natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The municipal government (Kunnanhallitus) makes aproposal to the municipal council(Kunnanvaltuusto), which is the final decision-maker infunding municipal activities.
Näiden kolmen elementin summa ei kuitenkaan ole korvamerkitty tiettyihin tarkoituksiin.
The government andthe councilof the federations are the decision-making bodies,which are comprised byrepresentatives of the owner municipalities.
Koulutuksen valtionosuusperusteet säilyivät tässä kertasummiin perustuvassa laskentamallissa suunnilleen muuttumattomina vuoden 1997 uudistuksessa.
Municipalities give instructions to theirrepresentatives in the bodies concerning the funding of their individual VET institutions.
Opetustoimen laskennallinen valtionosuusmalli kattaa perusopetuksen, lukiokoulutuksen, ammatillisen peruskoulutuksen - sekä toisen asteen että ammattikorkeakoulut - sekä
Distribution of the state subsidy for recurrent costs to lW institutions owned bya federation of municipalities or private organisations
Lisäksi valtionosuuden laskennassa otetaan huomioon joitakin muita kunnan eri oppilaitostyyppejä kuvaavia tekijöitä, joita on lueteltu kappaleessa 2.5.2.
State subsidies for institutions owned by a federation of municipalities and privateorganisations are paid to the owners on a hundred percent calculation of the unit-prices.
Suuri muutos vuoden 1997 uudistuksessa verrattuna vuonna 1993 käyttöönotettuun järjestelmään oli uusi menetelmä kuntien osallistumisessa koulutuksen kansallisiin kustannuksiin.
The relevant bodiesrepresenting the owners decide the total amount of the budget for the VET institution and the allocation of funds for different fields of education.
Kuntien valtionosuuden bruttomääräisestä perusteesta vähennetään kaikilta kunnilta yhtä suuri summa asukasta kohti (1 900 mk - 320 ECUa vuonna 1998).
Thus, the totalbudget of the institutionmay exceed,or be lowerthan, the total grosssubsidy. lt is stipulated, however, that private institutions cannot make profits.
Tämä asukaskohtainen vähennys poisti järjestelmästä kuntien korvaukset toisen kunnan, kuntayhtymän, valtion ja yksityisen yhteisön ylläpitämää oppilaitosta käyvästä oppilaasta.
Thus, any money savedfrom state subsidies must be used for educational purposes.
Tuloksena oli myös järjestelmän aiheuttaman hallinnollisen työn vähentyminen.
Nowadays it is quite common that the owner of an lVT institution (federation ofmunicipalities or privatebody) gives autonomyto the managing directors to run theinstitution within the framework of state funding.
Oppilaitoksia ylläpitävälle kunnalle valtionosuus maksetaan kertasummana koko opetustoimea mutta myös yleisiä kirjastoja ja eräitä kunnan hoitamia kulttuuritehtäviä varten. Kuntien kertasummarahoitus merkitsee, että kunta saa itse päättää rahoituksen kohdentamisesta palvelutuotantoonsa.
Distribution of the state funding for recurrent costs to state-owned institutions
Valtionosuudet ovat kuntien budjeteissa yksi tuloerä muiden joukossa.
Their task is toeducate disabled students and other special groups.
Kuntien valtionosuusjärjestelmällä on kaksi tarkoitusta.
The state institutions are fundedbythe state budget on a net basis. This means that they are ableto benefit from their own earnings.
Ensiksikin valtionosuuksien tarkoituksena on taata julkisten palvelujen likimäärin samanlainen taso kaikissa kunnissa.
Within the limitsof the budget given by the National Board of Education, theyhave the freedomto operate quite autonomously.
Toiseksi valtionosuusjärjestelmän tarkoituksena on tasoittaa kuntien taloudellista kantokykyä ja asemaa, koska kuntien omat tuloperusteet, ennen muuta kunnallisverotuksen tuotto, ovat hyvin eritasoisia.
2.5.3 Galculating, paying and accounting of state subsidies for recurrent costs
Yleisiin valtionosuuksiin perustuva tasausjärjestelmä toimii siten, että lisäavustusta maksetaan niille kunnille, joiden verotulokertymä on vähemmän kuin 90% keskimääräisestä.
While the Ministry of Education decidesthe amounts of state subsidies for municipalities,federations of munlcipalities and other owners of VET institutions, the accounts, data collection and processing are undertaken by the National Board of Education.
Niille kunnille, joiden verokertymä ylittää keskimääräisen kertymän rajan, valtionosuuksia leikataan määrällä, joka vastaa 40:tä % keskimääräistä verokertymää ylittävästä summasta.
The state and the municipalities do not have separate accounts for different institutions butthey have general budgets.
Suomen ammatillisen peruskoulutuksen käyttökustannusten rahoitusjärjestelmä perustuu valtion ohjaamaan ja varsin monimutkaiseen järjestelmään.
Thus, it is not the duty of individual institutions to take care oftheir financial solvency.
Kunnille se merkitsee yhtä elementtiä opetus-, kulttuuri-, sosiaali- ja terveydenhuoltomenojen rahoituksessa.
Federations of municipalities and private owners are separateeconomic entities and are responsible for the liquidity position of the individual VETinstitution.
Koska kunnat omistavat useimmat oppilaitokset, yksittäisten oppilaitosten rahoitus on niiden harkintavallassa.
The total amount of lW capital costs was 485 mill FIM (81 MECU) in 1996. The stateallocated 195 mill FIM of its own investment for lW and paid subsidies totalling120 millFIM (20 MECU) for municipal and private capital investment.
Siitä huolimatta kunnat käyttävät oppilaskohtaisia kustannuksia välineenä koulujensa ja oppilaitostensa omissa suunnittelu- ja budjetointiprosesseissa.
As described in 2.5.2, the capital costs are also funded on a formula basis by adding 4.3o/oto the unit-prices (recurrent costs).
• Kuntien rahoitus ammatilliseen peruskoulutukseen Kuntien rahoitus ammatillisen peruskoulutuksen käyttökustannuksiin oli 3 059 milj. mk (512 MECUa) vuonna 1996.
included as capital funding here to avoid duplication. lt is merely one source for funding ofcapital costs.
Kunnanhallitus antaa talousarvioesityksen kunnanvaltuustolle, joka on viime käden päätöksentekijä kunnan toimintojen rahoituksessa.
Capital costs are funded mainly on a project basis.
Kunnat omistavat myös kuntayhtymiä.
Building premises for state institutionsare financed from the state budget.
Kunnat antavat rahoituksen mitoitusta koskevia ohjeita edustajilleen kuntayhtymien hallinnossa.
Building premises for municipal and private institutionsis subsidedby the state with a share varying from 25 to 70o/o; the rate dependson theeconomic solvency of the municipality.
2.5.2.2 Valtionrahoituksen jakelu kuntayhtymien ja yksityisten yhteisöjen omistamien oppilaitosten käyttökustannuksiin omistajille
Municipal and privatelyowned VET institutionsfinance approximately 10o/o of their capital costs.
Kuntayhtymien ja yksityisten ylläpitämien ammatillisten oppilaitosten valtionosuudet maksetaan 100-prosenttisina yksikköhintojen mukaisesti.
The Provincial State Offices also have a role in distributing capital costs for lW.
Oppilaitoksen budjetin loppusumma voi siten olla suurempi tai pienempi kuin valtionosuuden bruttomäärä.
Firstly,they make a priority list for the Ministry of Education for funding capital projects.
Koulutuksesta annetussa lainsäädännössä on kuitenkin säädetty, että yksityiset oppilaitokset eivät saa tuottaa voittoa omistajilleen.
Secondly,they decide on the funding for smallinvestment projects in the budgetary framework given by the Ministry of Education.
Jos valtionosuuksista jää rahaa säästöön, se pitää käyttää opetustoimen hyväksi.
There are two alternative mechanisms for the paymentof state subsidies for capitalfunding.
Nykyisin on hyvin yleistä, että oppilaitosten omistajat (kuntayhtymä tai yksityisen yhteisön hallinto) antavat oppilaitoksen toimivalle johdolle valtuudet johtaa oppilaitosta valtionrahoituksen mukaisissa taloudellisissa puitteissa.
The first concemsmunicipalities in a weakfinancial position, where the subsidy ispaid during the building project.
2.5.2.3 Valtion omistamien oppilaitosten rahoituksen jakelu käyttökustannuksiin
The second one is for the owners of institutions with agood solvency position where the subsidy,increased with interest,is paid 7 years aftercompletion of the project.
Valtion oppilaitosten omistajuutta on siirretty niin, että niitä on jäljellä vain 7.
The owner of the institution is responsible for theimplementation and financing of the building project.
Niiden tehtävänä on kouluttaa vammaisia tai muusta syystä erityisiä tarpeita omaavia ryhmiä.
For example, municipalities andfederations of municipalities finance the project from their general funds or by taking a bankloan.
Valtion oppilaitokset rahoitetaan nettoperusteisesti valtion talousarviosta.
This is also the case for private institutions.
Oppilaitokset voivat hyötyä omista tuloistaan.
2.5.5 Distribution of state study aid to lW participants
Opetushallituksen antamien oppilaitoskohtaisten menokehysten rajoissa ne voivat toimia itsenäisesti.
Students receive thissupport only while they are studying and it is paid monthly.
Käyttökustannusten valtionosuuksien laskenta ja maksatus
In 1996, the study grant varied from 130 FIM per month (for a studentunder 18 living with their parents) to 1,270 FIM per month (for an independent student overthe age of 18).
Opetusministeriö tekee päätökset kuntien, kuntayhtymien ja muitten ammatillisten oppilaitosten ylläpitäjien saamasta valtionosuudesta.
Independent studentsmay also receive accommodation allowances,covering 670/o of their rent.
Opetushallitus laskee valtionosuudet sekä kokoaa ja käsittelee niiden perusteena olevat tiedot.
The total volume of direct costs for apprenticeship training amounted to 341 mill FIM (57MECU) in 1996.
Yksittäisellä oppilaitoksella ei siten ole vastuuta likviditeetistä.
The basis of state financing for apprenticeship training is a unitprice system.
Kuntayhtymät ja oppilaitosten yksityiset omistajat ovat erillisiä taloudellisia yksiköitä ja vastaavat siten myös oppilaitoksen likviditeettitilanteesta.
The unitprice is determined on the basis of the costs of apprenticeship training in the previousyear.
Pääomakustannusten valtionrahoituksen jakelu
In 1996 the unitprice per apprentice amounted to 27,000 FIM (4,515 ECU) whichwas set by the Ministry of Education.
Ammatillisen peruskoulutuksen pääomainvestointien määrä oli 485 milj. mk (81 MECUa) vuonna 1996.
The Ministry provides quotas for the number ofapprenticeships for the 63 Local Apprenticeship Offices. The Local Offices have, withinthese limits, freedomto contract with employers.
Valtio käytti 195 milj. mk omien ammatillisten oppilaitostensa investointeihin ja maksoi avustuksena yhteensä 120 milj. mk (20 MECUa) kunnallisten ja yksityisten ammatillisten oppilaitosten investointeihin.
The Ministry of Education pays the statesubsidy on a monthly basis to the Local Offices according to the unitprice and theestimated number of apprentices.
Kappaleessa 2.5.2 kuvatun mukaisesti pääomakustannuksia rahoitetaan myös laskennallisesti lisäämällä yksikköhintoihin 4,3%.
From the beginning of 1999 this system changed.
Tästä kertyy 320 milj. markan (54 MECUa) suuruinen vuotuinen summa.
Thestate subsidy is now paid to the owner of the Local Offi@, i.e. to a municipality (as part ofthe lumpsum subsidy calculation) or to a federation of municipalities.
Koska tämä pääomalisä on yksi osa käyttökustannusten laskennallista valtionosuusjärjestelmää, sitä ei kaksinkertaisen laskemisen välttämiseksi ole luettu tässä pääomakustannusten rahoitukseksi.
The Local Office has the freedomto contract case by case on the level ofsubsidy paid to the employer.
Valtion oppilaitosten rakentamiskustannukset katetaan valtion budjetista.
In 1996, the average share of reimbursement paid toemployers for the salaries of apprentices was one third of the total funding ofapprenticeship training.
Kunnallisten ja yksityisten oppilaitosten rakentamishankkeita valtio avustaa osuudella, joka kunnan taloudellisesta kantokyvystä riippuen vaihtelee 25 ja 70%:n välillä.
This meansa monetary flow of 124 mill.
Lääninhallituksilla on myös tehtäviä pääomakustannusten valtionrahoituksessa.
FIM (21 MECU) from Local Offices which amounts to7,7O0 FIM (1,290 ECU) per apprentice,440 FIM (107ECU) per month. ln 1996 the average cost for the theoretical training of apprentices was15,300 FIM (2,560 ECUs) per trainee.
Ensinnäkin ne tekevät alueeltaan opetusministeriölle hankkeiden kiireellisyysjärjestyksestä esityksen.
This meant a contribution of 248 mill FIM from the Local Offices, mainly to the VET institutions.
Toiseksi ne voivat opetusministeriön osoittamien määrärahojen rajoissa päättää pienten investointihankkeitten rahoituksesta.
The reimbursements for apprenticeship training are paid monthly to the employers and the VET institutions.
Pääomakustannusten rahoituksen maksamista varten on kaksi vaihtoehtoista mekanismia.
A minor share of apprenticeship training is financed by the budget ofm un icipalities and coverc some administrative expend iture.
Toisessa niistä taloudelliselta asemaltaan heikoille kunnille pääomakustannusten valtionosuus maksetaan hankkeen toteuttamisaikana.
EU funding follows the individual programmes.
Oppilaitoksen omistaja vastaa hankkeen toteutuksesta ja rahoituksesta.
The distribution mechanism follows themodel of the national apprenticeship funding system.
Esimerkiksi kunnat, kuntayhtymät ja yksityiset oppilaitosten omistajat rahoittavat rakennushankkeitaan yleisin budjettivaroin tai ottamalla pankkilainan.
Funding for initial training increased throughout the 1980s and 1990s, despite theeconomic recession, partlydue to the increases in state funding for the increasing numberof students.
Ammatillisen peruskoulutuksen 163 000 opiskelijalle valtion maksaman opintotuen yhteismäärä oli 1 527 milj. mk (256 MECUa) vuonna 1996.
The need to increase the capacity of VET institutions during the 1980s alsoled to increases in capital expenditure.
Opiskelijat hakevat opintotukea Opintotukikeskukselta.
The share of lW capital costs in 1986 was threetimes higher than in 1996.
Opiskelijat saavat tukea vain opintokuukausilta, ja sitä maksetaan kuukausittain.
The decrease in capital investment has also been a result ofthe weakeconomic position of the state and municipalities.
Tuen taso riippuu opiskelijan iästä ja siitä, asuvatko he itsenäisesti vaiko vanhempiensa taloudessa. Vuonna 1996 opintorahan
The share of statefinancing has beendecreasing quite substantially during the 1990s, partlydue to technicalchanges in the state subsidy system.
suuruus vaihteli 130 markasta (alle 18vuotias kotona asuva nuori) 1 270 markkaan (yli 18vuotias itsenäisesti asuva nuori) kuukaudessa.
Thedecrease of state financing has also been due to the need to make real savingsin stateexpenditure, which has led to the transfer of more funding responsibility to themunicipalities. ln addition, the amount of VET institutionsown earnings has risen' substantially.
Itsenäisesti asuvat nuoret voivat saada myös asumistukea, joka on 67% vuokramenoista.
There are no tax incentives or other sources of indirect funding for lVT.
Valtionrahoituksen jakelu oppisopimuskoulutukseen
2.6.2 Distribution mechanisms for lW
Kunnat rahoittivat oppisopimuskoulutusta 8 milj. markalla (1,3 MECUa).
The lW funding distribution system in Finland is regulatedby formulas with a generallump-sum funding for municipalities and VET institutions.
Oppisopimuskoulutuksen valtionrahoitus perustuu yksikköhintajärjestelmään.
The systems are targeted atadministrative efficiency, at encouraging economic rationality and at the delegation ofdecision-making powers to local and institutional levels.
Oppisopimuskoulutuksen yksikköhinnat määritellään edellisten vuosien keskimääräisten kustannusten pohjalta.
There are two key factors in theformula-based funding system, the number of students and the unit-prices per trainee.Although, the funds are allocated on a lump sum basis,the unit prices per traineeinfluence the funding decisions made by the owner of the VET institution.
Vuonna 1996 opetusministeriön päättämä yksikköhinta oppisopimusoppilasta kohti oli 27 000 mk (4 515 ECUa). Ministeriö osoitti oppisopimuspaikkojen kiintiöt 63 oppisopimustoimistolle.
The rationale forthe formula based funding system is to ensurethat the unit prices followthe real costlevels.
Paikallisilla toimistoilla oli oikeus kiintiönsä rajoissa tehdä oppisopimuksia.
Every second year an indexadjustment is made and revisions are made to the unitcost levels according to the real per trainee costs.
Opetusministeriö maksaa oppisopimustoimistoille rahoituksen kuukausittain yksikköhinnan ja oppisopimusten lukumäärän perusteella.
The drawbacks to this funding system are twofold.
Vuodesta 1999 alkaen järjestelmä on muuttunut.
First,it might be that the unit-prices donot followthe real expenditure of the relevant activity or institution.
Valtionrahoitus maksetaan nykyisin oppisopimustoimiston omistajalle (kertasummavaltionosuuden osana), kunnalle tai kuntayhtymälle.
Secondly, connectedwith the lump natureof the system, the maintainer of the institution might allocate thefunds in a way which is considered not to complywith the national standards orrequirements.
Paikallinen oppisopimustoimisto tekee sopimukset työnantajan kanssa, joka antaa käytännöllisen opetuksen, ja oppilaitoksen (yleensä ammatillinen oppilaitos tai aikuiskoulutuskeskus) kanssa, joka huolehtii oppisopimusoppilaan teoreettisesta opetuksesta.
These two drawbacks are currently debated critically. lt is arguedthat dueto the savingsin the statebudget, the unitprice level is much lowerthan the real averageexpenditure per trainee.
Paikallisella oppisopimustoimistolla on oikeus sopia tapauskohtaisesti työnantajalle maksettavasta korvauksesta.
Secondly, due to the need to lowerexpenditure in municipalities,it is arguedthat they are reducing their budgets too heavily, which is affecting the quality ofeducation.
Esimerkiksi vuonna 1996 työnantajille maksettiin korvausta, joka vastasi keskimäärin kolmannesta oppisopimusoppilaalle maksetusta palkasta.
For example, a number of municipalities have been dismissing temporaryteachers and other staff of schools and training institutions.
Oppisopimuskoulutuksen korvaukset maksetaan kuukausittain työnantajalle ja oppilaitokselle.
This,of course, has led to anintensive political debateon the funding system as well as the role and the responsibility ofthe state and municipalities in guaranteeing an equal service levelfor citizens.
Kunnat rahoittavat oppisopimuskoulutusta pienehköllä osuudella, mikä käytetään lähinnä hallinnollisiin menoihin.
:. :. i :: r ': .... .: :: :: r :: :: :: . ; :: :: :: . :: .: i
Suomessa ei ole verohelpotuksia tai muita vastaavia ammatillisen koulutuksen epäsuoria rahoitusmuotoja.
The general volume of CW in Finland was low until the 1980s.
Ammatillisen lisäkoulutuksen volyymi oli Suomessa vähäistä aina 1980-luvulle saakka.
Since that time additionalcapacity has been created to stimulateCW and to develop marketsfor this type oftraining.
Siitä alkaen ammatillisen lisäkoulutuksen kapasiteettia on kasvatettu ja kehitetty sitä varten koulutusmarkkinoita.
Practically all VET institutions offer CW courses for employers and individuals.Competition between different institutions for clientsis real.
Käytännöllisesti katsoen kaikki ammatillisten oppilaitokset ja ammattikorkeakoulut tarjoavat lisäkoulutusta työnantajille ja yksilöille.
To distinguish between differentforms of VET for adults, three types of training can beidentified.
Ammatillisen aikuiskoulutuksen alalta voidaan erottaa kolmenlaista koulutusta.
The first two tendto be publicly funded, although there are some formsof co-financing by enterprises and individuals.
Kaksi ensimmäistä saavat julkista rahoitusta, vaikkakin osan tästäkin koulutuksesta rahoittavat työnantajat ja yksilöt.
A specialterm "self-motivated adult educationand training" (Omaehtoinen koulutus) is used to mean that the personis attending VET onhis/her own initiative.
Termillä "omaehtoinen ammatillinen koulutus" tarkoitetaan, että yksilö hakeutuu koulutukseen omasta aloitteestaan.
The third type of training is funded mainly by enterprises.
Kolmas ammatillisen aikuiskoulutuksen tyyppi on työnantajien rahoittamaa.
o Adultsmay study basic vocational examinations originally structured for young people,which is publicly funded.
Aikuiset voivat hakeutua ammatilliseen peruskoulutukseen, joka on kehitetty ensisijaisesti nuorten ammatillista koulutusta varten ja jota valtio rahoittaa.
A special application of the vocational curricula appliesto theinitial training of adults.
Aikuisten ammatilliseen peruskoulutukseen sovelletaan omia tutkintojen perusteita.
The funding system for initialtraining for adults is the same asthat for lW for young people. ln the quantitative steering system there is a specialquota on the number of adults in lW for VET institutions.
Aikuisten ammatillisen peruskoulutuksen rahoituksessa noudatetaan samaa järjestelmää kuin nuorten koulutuksessa. Koulutusmäärien ohjausjärjestelmässä ammatillisille oppilaitoksille annetaan erikseen kiintiö aikuisten ammatillista peruskoulutusta varten.
The funding figures for thistype of training have been included within the lW part of this report as it is treatedas lW within the Finnish training structure.
Rahoitusluvuissa aikuisten ammatillinen peruskoulutus on tässä raportissa laskettu samoihin lukuihin kuin nuorten koulutus, mihin se Suomen tutkintorakenteessa kuuluu.
These different types of CW cannotbe separated in the funding statistics and will be described in total terms.
Näitä ammatillisen lisäkoulutuksen lajeja ei voida eritellä rahoitustilastoissa, ja siksi niitä käsitellään yhdessä.
Additionalapprenticeship training for adults is also available, which is classified here as GW.
Oppisopimuskoulutuksena annettava ammatillinen lisäkoulutus käsitellään tässä luvussa.
o "ln-service"training (Henkilöstökoulutus) is used here to mean the training ofemployees, which is financed by employers.
"Henkilöstökoulutuksella" tarkoitetaan työnantajien kustantamaa työntekijöitten koulutusta.
This is virtuallythe only part of the Finnish VET system that is funded by employers.
Se on käytännöllisesti katsoen ainoa ammatillisen koulutuksen muoto, jonka työnantajat Suomessa rahoittavat.
The Vocational Qualifications Act (Ammattitutkintolaki), which was passed in 1993 andimplemented in 1994,introduced a wide-ranging competence-based examination system(Näyttötutkintojärjestelmä) that was opento adultsregardless of how they have acquiredtheir skills.
Ammattitutkintolaki annettiin vuonna 1993, ja sen toteutus alkoi vuonna 1994.
There are three kinds of qualification:basic vocational qualifications(Ammatillinen perustutkinto), further vocational qualifications(Ammattitutkinto) and
Lain nojalla on perustettu laaja näyttötutkintojärjestelmä, joka on avoin aikuisille siitä riippumatta, millä tavoin he ovat hankkineet taitonsa ja osaamisensa. Tutkintoja on kolmen tyyppisiä:
specialist vocational qualifications (Erikoisammattitutkinto).
ammatilliset perustutkinnot, ammattitutkinnot ja erikoisammattitutkinnot.
The basic vocationalqualification level coresponds to the basic level of lVT qualification.
Ammatillinen perustutkinto vastaa nuorten ammatillista perustutkintoa.
At the cunent time,there are more than 300 vocational qualifications available to adults.
Nykyisin aikuisten saatavilla on jo yli 300 ammatillista tutkintoa.
The social partnershave a strong influence in developing appropriate vocational qualifications and inexecuting the new qualifications system.
Työmarkkinajärjestöillä on vahva osuus näyttötutkintojen kehittämisessä ja järjestelmän toteutuksessa.
3.1.2 Institutional and funding framework for GW
Ammatillisen lisäkoulutuksen rahoitus-ja laitosrakenne
Until 1991, most publicly funded adult vocational training was provided within the lW institutional structure at upper secondary level.
Vuoteen 1991 saakka toisen asteen ammatillista peruskoulutusta antavat ammatillisen oppilaitokset vastasivat melkein kaikesta ammatillisen lisäkoulutuksen tarjonnasta.
Since that time Adult Vocational Traininginstitutions, which were originally designed for training the unemployed, have increasinglyprovided training for employed adults.
Siitä alkaen alun perin työttömien koulutusta varten perustetut ammatilliset aikuiskoulutuskeskukset ovat lisääntyvässä määrin järjestäneet lisäkoulutusta.