natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Some 92% of the people in the newMemberStates live in regions with GDPper head below 75% of the EU25 average and over two-thirds in regions where it is under half the average.
Noin 92% uusien jäsenvaltioiden kansalaisista asuu alueilla, joiden bruttokansantuote henkeä kohden on alle 75% 25 jäsenvaltion EU:n keskiarvosta ja yli kaksi kolmasosaa alueilla, joilla se on alle puolet keskiarvosta.
Outside of the Cohesion countries, growth in Objective 1 regions has been less impressive, dragged down in part by slow national growth.
Koheesiomaiden ulkopuolella Tavoite 1 -alueiden kasvu on ollut vähäisempää, osittain hitaan kansallisen kasvun seurauksena.
In the German new Länder, GDPper head increased by much the same as theEUaverage between 1994and 2001, but in the Italian Mezzogiorno, it was below average.
Saksan uusissa osavaltioissa bruttokansantuote henkeä kohden kasvoi paljolti yhtä paljon kuin EU:n keskiarvo vuosina 1994 - 2001, mutta Italian Mezzogiornossa se oli alle keskiarvon.
In both cases, however, productivity rose by more than in the rest of the EU, implying perhaps an improvement in competitiveness, but little if any employment growth.
Kummassakin tapauksessa tuottavuus kuitenkin kasvoi enemmän kuin muussa EU:ssa, mikä osoittaa ehkä kilpailukyvyn paranemista, mutta vain hienoista työllisyyden kasvua, mikäli sellaista yleensä onkaan.
Only 43% of workingage population in southern Italy were, therefore, in jobs in 2002, well below anywhere else in the Union, while unemployment remains high in the new Länder.
Vain 43% Etelä-Italian työikäisestä väestöstä oli kuitenkin työssä vuonna 2002, selvästi alle unionin muiden alueiden
75 alone, and lone parents (predominantly women), especially in the UK.
Tiivistelmä vuotias, erityisesti, jos hän elää yksin ja yksinhuoltajat (ensisijaisesti naiset), erityisesti Yhdistyneessä Kuningaskunnassa.
The gap between their averageGDPper head and theEUaverage would also double (fromaround 30%belowaverage to over 60%below).
Alueiden keskivertaisen bruttokansantuotteen ja EU:n keskiarvon välinen ero myös kaksinkertaistuisi (noin 30%:ista alle keskiarvon yli 60%:iin).
0 0 At the same time, economic restructuring has led to a fall in the number employed in the newMember States, with the result that the proportion of workingage population in employment is well below the EU15 average.
Samanaikaisesti talouden rakennemuutos on johtanut uusien jäsenvaltioiden työllisen työväestön määrän laskuun, josta seurauksena työllisen työikäisen väestön osuus on selvästi alle EU:n nykyisten jäsenvaltioiden keskiarvon.
The risk of poverty is closely linked to unemployment and inactivity.
Väestön vanheneminen ja kasvava hoidosta riippuvaisen väestön osuus
Almost 40% of the unemployed had income below the poverty level in 2000, while the integration of people with disabilities, the longterm unemployed and ethnic minorities into employment remains a key challenge if the risk of poverty and social exclusion is to be reduced.
Työikäisen väestön määrä alkaa laskea tällä vuosikymmenellä kaikissa neljässä jäsenvaltiossa, Saksassa ja useimmissa hakijamaissa. Seuraavalla vuosikymmenellä laskusuhdanne leviää kaikkiin maihin Irlantia, Luxemburgia ja Kyprosta lukuun ottamatta.
The ageing of the population and increasing dependency rates
Viimeisimmissä ennusteissa 15 – 64vuotiaiden osuuden ennustetaan olevan nykyEU:ssa 4% pienempi vuonna 2025 kuin vuonna 2000 ja hakijamaissa 10% pienempi.
The effect of enlargement is to add just under 5% to EU GDP (measured in Euros) but almost 20% to the Union’s population.
Laajentumisen vaikutuksena EU:n bruttokansantuote lisääntyy vain hieman alle 5% (euroina mitattuna) mutta unionin väestö miltei 20%.
As a result, averageGDPper head in the EU of 25 Member Stateswill be around 12½% less than the average in the EU of 15.
Siitä tuloksena 25 jäsenvaltion EU:n bruttokansantuote henkeä kohden on noin 12½% alle nykyEU:n keskiarvon.
For 18 regions with GDPper head at present below 75% of the EU15 average with population totalling around 19 million, including Malta, one of the newMember States, this will mean that their incomeper head is no longer below the 75% threshold.
18 alueen kohdalla, joiden bruttokansantuote henkeä kohden on tällä hetkellä alle 75% nykyEU:n keskiarvosta ja joiden väestön kokonaismäärä on yhteensä noin 19 miljoonaa, mukaan lukien Malta, yksi uusista jäsenvaltioista, se tarkoittaa, että niiden tulo henkeä kohden ei enää alita 75%:n kynnysarvoa.
Since the regions concerned have exactly the same structural weaknesses after enlargement as before, there is a compelling case for maintaining support.
Koska kyseisillä alueilla on täysin samat rakenteelliset heikkoudet laajenemisen jälkeen kuin ennen sitä, tuki on ehdottomasti säilytettävä.
Social cohesion and the risk of poverty
Sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja köyhyysriski
This decline will be accompanied by substantial growth in the number of people of 65 and over .
Tähän laskuun liittyy merkittävä vähintään 65vuotiaan väestön määrän lisääntyminen.
By 2025, therewill be 40%more people than now beyond retirement age in both the present EU15 and the accession countries, implying a ratio of under three people of workingage for everyone aged 65 and over as opposed to a ratio of over four to one at present .
Vuoteen 2025 mennessä on 40% nykyistä enemmän eläkeläisiä sekä nykyEU:n jäsenvaltioissa että hakijamaissa, mikä tarkoittaa alle kolmea työikäistä jokaista vähintään 65-vuotiasta kohden nykyisten yli neljän sijaan.
Other things being equal, the ageing of populationwill lead to a gradual contraction of the EU’s work force and is likely to have implications for growth potential.
Muiden osatekijöiden pysyessä muuttumattomina väestön ikääntyminen johtaa EU:n työvoiman asteittaiseen vähenemiseen ja todennäköisesti se vaikuttaa kasvupotentiaaliin.
A significant number of people in both the present and newMemberStates have income levels which put themat risk of poverty, in the sense of relative deprivation (defined as income below 60% of the median in the country where they live).
Merkittävällä määrällä sekä nykyisten että uusien jäsenvaltioiden ihmisiä tulotaso on lähellä suhteellista köyhyysrajaa (tulotaso alle 60% asuinmaan mediaanista).
In 2000, around 55 million people, some 15% of the total population, faced the risk of poverty, more than half of these having income levels this low for three years in a row.
Vuonna 2000 noin 55 miljoonaa henkeä, noin 15% kokonaisväestöstä, kärsi köyhyysriskistä, näistä puolen tulotaso oli ollut yhtä alhainen kolmen vuoden ajan.
The proportion was relatively high in the countries of southern Europe and Ireland and was also higher than the EU15 average in many of the accession countries. (`Accession countries´ is used throughout this report to denote the 10 newMemberStates plus Bulgaria and Romania.)
Osuus oli suhteellisen korkea Etelä-Euroopan maissa ja Irlannissa ja myös monissa hakijamaissa se on nykyEU:n keskiarvoa korkeampi. (Hakijamailla tarkoitetaan tässä kertomuksessa 10 uutta jäsenvaltiota sekä Bulgariaa ja Romaniaa.)
The significance of this, however, will depend on real income and employment growth in future years, which will determine the ease or difficulty of supporting those in retirement.
Tämän suuntauksen merkittävyys riippuu kuitenkin reaalituloista ja työllisyyden kasvusta tulevaisuudessa, jotka vaikeuttavat tai helpottavat eläkeväestön ylläpitoa.
In practice, only 64% of people of workingage in the EU15 and 56% in the accession countries are in employment and generating income at present .
Käytännössä vain 64% nykyEU:n työikäisestä väestöstä ja 56% hakijamaiden väestöstä käy työssä ja hankkii tuloa tällä hetkellä.
The effective ratio, therefore, is already only around 2½ people in work to everyone in retirement in the enlarged EU.
Todellinen suhde on jo vain noin 2½ työssäkäyvää henkilöä jokaista eläkkeellä olevaa kohden laajentuneessa EU:ssa.
In 2025, if employment rates remain the same, this ratio will have fallen to under two to one.
Vuonna 2025, jos työllisyys pysyy samana, tämä suhde laskee kahteen yhtä kohden.
0 0 These prospects give added importance to the need to sustain economic growth across the EU and to increase employment rates and reduce early retirement.
Nämä näkymät lisäävät tarvetta talouskasvun tukemiselle koko EU:ssa ja työllisyyden kasvua ja vähentävät varhaiseläkkeelle siirtymistä.
Immigration could in some cases be an important source of additional labour supply, giving greater prominence to ensuring the effectiveness of integration policies.
Maahanmuutto voisi joissakin tapauksissa olla lisätyövoiman tarjoaja, antaen yhdentymispolitiikoille enemmän pontta.
Narrowing disparities in regional competitive factors
Alueellisten kilpailutekijöiden kaventuminen
Some modernisation of the rail network across the Union has occurred over the past decade, but the rate of electrification of lines and conversion to double track has occurred at much the same pace in the lagging parts of theEUas elsewhere, so the gap remains large .
Unionin läpi kulkeva rautatieverkosto nykyaikaistettiin viime vuosikymmenellä, mutta raiteiden sähköistäminen ja kaksoisraiteiden rakentaminen tapahtui paljolti samaan tahtiin EU:n taantuneilla alueilla kuin muualla ja siksi erot ovat yhä suuria.
In the accession countries, the state of the railways reflects decades of neglect and considerable investment is needed both for modernisation and for replacement of worn-out track.
Hakijamaissa rautateiden huono kunto johtuu vuosikymmenten laiminlyönneistä ja tuntuvia sijoituksia tarvitaan sekä kuluneiden rautateiden nykyaikaistamiseen että niiden korvaamiseen uusilla.
The need for investment, however, is no less acute for roads.
Sijoitusten tarve ei ole kuitenkaan vähemmän tärkeä maanteillä.
The increase in road building, however, is reinforcing the rapid shift of both passengers and freight from rail to roads.
Teiden rakentamisen lisääntyminen edistää kuitenkin sekä matkustaja- että rahtiliikenteen nopeaa siirtymistä rautateiltä maanteille.
As indicated above, two complimentary sets of conditions need to be satisfied for regions in the Union to sustain economic development and employment in a competitive environment.
Kuten yllä on osoitettu, kaksi lisäehtoa on täytettävä, jotta unionin alueiden talouskasvu ja työllisyyttä kilpailukelpoisessa ympäristössä ylläpitävä suuntaus jatkuu.
The first is that they must have suitable levels of both physical infrastructure (efficient transport, telecommunications and energy networks, good environmental facilities and so on) and human capital (a labour force with appropriate levels of skills and training).
Ensimmäisenä ehtona on, että niiden fyysisten yhdyskuntarakenteiden tason on oltava riittävä (tehokas liikenne, tietoliikenne ja energiaverkosto, hyvät ympäristöpalvelut ja niin edelleen) ja inhimillistä pääomaa on löydyttävä (työvoima, jonka taidot ja koulutus ovat riittävät).
The second is that, in the new knowledgebased economy, regions must have the capacity to innovate and to use both existing knowhow and new technologies effectively aswell as to follow a development path which is sustainable in environmental terms.
Toisena ehtona on, että uudessa tietopohjaisessa taloudessa alueilla on oltava innovaatiokykyä ja kykyä käyttää sekä olemassa olevaa asiantuntemusta että uusia teknologioita tehokkaasti ja seurattava ympäristön kannalta kestävää kehityspolkua.
To achieve both requires an effective institutional and administrative framework to support development.
Kummankin ehdon täyttämiseksi ja kehityksen tueksi edellytetään tehokasta toimielinten ja hallinnon kehystä.
In telecommunications, the number of fixed telephone lines in relation to population remains much lower in both the cohesion and accession countries.
Tietoliikenteessä lankapuhelinliittymien lukumäärä suhteessa väestöön pysyy paljon alempana sekä koheesiomaissa että hakijamaissa.
This is being offset by a rapid rise in mobile phone use, though in Greece and the accession countries, usage is still less than the EU15 average, in most of the latter, substantially so .
Käsipuhelinten määrä taas lisääntyy, vaikka niiden käyttö Kreikassa ja hakijamaissa onkin vähäisempää kuin EU:n keskiarvo, useimmissa viimeksi mainituista merkittävästi vähäisempää.
At the same time, access to broadband lines, which is important for internet use and the development of various ICT applications and services, shows wide disparities across the Union, broadly in linewith relative levels of prosperity.
Samanaikaisesti laajakaistaliittymien saatavuudessa, joka on tärkeää Internetin käytön kannalta ja eri tietotekniikan sovellusten ja palvelujen kehittämiselle, on suuria eroja unionin alueella, mikä liittyy alueen suhteelliseen varakkuuteen.
Availability is still very limited in many parts of the EU15 aswell as in nearly all the accession countries.
Saatavuus on yhä kovin vähäinen monissa osissa nyky-EU:ia ja miltei kaikissa hakijamaissa.
Other infrastructure— schools, colleges, health facilities and social support services of various kinds — is equally important, since it is likely to have a growing influence on decisions of where to invest and locate new businesses.
Muut yhdyskuntarakenteet — oppilaitokset, terveydenhoito ja erilaiset sosiaalipalvelut — ovat aivan yhtä tärkeitä, koska myös ne vaikuttavat siihen, miten todennäköisesti johonkin alueeseen sijoitetaan ja asettaudutaan.
This is especially the case in respect of knowledgebased activities, which are not tied to any particular location by a need to be close to sources of raw materials or a large market.
Näin on erityisesti tietopohjaisten toimintojen laita, jotka eivät ole sidoksissa mihinkään paikkaan siksi, että tarvitsisivat tiettyjä raaka-aineita tai suurempia markkinoita.
Over the past decade, transport links bothwithin the Cohesion countries and between these and the rest of the EU have improved markedly.
Viime vuosikymmenellä liikenneyhteydet sekä koheesiomaiden sisällä että niiden ja EU:n välillä ovat kohentuneet merkittävästi.
In particular, with Structural Fund support, the density of the motorway network in these countries increased from 20% below the EU15 average in 1991 to 10% above in 2001.
Erityisesti rakennerahastojen tuella moottoritieverkoston tiheys näissä maissa lisääntyi nykyEU:n keskiarvon 20% alittavasta määrästä vuodelta 1991 vuoden 2001 lukuun, joka ylitti keskiarvon 10%.
This increase, however, was largely concentrated in Spain and Portugal.
Tämä lisäys keskittyi kuitenkin voimakkaasti Espanjaan ja Portugaliin.
In Objective 1 regions as awhole, though the density was higher than 10 years earlier, it was still only around 80%of the EU15 average.
Kaikilla tavoite 1 alueilla, vaikka tiheys oli suurempi kuin 10 vuotta aiemmin, se oli yhä vain noin 80% nykyEU:n keskiarvosta.
In the accession countries, motorway density is much lower still (under 20% of the EU15 average).
Hakijamaissa moottoriteiden tiheys on yhä paljon pienempi (alle 20% nykyEU:n keskiarvosta).
Construction is occurring at a rapid rate, despite the environmental trade-offs that have to be made, but mostly around
Teitä rakennetaan nopeaan tahtiin huolimatta ympäristökysymyksistä, mutta enimmäkseen pääkaupunkien ympäristöön tai kauttakulkupaikoille nykyisissä jäsenvaltioissa.
25 with other parts of the Union.
Inhimillisen pääoman vahvistaminen
0 0 Equally, many fewer people in both the cohesion and accession countries seem to participate in continuing training than in the rest of the Union (under 20% of those employed in enterprises in Greece, Portugal and all the accession countries apart from the Czech Republic and Slovenia in 1999), despite the critical need to adapt to economic change.
1999), huolimatta taloudelliseen muutokseen sopeutumisen välttämättömyydestä.
While the European Employment Strategy launched in 1997 has contributed to increasing the resilience of employment in a period of economic slowdown, important structural weaknesses remain in both present and newMember States.
Samalla kun vuonna 1997 lanseerattu Euroopan työllisyysstrategia myötävaikutti työllisyyden joustoja lisäävästi talouden taantumassa, merkittäviä rakenteellisia heikkouksia jäi sekä nykyisiin että uusiin jäsenvaltioihin.
Economic, employment and social policies are mutually reinforcing.
Talous, työllisyys- ja sosiaalipolitiikat vahvistavat toisiaan.
Economic development must go h and in h and with efforts to reduce poverty and to fight exclusion.
Talouskehityksen on seurattava köyhyyden vähentämiseksi ja syrjäytymisen ehkäisemiseksi tehtyjä toimia.
Promoting social integration and combating discrimination is crucial to prevent social exclusion and to achieve higher rates of employment and economic growth, notably at regional and local level.
Yhteiskunnallisen lähentymisen edistäminen ja syrjinnän vastustaminen on ensiarvoisen tärkeää ehkäistäessä yhteiskunnallista syrjäytymistä ja korkean työllisyyden ja talouskasvun saavuttamiseksi, erityisesti alue- ja paikallistasolla.
In order to prevent unemployment and support the integration of the unemployed into work, there is a need to offer personalised services to jobseekers in the form of guidance, training and new job opportunities.
Työttömyyden estäminen ja työttömän työväestön työllistämisen tukeminen edellyttää yksilökohtaisten palvelujen tarjoamista työnhakijoille neuvojen, koulutuksen ja uusien työmahdollisuuksien muodossa.
Developing preventative and active labourmarket policies is particularly important in the newMemberStates to promote economic restructuring.
Ennaltaehkäisevän ja aktiivisen työmarkkinapolitiikan kehittäminen on erityisen tärkeää uusissa jäsenvaltioissa talouden rakennemuutoksen tukemiseksi.
Equally, providing comprehensive support to those most disadvantaged, such as ethnic minorities and early school leavers, can be important in securing economic and social gains throughout the EU.
Samalla tavoin epäsuotuisassa asemassa olevien, kuten etnisten vähemmistöjen ja koulunsa keskeyttävien voimakas tukeminen voi olla tärkeää koko EU:n taloudellisten ja sosiaalisten hyötyjen turvaamiseksi.
Continuing disparities in innovative capacity
Innovaatiokapasiteetissa jatkuvia eroja
A high level of education and skills is of increasing importance both for individual advancement and economic competitiveness.
Koulutuksen ja taitojen korkea taso on yhä tärkeämpää sekä henkilökohtaiselle kehittymiselle että talouden kilpailukyvylle.
The relative number of people with education beyond basic schooling remains much lower in Objective 1 regions than in the rest of the EU15, especially in Spain, Italy and Portugal, the one exception being theGermannewLänder.
Niiden ihmisten suhteellinen määrä, joilla on peruskoulua enemmän koulutusta on edelleen matalampi tavoite 1 alueilla kuin nykyEU:n muissa osissa, erityisesti Espanjassa, Italiassa ja Portugalissa, Saksan uusien osavaltioiden tehdessä poikkeuksen.
Here the relative number is more similar to that in the accession countries, where it is much higher than the EU15 average (around 80% or more as against an EU15 average of 64%).
Siellä suhteellinen lukumäärä muistuttaa enemmän hakijamaiden vastaavaa, joissa se on paljon nykyEU:n keskiarvoa korkeampi (noin 80% tai enemmän, kun nykyEU:n keskiarvo on 64%).
In an increasingly knowledgebased economy, innovation holds the key to regional competitiveness.
Kasvavasti tietopohjaisessa taloudessa innovaatiot ovat alueen kilpailukyvyn avain.
The capacity to innovate, access knowledge and exploit it, however, varies between regions in both the existing and the newMember States.While the aim of policy is not to ensure that all regions have the means for contributing equally to advances in new technologies, they should nevertheless be equally placed to take advantage of those advances and to put them to productive use .
Kykyä innovaatioihin, tiedon saatavuus ja sen käyttö vaihtelevat kuitenkin alueelta toiselle sekä nykyisten jäsenvaltioiden että uusien jäsenvaltioiden kesken.
Various indicators, however — the relative scale of R & D expenditure, employment in research activities and the number of patent applications, in particular — suggest that there is a wide gap in innovative capacity between the stronger regions in central parts of the Union and others.
Vaikka politiikan tavoitteena ei ole sen varmistaminen, että kaikilla alueilla on mahdollisuudet uuden teknologian tasa-arvoiseen saatavuuteen, niiden pitäisi olla kaikkien saatavilla siten, että ne saa halutessaan tuottavaan käyttöön.
The skills obtained from further education and initial vocational training in the accession countries, however, are not necessarily in linewith labourmarket needs and curricula and teaching structures are notwell adapted to the modern economy.
Hakijamaissa jatkokoulutuksella ja alkuperäisellä ammattikoulutuksella saadut taidot eivät kuitenkaan välttämättä kohtaa työmarkkinoiden tarpeita ja opetussuunnitelmat ja opetusrakenteet eivät sovellu hyvin nykytalouteen.
Moreover, many fewer youngpeople than the EU15 average go on to complete university level education, which is a key requirement for making a significant contribution to the development of the knowledgebased economy.
Lisäksi selvästi nykyEU:n keskiarvoa harvemmin nuoret hankkivat korkeakoulututkinnon, mikä olisi puolestaan avainvaatimus tietopohjaisen talouden toimijana toimimiselle.
This is also the case in the present Objective 1 regions in the Union, where, despite the increases over the past decade or more, the gap with the rest of the EU remains large .
Näin on myös unionin nykyisillä tavoite 1 alueilla, joilla, huolimatta viime vuosikymmenen tai pidemmän aikajänteen kasvusta, kuilu muun EU:n suuntaan jää suureksi.
The amount spent by national governments on business support services, higher education, innovation and R & D is similarly low (the latter averaging only around 0,3% of GDP across the EU).
Tiivistelmä määrä on yhtä vähäinen (keskimäärin vain noin 0,3% bruttokansantuotteesta koko EU:ssa).
0 0 There is a growing consensus about the importance for regional competitiveness of good governance— in the sense of efficient institutions, productive relationships between the various actors involved in the development process and positive attitudes towards business and enterprise.
Hyvän hallintotavan merkityksestä alueiden kilpailukyvylle ollaan yhä enemmän yhtä mieltä — tehokkaiden toimielinten kautta ja luomalla tuottavia suhteita kehittymisprosessin eri tekijöiden välille ja myönteisiä asenteita liikeyrityksiä ja yrittäjyyttä kohtaan.
Nevertheless, regions still differ markedly in these respects and in their ability to develop their own competitive advantage given the expertise they possess.
Tästä huolimatta alueiden välillä on silti merkittäviä eroja. Eroja on myös niiden kyvyssä kehittää omaa kilpailuetuaan, ottaen huomioon niiden asiantuntemuksen.
In relation to the sums allocated to structural expenditure by Member States, therefore, the scale of the budget for cohesion policy no longer seems so small.
Suhteessa jäsenvaltioiden rakennemenoihin jaettuihin rahamääriin koheesiopolitiikan budjetin laajuus ei enää näytä niin pieneltä.
Moreover, unlike the former, EU structural spending is concentrated in the regions which are most in need of assistance (the EU structural allocations to Greece and Portugal, for example, amount to around 2½% of their GDP in each case).
Lisäksi, toisin kuin edellinen, EU:n rakenteelliset menot keskittyvät alueille, jotka eniten tarvitsevat tukea (EU:n rakennevarat Kreikkaan ja Portugaliin ovat esim. noin 2½% kunkin bruttokansantuotteesta kummassakin tapauksessa).
Impact of Member State policies on cohesion
Jäsenvaltioiden politiikkojen vaikutus yhteenkuuluvuuteen
And contributes significantly to narrowing regional disparities in income…
Ja myötävaikuttavat merkittävästi alueellisia tuloeroja vähentävästi…
For the most part, government expenditure per head of population in relation to GNP on basic services, like education and health care, is relatively similar across regions in Member States, reflecting a concern to ensure a common level of provision to people irrespective of where they live.
Yleisesti ottaen valtion peruspalvelumenoissa kuten koulutus- ja terveydenhoitomenoissa henkeä kohden suhteessa bruttokansantuotteeseen ei ole paljonkaan vaihtelua jäsenvaltioiden kesken, mikä johtuu yrityksistä varmistaa yhteneväinen palvelutaso ihmisten elinpaikasta huolimatta.