natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The growing immigration from outside the Union is mainly concentrated inthe economically thriving regions.
Unionin ulkopuoleltatulevan siirtolaisuuden kasvu keskittyy pääasiassa taloudellisesti menestyville alueille.
Mostlarge urbanareas are becoming more multicultural and need todevelop adequate strategies for the social and economic integration of newcomersand their families.
Useimmista suurista kaupunkialueista on tulossa monikulttuurisempia, ja niissä on kehitettävä riittäviä strategioita tulokkaiden ja heidän perheidensä sosiaaliseksi ja taloudelliseksi integroimiseksi.
Unlike EU citizens, third country nationals do notenjoy theright to free movement in the European Union.
Toisinkuin EU:n kansalaisilla, kolmansien maiden kansalaisilla eiole oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen EU:ssa.
Immigration is often seen as a factor thatincreases theflexibility of the labour market.
Siirtolaisuutta pidetään usein työmarkkinoiden joustavuutta lisäävänä tekijänä.
However, this entails therisk ofincreasing the segregation ofthe labour marketwith an over-representation of third country nationals inpoorer jobs.
Tähän kuitenkin sisältyy riski, ettätyömarkkinoiden eriytyminen lisääntyy, jos kolmansienmaiden kansalaisetovatyliedustettuina heikkotasoisemmissa työpaikoissa.
The great majority of employed third country nationals appear to hold jobs in the low-skill/low-payend of the labour market.
Valtaosa työssäkäyvistä kolmansienmaiden kansalaisista vaikuttaa olevan vähän ammattitaitoavaativassa ja pienipalkkaisessa työssä.
Female migrants tend to workin the hotel and restaurant sector and in domestic services.
Naispuolisetmaa-hanmuuttajattyöskentelevätusein hotelli- ja ravintolaalalla ja kotitalouksissa.
And this is not just an effect of the low average levelof qualifications among third country nationals.
Kyseessä ei ole pelkästään se, ettäkolmansien maiden kansalaisten ammattitaito olisi keskimäärin alhaisempi.
Workersfrom the Central and Eastern European countries tend tohold jobs with a skill content which is lower than theiraverage formal skill certification.
Esimerkiksi Keski- ja Itä-Euroopastatulevattyöntekijätovatyleensä töissä, joissa vaadittuammattitaito on alhaisempi kuin heidän keskimääräinenmuodollinen ammattittutkintonsa.
Migrants' susceptibilityto discrimination, exploitation and abuse is often exacerbated by language barriers, but also by lack of familiarity with local custom and culture and underdevelopedsocial networks.
Maahanmuuttajien alttiutta syrjinnälle, hyväksikäytölle ja riistolle pahentavatusein kielitaitoon liittyvätesteet mutta myös paikallistentapojen ja kulttuurin vieraus sekä sosiaalisten verkostojenheikkous.
There are, however, several initiatives,such as inter-cultural mediators, which are developing inworkplaces or in social and health services to increase theaccessibility of these institutions.
Työpaikoilla tai sosiaali- ja terveyspalveluissaollaan kuitenkin kehittämässä useita aloitteita, kuten kulttuurivälittäjiä, joilla pyritään parantamaan niiden käytettävyyttä.
Most recent data from Eurostat refers to 1998 (France 1990)
Uusimmat Eurostatin tiedot koskevat vuotta 1998 (Ranskan osalta vuotta 1990).
This figure does not include the foreign born population, which took up EU citizenship, but it includes the children of third country nationalsborn in Europe if they did not take up EU citizenship.
Lukuun ei sisälly ulkomaalaissyntyinen väestö, joka on ottanut EU:n kansalaisuuden, mutta siihen kuuluvat Euroopassa syntyneet kolmansien maiden kansalaisten lapset, jos he eivät ole ottaneet EU:n kansalaisuutta.
EU's external borders, immigration policy, the rights ofnationals ofthird countries and the fight againstillegalimmigration are essential parts of the common and comprehensive asylum and immigration policy of the European Union.
Päätelmät den torjunta ovat keskeisiä osia EU:n yhtenäisessä ja kattavassa turvapaikka- ja siirtolaispolitiikassa.
Further to this process of setting up theinstitutional and legislative framework, European socialpolicy, provides a range ofmeasures in employment,social inclusion, anti-discrimination, social protection andgender equality which supportand strengthen policyefforts at national, regional and local levels.
Näiden institutionaalisten ja oikeudellisten puitteiden asettamisen lisäksi Euroopan sosiaalipolitiikka tarjoaa työllisyyteen, sosiaalisenosallisuuden edistämiseen, syrjinnän torjuntaan, sosiaaliseen suojeluun ja naisten ja miesten tasa-arvoon liittyviämonenlaisia toimia, joilla tuetaan ja vahvistetaan poliittisiatoimia jäsenvaltioiden keskus-, alue- ja paikallistasolla.
Recentpolicy action related to mobility andmigration
siirtolaisuuteen liittyviä uusia
Various Community instruments developed in the
Liikkuvuuteenjapoliittisia toimia
European Employment Strategy15 supportthe efforts of Member States to enhance labour mobility and facilitate access to lifelong learning.
Euroopantyöllisyysstrategian15puitteissa kehitetytuseat yhteisön välineet tukevat jäsenvaltioiden pyrkimyksiätyövoiman liikkuvuuden lisäämiseksi ja elinikäisen oppimisen edistämiseksi.
The strategy to promote the development of new European Labour Markets16 was endorsed by the Stockholm European Council in March,2001, with a particular emphasis on skills and mobility.
Uusien eurooppalaisten työmarkkinoi-den16kehittämistä koskeva strategia vahvistettiin Tukholmassa maaliskuussa 2001 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa, ja erityishuomiota kiinnitettiinammattitaidon ja liikkuvuuden edistämiseen.
Several initiatives in the field ofsocial security17 were proposed to improve effective co-ordination and to givemore opportunities for workers and job seekers to makeuse of their right to free movement.
Sosiaaliturvan17 alalla ehdotettiin useita aloitteita, joilla pyritään parantamaan koordinoinnin tehokkuutta ja tarjoamaan työntekijöille ja työnhakijoille paremmat mahdollisuudet hyödyntää oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen.
In relation to intra-EU mobility, ithas been seen thatdespite the important progress made in removing obstacles to the free movement of people over the last decades in the EU, present levels of geographical mobility arevery low compared to those observed in the 1950's and60's. To a greatextentthis has been the resultofthespectacular progress ofthe less prosperous Europeanregions in reducing the gap with their more prosperouspartners.
EU:n sisäisen liikkuvuuden osalta on havaittu, että niistämerkittävistä edistysaskelista huolimatta, joita EU:ssa viimevuosikymmeninä on saavutettu ihmisten vapaata liikkuvuutta haittaavien esteiden poistamisessa, tämänhetkinen maantieteellinen liikkuvuus on erittäin vähäistä 1950- ja 1960luvun tasoon verrattuna.
In the years to come, higher educational levelsand growing economic integration, together with improved policy co-ordination could have a more visible contribution to intra-EU mobility. The European Commission inits Communication " New European Labour Markets,Open to All, with Access for All"has proposed a newstrategy including concrete policy initiatives to ensurefree movement of people and the openness of the New European Labour Markets.
Suureksi osaksi tämä on sen ansiota, että vähemmän vauraat Euroopan alueet ovat onnistuneet huimasti kuromaan eroa vauraampiin maihin nähden.Tulevina vuosina korkeampi koulutustaso ja lisääntyvä taloudellinen integraatio sekä politiikan parempi koordinointivoisivat vaikuttaa näkyvämmin EU:n sisäiseen liikkuvuuteen.Euroopan komission tiedonannossa kaikille avoimista uusistaeurooppalaisista työmarkkinoista ehdotettiin uutta strategiaa, johon sisältyy konkreettisia poliittisia aloitteita ihmisten vapaan liikkuvuuden ja uusien eurooppalaisten työmarkkinoiden avoimuuden takaamiseksi.
Developing these positivedynamics would require the active participation of all thestakeholders at EU, national and local levels.
Tällaisen positiivisen dynamiikan kehittäminen edellyttää kaikkien sidosryhmien osallistumista niin EU:n tasolla kuin jäsenvaltioiden kes-kus- ja paikallistasollakin.
Particularattention is also needed to some specific barriers notdirectly linked with the labour market such as the relatively low record in learning foreign languages in several Member States and the growing difficultiesin relation tohousing in most economically booming regions and thetrend towards regional polarisation observed in severalregions across the EU.
Erityishuomiota olisi myös kiinnitettävä joihinkin erityisiin esteisiin, jotka eivät suoraan liitytyömarkkinoihin, kuten suhteellisen vähäiseen vieraidenkielten opiskeluun useissa jäsenvaltioissa, kasvaviin asuntovaikeuksiin taloudellisesti kukoistavimmilla alueilla sekäalueiden eriarvoisuuden lisääntymiseen, mikä on havaittuuseilla alueilla eri puolilla EU:ta.
States recognised the growing ethnic and cultural diversity and the higher risk of social exclusion for ethnic minorities and immigrants.
Uuteen sosiaalisen osallisuuden edistämistä koskevaan eurooppalaiseen strategiaan18 sisältyvissä useiden jäsen- valtioiden kansallisissa toimintasuunnitelmissa tunnustettiin lisääntyvä etninen ja kulttuurinen monimuotoisuussekä etnisten vähemmistöjen ja siirtolaisten suurempi syrjäytymisriski.
Common policies in the field ofimmigration and asy-lum19are being builtin line with the conclusions of the Tampere European Council (October 1999).
Yhteistä siirtolais- ja turvapaikkapolitiikkaa19ollaankehittämässä Tampereella lokakuussa 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti.
In examining trends in geographical mobility, the flow ofthird country immigrants represents an increasinglyimportant challenge for employment and social policy inthe Member States and the Union as a whole.
Maantieteellisen liikkuvuuden suuntauksia tarkasteltaessavoidaan havaita, että kolmansista maista tuleva muuttovirta on kasvava haaste jäsenvaltioiden ja koko EU:n työllisyysja sosiaalipolitiikalle.
Mostresearchers agree that migration inflows will be a rathervolatile butlasting phenomenon which increasinglydeserves close attention from policy makers.
Useimmattutkijat ovat samaa mieltäsiitä, että siirtolaisvirratovatmelko epävakainen muttakestävä ilmiö, joka vaatii parempaa huomioon ottamistapoliittisessa päätöksenteossa.
The growingnumber ofimmigrants from third countries brings aboutboth challenges and opportunities for European society.Participation in economic and social life constitutes themain route to integration for migrant groups and theirfamilies.
Kolmansista maista tuleviensiirtolaisten kasvava määrä sekä asettaa haasteita että tarjoaa mahdollisuuksia Euroopan yhteiskunnille.
In turn, successful integration of migrants in thehost societies is important for their economic progress andsocial cohesion. Promoting integration requires targetedpolicy efforts towards both the immigrants and the hostsocieties.
Talous- jayhteiskuntaelämään osallistuminen on tärkeintä siirtolaisten ja heidän perheidensä integroitumisen kannalta, ja toisaalta siirtolaisten onnistunutintegroituminen vastaanottavaan yhteiskuntaan on tärkeää sen taloudellisen kasvunja sosiaalisenyhteenkuuluvuudenkannalta.Integroitumisen edistäminen edellyttää poliittisia toimia,jotka on kohdennettu sekä siirtolaisiin että vastaanottavaan yhteiskuntaan.
The fight against discrimination is particularlyimportant.
Syrjinnän torjuminen on erityisen tärkeää.
Barriers to social participation - whether in thestructures, capacities and attitudes ofthe receiving communities or in those of the arriving immigrants – reducespossibilities for integration and weakens social cohesion.Facilitating access to education for low-education immigrants and their offspring, promoting employmentopportunities and removing barriers related to housingare among the key issues for immigrants.
Sosiaalista osallisuutta estävät tekijät – liittyivätpä nesitten vastaanottavan yhteiskunnan tai saapuvien maahanmuuttajien rakenteisiin, valmiuksiin tai asenteisiin – vähentävät integroitumismahdollisuuksia ja heikentävät sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Siirtolaisten kannalta on keskeistähelpottaa alhaisen koulutustason siirtolaisten ja heidän lastensa koulutusmahdollisuuksia, parantaa työnsaantimahdollisuuksia ja poistaa asumiseen liittyviä esteitä.
Managing migrantinflows, fighting againstillegal immigration and developing an optimal model ofintegrationwhile respecting diversity are major challenges requiringthe commitmentofall the actors involved.
Siirtolaisvirran hallinta, laittoman siirtolaisuuden torjuntaja hyvin toimivan integroitumismallin kehittäminen – monimuotoisuutta kuitenkin kunnioittaen – ovat suuria haasteita, jotka vaativat kaikkien asiaan liittyvien tahojen osallistumista.
At EU level,with the entry into force of the Treaty of Amsterdam on 1May 1999 , the policy on asylum, the free movement ofpersons, visa policy, rules governing the crossing ofthe
1. toukokuuta 1999 voimaan tulleen Amsterdaminsopimuksen myötä EU-tason turvapaikkapolitiikka, ihmisten vapaa liikkuvuus, viisumipolitiikka, EU:n ulkorajojenylittämistä koskevatsäännöt, siirtolaispolitiikka, kolmansien maiden kansalaisten oikeudet ja laittoman siirtolaisuu-
It is recognised that there are both pull and push factorswhich account for the immigration of third country nationals in the EU and that both must be taken into accountin the developmentofappropriate policies to managemigration effectively.
On tunnettua, että kolmansien maiden kansalaisten siirtolaisuuteen EU:hun vaikuttavatsekä veto- että työntötekijät, jotka molemmat on otettava huomioon kehitettäessätoimivaa siirtolaisuuspolitiikkaa.
Labour market demand is a strongpull factor while poor living conditions and limited prospects for a better quality of life in the countries of originare importantpush factors.
Työmarkkinoiden kysyntäon voimakas houkutin, kun taas huonot elinolotja heikotnäkymät elämänlaadun kohentumisesta lähtömaassa ovattärkeä lähdön kannustin.
Community developmentpolicy contributes in the long term to normalising migratory flows by supporting sustainable economic and socialand evnvironmental development and combating povertyand inequality in the regions from which migrants originate.
Yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikalla edistetään pitkällä aikavälillä siirtolaisvirtojen normalisoitumista tukemalla kestävää talouden, yhteiskunnan jaympäristön kehitystä ja torjumalla köyhyyttä ja eriarvoisuutta alueilla, joilta siirtolaisettulevat.
Migration issues must also be taken into account inthe development of EU external relations and trade policy in the context of an enhanced dialogue with countriesof origin on the ways to manage migration flows and tomaximise its benefits for all concerned.
Siirtolaisuuteenliittyvätnäkökohdaton otettava huomioon myös EU:nulkosuhteiden ja kauppapolitiikan kehittämisessä vahvistettaessa siirtolaisten lähtömaiden kanssa vuoropuheluatavoista, joilla pystyttäisiin hallitsemaan siirtolaisvirtoja jamaksimoimaan siirtolaisuuden hyödyt kaikkien osapuoltenkannalta.
Guidelines for Member States' employment policies for the year 2002 - COM(2001) 511 - Draft Joint Employment Report – COM(2001)438New European Labour Market, Open to All with Access to All - COM(2001)116COM(1997) 586Joint Inclusion Report of the Council and the Commission, adopted by the Council on 3/12/2001See scoreboard included in COM(2001)628Implementation of the principle of equal treatment between persons irrespective of race or ethnic origin (Directive 2000/43/EC); Establishment of a general framework for equal treatment in employment and occupation (Directive 2000/78/EC).
Neuvoston päätös jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista vuodeksi 2002, KOM(2001) 511Yhteinen työllisyysraportti 2001, KOM(2001) 438.Kaikille avoimet uudet eurooppalaiset työmarkkinat, KOM(2001) 116.KOM(1997) 586.Neuvoston ja komission yhteinen raportti sosiaalisesta osallisuudesta, neuvosto hyväksynyt 3.12.2001.Ks. asiakirjaan KOM(2001) 628 sisältyvä tulostaulu.Rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta annettu direktiivi 2000/43/EY.Yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista annettu direktiivi 2000/78/EY.
In 2000, there were 61 million elderly people aged 65 and over in the EU compared with only 34 million in 1960.
Vuonna 2000 EU:ssa oli 61 miljoonaa vähintään 65-vuotiasta. Vuonna 1960 heitä oli vain 34 miljoonaa.
Today, elderly people represent 16% of the total population or 24% of what is considered to be the working age population (15-64 year olds).
Nykyään iäkkäitä on 16 prosenttia kokonaisväestöstä eli 24 prosenttia työikäisen väestön määrästä (15-64-vuotiaista).
By 2010,the latter ratio is expected to rise to 27%.
Viimeksi mainitun suhteen odotetaan kasvavan 27 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä.
Over the next fifteen years, the number of 'very old' people aged 80 and over will rise byalmost 50%.
Seuraavien viidentoista vuoden aikana "kaikkein iäkkäimpien" eli yli 80-vuotiaittenmäärä kasvaa lähes 50 prosenttia.
Old age dependency ratio (1)
Vanhushuoltosuhde (1)
(1) Population aged 65 and over as a percentage of the working age population (15-64)
(1) Vähintään 65-vuotiaiden osuus työikäisen väestön (15–64 vuotta) määrästä Lähde: Eurostat – Väestötilastot
Old age dependency ratio(1), 2000 and 2010
Vanhushuoltosuhde (1), 2000 ja 2010
Elderly population by household situation and age, EU-15, 2010
Ikääntynyt väestö kotitaloustyypin ja iän mukaan kaikissa jäsenvaltioissa vuonna 2010
0 0 0 0 Living alone
0 0 0 0 Yksin asuvat
Living withpartner only
Yhteistaloudessa asuvat
Living in a collective household
Ainoastaan yhdenhenkilön kanssaasuvat
Source: Eurostat - 1995-based (baseline) household projections
Lähde: Eurostat - vuoden 1995 tietoihin perustuva kotitalouksia koskeva (perus) ennuste
Source:Eurostat - Demographic Statistics
Lähde: Eurostat - Väestötilastot
Migration and asylum
Muuttoliike ja turvapaikanhaku
Since 1989, net migration has been the main component of annual population change in the Union.
Nettomuutto on vuodesta 1989 olluttärkein väestön vuosimuutokseen vaikuttava tekijä EU:ssa.
In 2000, the annual net migration rate was 2.0 per 1 000 population, representing around 65% of total population growth.
Vuonna 2000 vuosimuutto oli 2,0tuhatta henkeä kohti, ja sen osuus väestön kokonaiskasvusta oli noin 65 prosenttia.
Around 5% of the EU population arenon-nationals (3.4% are non-EU nationals and 1.5% EU nationals). In 1999, there were just over 400 000 asylum applications in thefifteen Member States.
Noin 5 prosenttia EU:n väestöstä on muita kuinjäsenvaltioiden kansalaisia (3,4 % EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisia ja 1,5 % muissa jäsenvaltioissa asuvia EU:n kansalaisia).Vuonna 1999 EU:n 15 jäsenvaltiossa kirjattiin yli 400 000 turvapaikkahakemusta.
EU-15Net migration rate (per 1 000 population)
EU-15BVuosittainen nettomuuttoluku(tuhatta henkeä kohti)
Average annual net migration rate
Keskimääräinen vuosittainen nettomuuttoluku
Source: Eurostat - Demographic Statistics
Lähde: Eurostat - Väestötilastot.
Asylum applications, EU-15, 1985-1999
Turvapaikkahakemukset kaikissa jäsenvaltioissa vuosina 1985-1999
Average annual rate of population change by component, EU-15, 1960-2000
Keskimääräinen vuosittainen väestönmuutoseri tekijöiden mukaan kaikissa jäsenvaltioissa vuosina 1960-2000
Natural increase Net migration
Luonnollinen väestönkasvu Nettomuutto
Source: Eurostat - Demographic Statistics
Lähde: Eurostat - Väestötilastot
Source: Eurostat - Migration Statistics
Lähde: Eurostat - Muuttoliiketilastot
Attainment levels of the population have improved significantly over the last thirty years, particularly among females.
Väestön koulutustaso on parantunut huomattavasti 30 viime vuoden aikana, erityisesti naisten kohdalla.
Today, morethan 76% of young people aged 25-29 in the Union have a upper secondary qualification.
Nykyään 25-29-vuotiaistanuorista yli 76 prosentilla on vähintään keskiasteen koulutus.
At the same time, however, 20% of persons aged 18-24 leave the education system with only lower secondary education at best.
Kuitenkin 20 prosenttia 18-24-vuotiaista jättää koulutusjärjestelmänalhaisemman kuin keskiasteen koulutuksen saaneena.
Early school leavers not in further education or training (Share of thepopulation aged 18-24 with less than upper secondary education (ISCED 0-2) and not in education or training)
Kouluttautumisen varhain lopettavat, jotka eivät ole yleissivistävässä tai ammatillisessa jatkokoulutuksessa (niiden 18-24-vuotiaiden osuus, jotka ovat saaneet vähemmänkuin keskiasteen koulutuksen (ISCED:n 02 -tasot) ja jotka eivät ole yleissivistävässä tai ammatillisessa jatkokoulutuksessa)
Note: 1997 data for IRL and A. Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey
Irlanti ja Itävalta: v. 1997 tiedot.Lähde: Eurostat - Euroopan unionin työvoimatutkimus
Unemployment rates of the population aged25-59 by sex and level of education, EU-15, 2000
25–29-vuotiaiden työttömyysasteet sukupuolen ja koulutustason mukaan, EU-15, 2000
Percentage of population that has completedat least upper secondary education, by age-group, 2000
Vähintään keskiasteen koulutuksen suorittaneiden henkilöiden osuus väestöstä ikäryhmittäin, 2000
Upper secondary
Alle keskiaste
Less than uppersecondary
Korkea-aste
Source:Eurostat - European Union Labour Force Survey.
Lähde: Eurostat - Euroopan unionin työvoimatutkimus.
IRL: 1997 data.Note:UK - GCSE ‘O’ levels are included under upper secondary (ISCED3).
Irlanti: vuoden 1997 tiedot Huom.: Yhdistynyt kuningaskunta: GSCE-todistuksen O-tasot on sisällytetty keskiasteeseen(ISCED 3).
Source:Eurostat - European Union Labour Force Survey Note: UK - GCSE ‘O’ levels are included under upper secondary (ISCED3).
Lähde: Eurostat - Euroopan unionin työvoimatutkimus Huom.: Yhdistynyt kuningaskunta: GSCE-todistuksen O-tasot on sisällytetty keskiasteeseen(ISCED 3).
EU-wide, 8% of the population aged 25-64 participated in education/training (in the last four weeks) in 2000. Such training activities seem to be more prevalentin the Nordic countries, the Netherlands and the United Kingdom.
Koko EU:ssa 8 prosenttia 25-64-vuotiaista osallistui koulutukseen vuonna 2000 (kyselyä edeltäneiden neljän viikon aikana).Kouluttautuminen näyttää olevan yleisintä Pohjoismaissa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
Older persons are less likely toreceive training than younger persons.
Iäkkäätosallistuvatkoulutukseen vähemmän todennäköisesti kuin nuoret.
Higher qualified persons are more likely than the low-qualified to participate in such training.
Kouluttautuminen on lisäksi yleisempää pitkälle kouluttautuneitten kuinmuiden joukossa.
Lifelong learning(adult participation in education and training)
Elinikäinen oppiminen (aikuisten osallistuminen koulutukseen)
Percentage of population, aged 25-64, having participated in education or training in the last four weeks, 2000
Niiden 25–64-vuotiaiden osuus, jotka osallistuivat koulutukseen kyselyä edeltäneiden neljän viikon aikana, 2000
Note: IRL, A - 1997 data.
Huom.: Irlanti ja Itävalta: vuoden 1997 tiedot.
F, P - see methodological notes.Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey
Ranska ja Portugali: ks. menetelmiä koskevat huomautukset varsinaisessa raportissa.Lähde: Eurostat - Euroopan unionin työvoimatutkimus
Total public expenditure on education as apercentage of GDP, 1999
Julkisten koulutusmenojen kokonaismäärän osuus BKT:stä, 1999
0 0 0 0 Upper secondary
0 0 0 0 Alle keskiaste
UK - GCSE ‘O’ levels are included under upper secondary (ISCED3).IRL, A - 1997 data.
Lähde: Eurostat – Euroopan unionin työvoimatutkimus Huom.: Irlanti ja Itävalta: vuoden 1997 tiedot.
F, P - see methodological notes of the main Report.Eurostat - European Union Labour Force Survey
Ranska ja Portugali: ks. menetelmiä koskevat huomautukset varsinaisessa raportissa.
Source:Eurostat - UOE (Unesco, OECD and Eurostat) questionnaires on education statistics
Lähde: Eurostat – koulutustilastoja koskevat UOE-kyselylomakkeet(Unesco, OECD ja Eurostat)
In 2000, an estimated 166 million people were in employmentin the Union, a rise of more than 10 million since 1995.
Vuonna 2000 EU:ssa oli arviolta 166 miljoonaa työllistä, mikä on yli 10 miljoonaa enemmän kuin vuonna 1995 ja vastaa noin 1,3 prosentin vuosikasvua.
This represents annual growth of around 1.3% per annum. In 2000, employment increased by 1.7%.
Vuonna 2000 työllisyys kasvoi 1,7 prosenttia ja 15-64-vuotiaitten työllisyysaste oli 63,2 prosenttia.