natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Photographs (pages):European Commission (3, 4, 5, 7, 9, 11, 12, 14, 15, 16, 17), EPA PHOTO / CTK / MILAN KOSECEAR (6), EPA PHOTO / ATTILA KISBENEDEK (8).
Valokuvat (sivut): European Commission (3, 4, 5, 7, 9, 11, 12, 14, 15, 16, 17), EPA PHOTO / CTK / MILAN KOSECEAR (6), EPA PHOTO / ATTILA KISBENEDEK (8).
Editor: Raphaël Goulet, European Commission, Regional Policy DG.
Toimittaja: Raphaël Goulet, Euroopan komissio, Aluepolitiikan pääosasto.
Other contributors: Tipik S.A.
Muut avustajat: Tipik S.A.
is magazine is printed in English, French and German on recycled paper. e thematic dossier is available in 22 languages of the European Union at: http://ec.europa.eu/regional_policy/index_en.htm e opinions expressed in this publication are those of the author and do notnecessarily reflect the views of the European Commission.
Tämä lehti on painettu englanniksi, ranskaksi ja saksaksi kierrätyspaperille. Se on saatavana Euroopan unionin 22 kielellä osoitteessa: http://ec.europa.eu/regional_policy/index_en.htm
Territorial Cohesion – Turning diversity into strength e Commission’s newly published Green Paper on Territorial Cohesion has sparked debate over issues that are fundamental to the way in which the EU operates.
Komission vastikään julkaisema vihreä kirja alueellisesta koheesiosta on käynnistänyt keskustelun EU:n toimintatavan kannalta keskeisistä asioista.
Far from having an impact on Cohesion Policy alone, the paper raises questions over the nature of territorial co-operation, of how people use the spaces in which they live, the territorial implications of sectoral policies, the relationship between cooperation and competitivity.
Vihreässä kirjassa ei suinkaan keskitytä pelkkään koheesiopolitiikkaan vaan siinä käsitellään myös kysymyksiä, jotka koskevat alueellisen yhteistyön luonnetta, ihmisten tapaa käyttää elinympäristöään, alakohtaisten politiikkojen alueellisia vaikutuksia sekä yhteistyön ja kilpailukyvyn välistä suhdetta.
Lifestyles are changing, previously unthought of challenges are evolving.
Elämäntapamme muuttuvat, ja kohtaamme aivan uudenlaisia haasteita.
At all levels, governments in Europe need to respond. But how?
Hallitusten on kaikilla tasoilla reagoitava asiaan.
With such a fertile debate extending over a diversity of subjects, this issue of Panorama focuses solely on the Green Paper.
Haastattelemme viittä henkilöä, jotka työskentelevät suoraan aluepolitiikan parissa eri tasoilla, ja selvitämme heidän toiveitaan ja pelkojaan.
We take a look at the Green Paper itself, report from the two-day kick-off conference held in Paris, interview five people directly involved in Regional Policy at various levels to find out what their hopes and fears are and introduce the EU’s new tool to make regional cooperation across borders easier – the European Grouping of Territorial Co-operation, EGTC.
Esittelemme myös EU:n uuden välineen, eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymän (EAYY), joka helpottaa rajat ylittävää alueellista yhteistyötä.
e territorial dimension has been at the core of Cohesion Policy since its inception, through the system of eligibility, or the system of distribution of financial resources or the way in which programming has been organised.
Alueellinen ulottuvuus on ollut alusta asti olennainen osa koheesiopolitiikkaa.
But many feel the need to improve the way public policies address territorial needs, even if at present there is no agreement about the way to do it.
Se on huomioitu tukikelpoisuusjärjestelmässä, taloudellisten varojen jakojärjestelmässä sekä ohjelmien toteuttamisessa.
In this context, the European Parliament, the informal ministerial meetings of ministers responsible for urban development and Territorial Cohesion in Leipzig in 2007, as well as many associations representing specific types of territories, have asked the Commission to present a paper on Territorial Cohesion. e Green Paper is our answer.
Siksi Euroopan parlamentti, Leipzigissa vuonna 2007 epävirallisesti kokoontuneet kaupunkisuunnittelusta ja alueellisesta koheesiosta vastaavat ministerit sekä monet, tietynlaisia alueita edustavat järjestöt ovat pyytäneet komissiota esittämään alueellista koheesiota käsittelevän asiakirjan. Komissio onkin vastannut tähän pyyntöön laatimalla vihreän kirjan.
By launching the debate, the Commission has the ambition to reach a common understanding of Territorial Cohesion, and common European solutions.
Käynnistämällä keskustelun komissio pyrkii saavuttamaan yhteisymmärryksen alueellisesta koheesiosta ja löytämään yhteisiä eurooppalaisia ratkaisuja.
I invite you to read this Panorama magazine and visit the Inforegio website dedicated to the Green Paper http://ec.europa.eu/regional_policy/consultation/terco/index_en.htm
Tutustu siis tähän Panorama-lehteen ja vieraile vihreää kirjaa käsittelevällä Inforegio-verkkosivustolla osoitteessa http://ec.europa.eu/regional_policy/consultation/terco/index_fi.htm
Join the debate and get your views across!
Osallistu keskusteluun ja varmista, että saat äänesi kuuluviin!
_BAR_ inforegio _BAR_ panorama _BAR_ No 28 _BAR_ p. 3 _BAR_
Danuta Hübner Aluepolitiikasta vastaava komission jäsen ro 28 _BAR_ s. 3 _BAR_
Turning territorial diversity into an asset - The Green Paper on Territorial Cohesion
Alueellisen moninaisuuden kääntäminen vahvuudeksi – vihreä kirja alueellisesta koheesiosta
Density, distance and division: three factors the World Bank’s 2009 report identies as having a possible impact on the pace of economic and social development.
Maailmanpankin vuoden 2009 raportissa määritellään kolme tekijää, jotka saattavat vaikuttaa taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitysvauhtiin.
In its Green Paper on Territorial Cohesion, the Commission outlines three possible fronts upon which to tackle these challenges; considers regions with particular geographic characteristics; discusses the notion of Territorial Cohesion in the programming of EU policies and opens the topic of cohesion up for debate.
Ne ovat asukastiheys, etäisyys ja jakautuminen. Komissio määrittelee alueellista koheesiota koskevassa vihreässä kirjassaan kolme tapaa vastata näihin haasteisiin, tarkastelee alueita, joilla on maantieteellisiä erityispiirteitä, käsittelee alueellisen koheesion käsitettä EU:n politiikkojen ohjelmoinnissa ja käynnistää keskustelun koheesiosta.
In 2006, the Council adopted the Community Strategic Guidelines which stated, “promotion of Territorial Cohesion should be part of the effort to ensure that all of Europe’s territory has the opportunity to contribute to the growth and jobs agenda”.
Neuvosto hyväksyi vuonna 2006 yhteisön strategiset suuntaviivat. Niissä todetaan, että ”alueellisen koheesion edistämisen pitäisi olla osana niitä pyrkimyksiä, joilla varmistetaan, että kaikilla Euroopan alueilla on mahdollisuus edistää kasvua ja työllisyyttä”.
Strategic guidelines on rural development also highlight the contribution made by related programmes to Territorial Cohesion.
Myös maaseudun kehittämistä koskevissa strategisissa suuntaviivoissa painotettiin maaseudun kehittämisohjelmien merkitystä alueellisen koheesion edistämisessä.
e need to promote co-operation, dialogue and partnership between the different levels of government, organisations and the people implementing policy on the ground, is increasingly recognised.
Lisäksi myönnetään yhä laajemmin, että yhteistyötä, vuoropuhelua ja kumppanuutta hallitusten eri tasojen, järjestöjen ja politiikan täytäntöönpanosta vastaavien ihmisten välillä on lisättävä.
Given these issues and changes brought about by recent enlargement, the need to harmonise strengths to face the challenges of a global economy and the imperative to work towards more sustainable growth, the Commission has published this Green Paper and launched its consultation phase.
Koska EU:n viimeaikainen laajentuminen on tuonut mukanaan näitä ongelmia ja muutoksia, koska globaalin talouden haasteiden kohtaaminen edellyttää vahvuuksien yhtenäistämistä ja koska EU:n tavoitteena on kestävämpi kasvu, komissio on julkaissut tämän vihreän kirjan ja käynnistänyt sitä koskevan kuulemisen.
So what is really up for discussion?
Mistä aiheista siis oikein keskustellaan?
Concentration – Connection – Co-operation: answering the challenges
Keskittäminen, yhteydet ja yhteistyö – haasteisiin vastaaminen
Concentration e EU has an unusual settlement pattern with around 5 000 towns and almost 1 000 cities spread across Europe.
Euroopan unionin asutusrakenne on poikkeuksellinen: Euroopassa on noin 5 000 pikkukaupunkia ja lähes 1 000 suurempaa kaupunkia.
Although the urban network is relatively dense, only 7% of the population live in cities of over five million as opposed to 25% in the US.
Vaikka kaupunkiverkko on varsin tiheä, vain seitsemän prosenttia EU:n väestöstä asuu yli viiden miljoonan asukkaan kaupungissa verrattuna Yhdysvaltojen vastaavaan lukuun, joka on 25 prosenttia.
Economic benefits of concentration need to be encouraged, while still preserving the positive aspects of Europe’s towns and cities.
Vastaus piilee siinä, että kaupunkeja ja niitä ympäröiviä maaseutualueita kannustetaan tekemään yhteistyötä, kehittämään vuorovaikutusta ja luomaan keskinäisiä yhteyksiä.
In a territory characterised by a large number of small and medium-sized towns, how can the advantages of concentrated economic activity be achieved while avoiding the down side, such as pollution, congestion, urban decay and social exclusion? e answer lies in the encouragement of co-operation, interaction, and connection between towns, cities and the surrounding rural areas.
Alueellisen koheesion kannalta olennaista on se, kuinka onnistumme hyödyntämään tätä ainutlaatuista ja kirjavaa asutusrakennetta parhaalla mahdollisella tavalla, sillä EU:n kansalaisten ei pitäisi joutua kärsimään muita heikommista työllistymismahdollisuuksista ja asuinolosuhteista tai julkisten palvelujen heikosta saatavuudesta vain siksi, että he elävät yhdellä alueella eivätkä toisella.
To benefit from the rise in productivity brought about by the concentration of economic activity, Europe needs to achieve critical mass through networking rather than huge cities creating the effect through sheer numbers.
Maailmanlaajuisesta näkökulmasta EU:n kaupungit ovat pieniä, ja tämä vaikuttaa tuottavuuteen.
At a global level, cities are smaller in the EU and this has an effect on productivity. e EU is characterised by less spatial concentration of economic activity than other developed areas of the world – reflecting a certain, European way of life that values sustainable development, the protection of natural resources and cultural traditions.
EU:lle on tunnusomaista se, ettei taloudellinen toiminta ole alueellisesti yhtä keskittynyttä kuin maailman muilla kehittyneillä alueilla. Tämä kertoo eurooppalaisesta elämäntavasta, jolle ominaista on kestävän kehityksen, luonnonvarojen suojelun ja kulttuuriperinnön arvostaminen.
All this means that although urban life is a widespread feature, it is not a concentrated one: city dwellers live close to rural areas and rural residents often live within easy reach of services.
Tämä merkitsee sitä, että vaikka kaupunkimainen elämäntapa onkin levinnyt laajalle, se ei ole keskittynyttä, vaan kaupunkilaiset asuvat lähellä maaseutua ja maaseudun asukkaat asuvat usein lyhyen välimatkan päässä palveluista.
Small and medium-sized towns are more important than their size might suggest, providing infrastructure and services that are key to avoiding rural depopulation and urban drift.
Pienet ja keskisuuret kaupungit ovat merkittävämpiä kuin mitä niiden koon perusteella voisi päätellä, sillä ne tarjoavat maaseudun väestökadon ja kaupunkien vetovoiman torjumisen kannalta tärkeitä palveluja ja infrastruktuureja.
Up for debate
Keskusteltavaa
More balanced and sustainable development which strengthens competitiveness at the same time respecting natural assets, such as open countryside, is needed.
Tarvitsemme tasapainoista ja kestävää kehitystä, joka lujittaa kilpailukykyämme ja suojelee samalla luonnonvaroja, kuten aukeaa maaseutua.
Such development should also ensure social cohesion. is implies avoiding excessive concentrations of growth while helping everyone reap the benefits of the facilities that come with town and city living – access to hospitals and schools for instance.
Tällaisen kehityksen pitäisi turvata myös sosiaalinen koheesio. Se tarkoittaa, että meidän on vältettävä kasvun liiallista keskittymistä ja autettava samalla kaikkia hyötymään kaupunkiasumiseen liittyvistä eduista, kuten sairaaloiden ja koulujen läheisestä sijainnista.
Advanced traffic management systems brings people together physically while better use of technology promotes the sharing of ideas.
Kehittyneet liikenteen hallintajärjestelmät yhdistävät ihmisiä. Samalla teknologian parempi käyttö edistää ideoiden jakamista.
Connection
Yhteydet
However balanced the urbanisation that unfolds in the future, the individual conurbations, and the people living in them, need to be brought together.
Riippumatta siitä, kuinka tasapainoista tulevaisuuden kaupungistuminen on, yksittäiset taajamat ja niiden asukkaat on saatettava yhteen.
Transport links jump immediately to mind, but interconnection also implies: good broadband Internet access; connection to reliable supplies of energy; links between research centres and business and ensuring that the special needs of disadvantaged groups are met.
Alueiden välisistä yhteyksistä puhuttaessa mieleen nousevat heti liikenneyhteydet, mutta hyvillä yhteyksillä tarkoitetaan myös hyviä Internet-laajakaistayhteyksiä, yhteyksiä luotettaviin energiaverkkoihin sekä tutkimuslaitosten ja yritysten välisiä yhteyksiä.
In the new Member States, good road links are scarce and railways are patchy: in most, railways cannot handle high speed trains and are often in need of repair. Advanced traf-
Yhteyksiä tarvitaan myös muita heikommassa asemassa olevien ryhmien erityistarpeiden täyttämiseksi.
Issues which demand closer cooperation can be subtle – problems which seem to arise and affect just one region, can in fact be provoked outside that territory.
Voi olla vaikeaa määrittää, mitkä asiat edellyttävät tiivistä yhteistyötä: ongelmat, joita näyttää ilmenevän ja jotka tuntuvat vaikuttavan vain yhdellä alueella, voivat tosiasiassa juontaa juurensa kyseisen alueen ulkopuolelta.
Contaminated soil would seem to be a specifically localised problem, when it arises.
Yhden maan maaperään haudatut saasteet voivat kuitenkin aiheuttaa vuotoja, jotka vaikuttavat muiden maiden maaperään, ja maanalaiset vesivarannot voivat pilaantua.
But pollutants buried in one country can cause seepage which affects another – underground, water tables can be degraded and where one country behaves irresponsibly it can be another which foots the bill.
Kun yksi maa toimii vastuuttomasti, toinen maa saattaa joutua maksamaan viulut.
Climate change and the subsequent floods, fires and droughts are more obvious challenges which will demand ever more effective crossborder co-operation.
Ilmastonmuutos ja siitä aiheutuvat tulvat, metsäpalot ja kuivuudet ovat selvimpiä haasteita, jotka edellyttävät yhä tehokkaampaa rajat ylittävää yhteistyötä.
fic management systems need to be put in place. e CO
Käyttöön on otettava kehittyneitä liikenteenhallintajärjestelmiä.
2 reduction that could come from shifting freight by water is not being achieved – transport by sea and inland waterways remains under developed.
Meriliikenne ja sisävesiliikenne ovat edelleen alikehittyneitä.
While environmental considerations challenge our previously held notions of borders, boundaries and independent regions, the nature of modern work flows also require closer partnerships between areas which may have previously considered themselves discrete, separate entities.
Siinä, missä ympäristönäkökohdat muuttavat aikaisempia käsityksiämme rajoista ja itsenäisistä alueista, myös nykyaikaisten työvirtojen luonne edellyttää tiivistä kumppanuutta sellaisten alueiden välillä, jotka ovat saattaneet aiemmin pitää itseään erillisinä, irrallisina yksikköinä.
Economic development, public transport, access to healthcare, higher education and training facilities – all span regional borders.
Niin talouskehitys, julkinen liikenne kuin terveydenhuoltopalvelujen, korkeakoulutuksen ja muiden koulutuspalvelujen saatavuuskin ylittävät alueelliset rajat.
Access to services of general interest such as health care or education is often a problem in rural areas.
Yleishyödyllisten palvelujen, kuten terveydenhuollon tai koulutuksen saatavuus, on usein ongelma maaseutualueilla.
In remote regions, on average over 40% of the population live more than a half an hour’s drive away from a hospital and 43% more than an hour away from a university. e potential of ICT to offer telemedicine and remote learning is not being exploited.
Syrjäseuduilla keskimäärin 40 prosenttia ihmisistä asuu yli puolen tunnin ajomatkan päässä lähimmästä sairaalasta ja 43 prosenttia yli tunnin ajomatkan päässä yliopistosta. Lääketieteellisiin etäpalveluihin ja etäopiskeluun liittyviä tieto- ja viestintätekniikan mahdollisuuksia ei myöskään hyödynnetä.
e added value of cooperation is widely recognised.
Yhteistyön lisäarvo tunnustetaan laajalti.
After 14 years of programmes targeting the issue, the Commission hopes the Green Paper will draw attention to the benefits of taking territorial cooperation to a new level. is is already being seen in the nascent EU Baltic Sea Region Strategy – a testing ground for the rethinking of the nature of territorial cooperation which emphasises more coherent strategies, shared community objectives and robust implementation tools.
EU:lla on ollut yhteistyöohjelmia jo 14 vuoden ajan. Komissio toivoo kuitenkin, että vihreä kirja saisi nyt huomion kääntymään siihen, millaisia etuja saadaan alueellisen yhteistyön viemisestä uudelle tasolle.
Metropolitan areas spanning local and regional borders, and border regions, within the EU-15 have benefited from many years of Cohesion Policy with positive impacts including improved accessibility, quality and efficiency of crossborder health care – important since there is a lack of clear rules on the issue of access.
Tämä on jo nähtävissä orastavassa EU:n strategiassa Itämeren alueelle. Se on koealue, jolla arvioidaan uudelleen sellaisen alueellisen yhteistyön luonnetta, jossa painotetaan yhtenäisempiä strategioita, yhteisön yhteisiä tavoitteita sekä vankkoja täytäntöönpanovälineitä.
But the ideals need to be put into practice and ways to help further the aims found. e European Grouping of Territorial Cooperation (EGTC) gives different administrations a legal framework to work together – but more can and should be done.
EU:n etelä- ja itäpuolella on alueita, joiden henkeä kohden laskettu bruttokansantuote (BKT) on edelleen matalampi kuin EU:n ulkoraja-alueilla, joiden BKT:t ovat jo EU:n pienimmät. Osassa näistä EU:n ulkopuolisista maista väestö kasvaa, mikä aiheuttaa voimakkaan maahanmuuttopaineen.
e EU is surrounded by regions to the south and east which have still lower gross domestic product (GDP) per head than the external border areas of the Union – which already have the lowest rates of GDP in the EU.
Ihanteet on kuitenkin toteutettava käytännössä, ja tavoitteiden toteuttamiseksi on löydettävä keinoja.
Some of these countries outside the EU also have growing populations, so the pressure for migration is great.
Eurooppalainen alueellisen yhteistyön yhtymä (EAYY) tarjoaa oikeuskehyksen eri hallintoviranomaisten yhteistyölle, mutta voimme silti tehdä ja meidän on tehtävä enemmän.
There is a need to develop coherent policies for infrastructure and economic cooperation in the new Member States and the border regions of the old Iron Curtain.
Uusissa jäsenvaltioissa ja vanhan rautaesiripun raja-alueilla on kehitettävä johdonmukaista perusrakenteisiin ja taloudelliseen yhteistyöhön liittyvää politiikkaa.
Work on improving the use of maritime spaces and the crossing of land-sea borders is also required.
Myös merialueiden käyttöä ja maa- ja merirajojen ylittämistä on parannettava.
Do regions with specific geographical features require special policy measures?
Tarvitsevatko alueet, joilla on maantieteellisiä erityispiirteitä, erityisiä poliittisia toimenpiteitä?
A simpler, more effective and adaptable toolkit to facilitate cooperation between different administrative and institutional cultures needs to be put forward; the EGCT is a good, first step.
Eri hallinto- ja toimielinkulttuurien välisen yhteistyön helpottamiseksi on esitettävä aiempaa yksinkertaisempaa, tehokkaampaa ja joustavampaa välinettä. EAYY on hyvä ensiaskel.
Geography – friend or foe?
Maantiede – ystävä vai vihollinen?
Why publish a Green Paper now?
Miksi vihreä kirja julkaistaan nyt?
Discussion on territorial development started at the beginning of the 90s with the publication of two reports, Europe 2000 and Europe 2000+.
Keskustelu aluekehityksestä käynnistyi 1990-luvun alussa Eurooppa 2000- ja Eurooppa 2000+ -kertomusten julkaisemisen myötä.
But it was only in 1995 during a meeting of the Assembly of European Regions in Antwerp that the concept of Territorial Cohesion first appeared.
Alueellisen koheesion käsite syntyi kuitenkin vasta vuonna 1995 Euroopan alueiden liiton kokouksessa Antwerpenissä.
Mountain and island regions present economic characteristics as singular as their topography.
Vuoristo- ja saaristoalueiden talouteen liittyy erityispiirteitä, jotka ovat yhtä poikkeuksellisia kuin niiden pinnanmuodostuskin.
While tourism has, in many cases, served them well, boosting the local economy and providing the means and motivation for transport links and good basic services, it has also made them vulnerable.
Vaikka matkailu on monissa tapauksissa hyödyttänyt näitä alueita piristämällä paikallista taloutta ja tarjoamalla keinon ja syyn kehittää liikenneyhteyksiä ja hyviä peruspalveluja, se on myös tehnyt niistä haavoittuvia.
Dependence on one sector alone puts these economies at risk, rendered more acute by the challenges of climate change – the islands face rising sea levels and coastal erosion, the mountains, receding glaciers and decreasing snow falls.
Riippuvuus yhdestä ainoasta alasta vaarantaa niiden talouden, ja ilmastonmuutoksen mukanaan tuomat haasteet ovat pahentaneet tilannetta: saaria uhkaa merenpinnan nousu ja rannikkojen eroosio, vuoristoja puolestaan jäätiköiden ja lumen sulaminen.
Two years later the concept was introduced in the Treaty of Amsterdam (Article 7d) and in 1999 Member States adopted the European Spatial Development Perspective (ESDP).
Kaksi vuotta myöhemmin käsite sisällytettiin Amsterdamin sopimukseen (7 d artikla), ja vuonna 1999 jäsenvaltiot hyväksyivät Euroopan aluekehityssuunnitelman (ESDP).
Frequent meetings between ministers responsible for spatial planning and regional development, from various governments, led to the adoption of a Territorial Agenda which set out three priorities for cohesion:
Alueellisesta suunnittelusta ja aluekehityksestä vastaavat ministerit eri hallituksista kokoontuivat tiheään tahtiin, ja tämä johti alueellisen toimintasuunnitelman hyväksymiseen. Siinä koheesiolle asetetaan kolme tärkeää tavoitetta:
• Focus national and regional territorial development policies on making the most of territorial assets;
•Kansallisessajaalueellisessakehittämispolitiikassa keskitytään alueellisten vahvuuksien hyödyntämiseen.
Accessibility is another cumulative barrier to development – the islands are frequently peripheral and mountain areas in many cases act as natural barriers between Member States, reinforcing border effects.
Myös vaikeapääsyisyys on kehityksen este: saaret ovat usein syrjässä, ja vuoristot toimivat usein jäsenvaltioiden välisinä luonnonesteinä tehostaen rajojen vaikutusta.
International cooperation in these areas is therefore essential not only for the mountain areas themselves, but also for the lowland areas they separate.
Siksi näillä alueilla – paitsi itse vuoristoalueilla myös alangoilla, jotka vuoristot erottavat toisistaan – tarvitaan kansainvälistä yhteistyötä.
• Strengthen links between, and the integration of, territories by promoting cooperation and exchanges; and
•Alueidenvälisiäyhteyksiäjaniidenyhdentymiskehi-tystä lujitetaan edistämällä vaihtoa ja yhteistyötä.
• Enhance the consistency of EU policies with a territorial impact.
Maantieteelliset elementit, kuten vuoristojonot, kyseenalaistavat aikaisemmin määritellyt rajat.