukausi on todennäköisesti viimeinen ennen kuin demografinen muutos toteutuu ja väestön ikääntyminen alkaa kiihtyä, kaikilla 25 jäsenvaltiolla on vahva yhteinen intressi toteuttaa tarvittavat muutokset työllisyys- ja sosiaalipolitiikassa mahdollisimman nopeasti.
Annex 1: Statistical portraits
Liite 1: Tilastolliset muotokuvat
In 2003, there were 74 million elderly people aged 65 and over in the EU-25, compared with only 38 million in 1960.
Vuonna 2003 EU-25:ssä oli 74 miljoonaa vähintään 65-vuotiasta, kun heitä vuonna 1960 oli vain 38 miljoonaa.
Today elderly people represent 16% of the total population or 29% of what is considered to be the working age population (15-64 year olds).
Nykyään 15 jäsenvaltion EU:ssa iäkkäitä on 16 prosenttia kokonaisväestöstä eli 29 prosenttia työikäisestä väestöstä (15–64-vuotiaista).
By 2010, the latter ratio is expected to rise to 27%.
Viimeksi mainitun suhteen odotetaan kasvavan 15 jäsenvaltion EU:ssa 27 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä.
Over the next fifteen years in EU-15, the number of ‘very old’ people aged 80 and over will rise by almost 50%.
Seuraavien viidentoista vuoden aikana EU-15:ssa ”kaikkein iäkkäimpien” eli 80 vuotta täyttäneitten määrä kasvaa lähes 50 prosenttia.
Old age dependency ratio (Population aged 65 and over as a percentage of the working age population (15-64) on 1st January)
Vanhushuoltosuhde (65 vuotta täyttäneiden prosenttiosuus työikäisestä väestöstä (15–64-vuotiaista) 1. tammikuuta)
Source: Eurostat - Demographic Statistics.
Lähde: Eurostat – Väestötilastot.
Old age dependency ratio, 2003 and 2010
Vanhushuoltosuhde 2003 ja 2010
Elderly population by household situation and age, EU-15, 2010
Ikääntynyt väestö kotitaloustyypin ja iän mukaan, EU-15, 2010
65-79 years80 years and over
65–79-vuotiaat80 v. täyttäneet
Living in a collective household
Kahdestaan kumppanin kanssa asuvat
Source: Eurostat - Demographic Statistics
Lähde: Eurostat – Väestötilastot.
Source: Eurostat - 1995-based (baseline) household projections
Lähde: Eurostat – vuoden 1995 tietoihin perustuva kotitalouksia koskeva (perus)ennuste
Net migration is the main component of annual population change in the EU-25.
Nettomuutto on tärkein väkiluvun vuosimuutokseen vaikuttava tekijä EU-25:ssä.
In 2002, the annual net migration rate was 2.8 per 1 000 population in EU-25, representing around 85% of total population growth.
Vuonna 2002 nettomuuttoaste oli EU-25:ssä 2,8 laskettuna tuhatta henkeä kohti, ja sen osuus väestön kokonaiskasvusta oli noin 85 prosenttia.
In 2002 there were 384 500 asylum requests in the EU-25.
Vuonna 2002 kirjattiin 384 500 turvapaikkahakemusta EU-25:ssä.
Crude net migration rate, 2002 (The difference between population change and natural increase during the year per 1000 population)
Arvioitu nettomuuttoaste, 2002 (Väkiluvun muutoksen ja luonnollisen väestönkasvun erotus tuhatta henkeä kohti tarkasteluvuotena)
Source: Eurostat - Demographic Statistics
Lähde: Eurostat – Väestötilastot muutos eri
Asylum applications, EU-15 and EU-25, 1990-2002
Keskimääräinen vuotuinen väkiluvun tekijöiden mukaan, EU-25, 1960–2002
Natural increase Net migration
Luonnollinen väestönkasvu Nettomuutto h at ta u
Attainment levels of the population have improved significantly over the last thirty years, particularly among women.
Väestön ja etenkin naisten koulutustaso on parantunut huomattavasti 30 viime vuoden aikana.
In 2002 77% of young people aged 20-24 in the current Union (EU-25) had an upper secondary qualification.
25 jäsenvaltion EU:hun luettavissa maissa oli vuonna 2002 keskiasteen koulutus 77 prosentilla 20–24-vuotiaista.
At the same time, however, 17% of people aged 18-24 left the education system with only lower secondary education at best.
Kuitenkin 17 prosenttia 18–24-vuotiaista oli jättänyt koulunkäynnin perusasteeseen.
Youth education attainment level, 2002 (Percentage of the population aged 20 to 24 having completed at least upper secondary education)
Nuorten koulutustaso 2002 (Vähintään keskiasteen koulutuksen hankkineiden prosenttiosuus 20–24-vuotiaista)
Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey
Lähde: Eurostat – Euroopan unionin työvoimatutkimus.
Early school-leavers by sex, 2002
Koulunkäynnin varhain lopettaneet sukupuolittain, 2002
Unemployment rate by level of education and sex, EU-25, 2002
Työttömyysaste koulutustason ja sukupuolen mukaan, EU-25, 2002
Unemployed persons as a percentage of the total active population of the same group
Työttömien prosenttiosuus saman ryhmän aktiiviväestön kokonaismäärästä
Percentage of the population aged 18-24 with at most lower secondary education and not in further education or training
Niiden 18–24-vuotiaiden prosenttiosuus, jotka ovat suorittaneet enintään ylemmän perusasteen koulutuksen ja jotka eivät ole yleissivistävässä tai ammatillisessa jatkokoulutuksessa
Less than upper secondary
Korkea-aste
Upper secondary and postsecondary, not tertiary
Keskiaste ja sen jälkeinen muu kuin korkea-aste
In the Union (EU-25), 8% of the population aged 25-64 participated in education/training (over the four weeks prior to the survey) in 2002.
Koko unionissa (EU-25) osallistui vuonna 2002 koulutukseen 8 prosenttia 25–64-vuotiaista (kyselyä edeltäneiden neljän viikon aikana).
Such training activities are more prevalent (between 18-22%) in Denmark, Finland, Sweden and the United Kingdom, whereas the new Member States display the lowest level of adult population participating in education or training (the peak stands at around 9% for the Slovak Republic and Slovenia).
Kouluttautuminen on yleisintä (18–22 %) Tanskassa, Suomessa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, kun taas uusissa jäsenvaltioissa aikuisväestön kouluttautuminen on vähäisintä (huippu on noin 9 % Slovakiassa ja Sloveniassa).Iäkkäät osallistuvat koulutukseen vähemmän todennäköisesti kuin nuoremmat.
Higher qualified people are more likely than the low-qualified to participate in such training.
Pitkälle koulutettujen osallistuminen on yleisempää kuin vähän koulutettujen.
Lifelong learning (adult participation in education and training), 2002 (Percentage of the population aged 25-64 participating in education and training over the four weeks prior to the survey)
Elinikäinen oppiminen (aikuisväestön osallistuminen koulutukseen), 2002 (Niiden 25–64-vuotiaiden osuus, jotka osallistuivat koulutukseen kyselyä edeltäneiden neljän viikon aikana)
Note: FR - The reference period is one week preceding the survey Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey
Huom.: Ranska – Viitejakso on kyselyä edeltänyt viikko.Lähde: Eurostat – Euroopan unionin työvoimatutkimus
Spending on Human Resources, 1999 and 2000
Niiden 25–64-vuotiaiden osuus, jotka osallistuivat koulutukseen kyselyä edeltäneiden neljän viikon aikana.
Public expenditure on education as a percentage of GDP
Julkiset koulutusmenot prosentteina BKT:stä
Lower secondary or less Upper secondary and postsecondary, not tertiary Tertiary All
Alle keskiaste Keskiaste ja sen jälkeinen muu kuin korkea-aste Korkea-aste Kaikki
Total,
Yhteensä,
Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey
Lähde: Eurostat – Euroopan unionin työvoimatutkimus
FR: Educational expenditure figures do not include DOM (Overseas Departments).
Ranska – merentakaiset maat ja alueet eivät ole mukana koulutusmenoja kuvaavissa luvuissa.
UK: Estimates, based on data for UK financial years which run from 1 April to 31 March.Source: Eurostat – Education Statistics
Yhdistynyt kuningaskunta – luvut ovat arvioita ja perustuvat maan varainhoitovuoteen 1.4.–31.3. Lähde: Eurostat – Koulutustilastot
In 2002, over 199 million people were in employment in the enlarged Union, a rise of 11.5 million since 1996.
Koko unionissa uudet jäsenvaltiot mukaan luettuina oli yli 199 miljoonaa työssäkäyvää vuonna 2002, mikä oli 11,5 miljoonaa enemmän kuin vuonna 1996.
From 1997 until 2001, annual growth was between 0.9% and 1.6% but in 2002, employment growth almost stagnated.
Vuodesta 1997 vuoteen 2001 saakka vuosikasvu oli 0,9 prosentin ja 1,6 prosentin välillä, mutta vuonna 2002 työllisyyskasvu lähes pysähtyi.
The employment rate for the population aged 15-64 stood at 62.9% in 2002.
15–64-vuotiaitten työllisyysaste oli 62,9 prosenttia vuonna 2002.
Employment rate, 2002 (Employed persons aged 15-64 as a percentage of the population of the same age group)
Työllisyysaste 2002 (15–64-vuotiaiden työllisten prosenttiosuus samanikäisistä)
Employment rate of older workers, 2002 (Employed persons aged 55-64 as a percentage of the population of the same age group)
Iäkkäitten työllisyysaste 2002 (55–64-vuotiaiden työllisten prosenttiosuus samanikäisistä)
Employed persons aged 15-64 as a percentage of the population of the same age group
15–64-vuotiaiden työllisten prosenttiosuus samanikäisistä
Employed persons as a percentage of the population of the same age group
Työllisten prosenttiosuus samanikäisistä
In 2002, the unemployment rate increased by 0.3 percentage points for the first time since 1996.
Vuonna 2002 työttömyysaste nousi 0,3 prosenttiyksikköä ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1996.