natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Some regions have caught up considerably, especially the new German Lander (where GDP per head increased from 37% of the EU average in 1991 to 68% in 1995) and Ireland (where it rose from 64% to 102%), as well as Lisbon, Northern Ireland, Burgenland and Flevoland, where GDP increased from below to above the threshold of 75% of EU GDP over the period.
Jotkut alueet ovat saavuttaneet EU:n keskiarvoa huomattavassa määrin, erityisesti Saksan uudet osavaltiot (joissa BKT per asukas nousi vuoden 1991 tasosta eli 37:stä % 68:een vuonna 1995) sekä Irlannissa (jossa nousu oli 64:stä 102:een). Samoin tapahtui Lissabonin, Pohjois-lrlannin, Burgenlandin ja Flevolandin kohdalla, jossa BKT kas voi alle 75 %:n tasosta yli 75:een kauden aikana.
Other regions have experienced little growth or even a decline in GDP per head: in Greece, Central Macedonia (from 63% of the EU average to 60%), Ipeiros (unchanged at 43%), Sterea Ellada (from 72% to 64%), Peloponnese (from 58% to 57%), in Italy, the Mezzogiorno as a whole
Muilla alueilla on tapahtunut vain vähäistä kasvua tai jopa BKT-tason laskua: Kreikassa, Keskl-Make-donian alueella (63:sta % 60:een), Ipelroksen alueella (muuttumaton 43 % EU:n keskiarvosta), Sterea Elladan alueella (72:sta 54:een %) sekä Peloponnessoksen alueella (58:sta 57:een).
For Objective 5b, there have been persistent delays in payments in a number of Member States, due to complicated implementation procedures (Italy) and
Useilla alueilla työttömyys ylittää yhä selvästi EU:n keskiarvon, erityisesti Espanjan tavoite 1 -alueilla (19,3 % vuonna 1999, joskin laskussa vuoden 1994 27:een % verrattuna), Ranskan merentakaisilla alueilla (32 %), Italiassa (22,4 %) ja Saksan uusissa osavaltioissa (16,7 %).
III.2 The contribution of structural policies to economic and social cohesion: results and prospects
III.2 Rakennepolitiikan vaikutus taloudelliseen ja sosiaaliseen koheesioon: tulokset ja tulevaisuuden näkymät työttömyysasteella (työssä käyvien osuutena työ ikäisestä väestöstä mitattuna) on yhä suurempi.
(from 69% to 68%) and in the UK, Merseyside (from 80% to 75%) and Highlands and Islands (from 83% to 76%).
na tavoite 1 -alueet ovat selvästi lähentyneet EU:n keskiarvoa viimeisen kymmenen vuoden aikana, muitta tämä ei sinänsä välttämättä merkitse, että politiikka on ollut tehokasta.
For regions in receipt of assistance under Objectives 2 and 5b over the period 1994 to 1999, in which employment was relatively dependent on industry and agriculture, unemployment remained relatively low and stable in the latter, while in Objective 2 areas, it declined by more than the EU average between 1995 and 1999 (by 2.2 percentage points as against 1.3 points).
Tavoite 1 -alueiden tuottavuusaste on muuttunut suhteellisen vähän verrattuna muihin EU:n alueisiin. BKT-osuus per asukas on kasvanut vuoden 1988 EU-keskiarvosta (64 %) 67:een vuonna 1998.
Even though the rate is still slightly higher than EU average, the experience in both these and Objective 5b regions suggests that Community assistance has been beneficial.
Irlannissa ja Saksan uusissa osavaltioissa on tosin tapahtunut huomattavaa edistystä.
On the other hand, unemployment in Objective 1 regions remains high (16.6% in 1999 as against 9.2% for the EU as a whole), although along with the EU average rate, it has declined over the past three years (Graph 34).
Yleensä ottaen alueiden menestymisellä on läheinen yhteys niiden kehityksen yleisiin osatekijöihin.
In a number of regions, unemployment is still well above the EU average, especially the Objective 1 regions in Spain (19.3% in 1999, though down from 27% in 1994), the French DOMs (32%), Italy (22.4%) and the new German Lander (16.7%).
Irlannin esimerkki osoittaa mitä voidaan saavuttaa rakenteellisten tukitoimien ja kestävän ja vakaan makrotalouspolitiikan sopivalla yhdistelmällä.
Objective 1: Catching-up and modernisation
Irlannissa, Portugalissa ja Espanjassa, vuosittainen BKT:n kasvu näiden viiden vuoden aikana oli selvästi yli EU-keskiarvon (lähes 1 % kahdessa jälkimmäisessä ja 6Vz prosenttiyksikköä Irlannissa).
These high levels of unemployment go hand in hand with low rates of labour force participation, because of scarce job opportunities and insufficient rates of job creation, even in periods of economic recovery, which means that the gap with the rest of the Union in terms of employment rates (the proportion of work-ing-age population in work) is even wider.
Kaudella 19941999 tavoite 2 ja 5b -tukea nauttivien alueiden kohdalla, joiden työttömyys oli suhteellisen riippuvaista teollisuudesta ja maataloudesta, työttömyys pysytteli suhteellisen alhaisena ja va kaana tavoite 5b -alueiden kohdalla, mutta tavoite 2 -alueilla se laski EU-keskiarvoa enemmän vuosi en 1995 ja 1999 välillä (2,2 prosenttiyksiköllä verrattuna 1,3:een).
Structural support for Objective 1 regions lies at the heart of cohesion policy in the Union.
Tavoite 1 : Kiinniottamista ja modernisaatiota
There has been significant convergence of GDP per head in Objective 1 regions over the past 10 years, but this in itself does not necessarily signify that the policy has been effective. Nevertheless, it is possible to demonstrate that Community assistance has had positive and long-lasting effects in both increasing economic growth and strengthening underlying structural factors which determine competitiveness and, therefore, future potential growth.
Varainsiirrot rakennerahastoista lisäsivät välittömällä tavalla kysyntää ja taloudellista toimeliaisuutta, mutta tätäkin merkittävämpää oli tapa, jolla seurauksena niiden keskittymisestä sekä fyysiseen että inhimilliseen pääomaan kohdistuviin investointeihin, ne tehostuivat ja lisäsivät kasvupotentiaalia keskipitkällä ja pitkällä tähtäimellä.
The level of productivity in Objective 1 regions has changed comparatively little relative to that in the rest of the EU, GDP per person employed increasing from 64% of the EU average in 1988 to 67% in 1998.
Tavoite 1 -alueidne rakenteelliset tukitoimet kuuluvat unionin koheesiopolitiikan ytimeen.
Nevertheless, there were substantial increases in Ireland and the new German Lander.
Näin ollen on erityisen oleellista arvioida sen vaikutuksia niin tarkkaan kuin suinkin mahdollista.
Macroeconomic impact: significant effects on growth, less on employment
BKT:lla mltattu-
Objective 1 regions: GDP per head (PPS), 1988-98
34 Tavoite 1 -alueet: työttömyysaste, 1988-99
Objective 1 regions: unemployment rates, 1988-99
Tavoite 1 -alueet: BKT per asukas (PPS), 1988-1998
% labour force
= työvoimasta
•Objective 1 1989-99 -Objective 1 1994-99 -EU15 EU15, excl. new Lander
-Tavoite 1 1989-99 -Tavoite 1 1994-99 -EU15 EU 15, pl. Saksan uudet osavaltiot
III.2 The contribution of structural policies to economic and social cohesion: results and prospects infrastructure in weaker regions, but imbalances persist in RTD, access to know-how, the Information Society and continuing training, and the quality of the environment. The Structural and Cohesion Funds make a significant contribution to correct these disparities.
11.2 Rakennepolitiikan vaikutus taloudelliseen ja sosiaaliseen koheesioon: tulokset ja tulevaisuuden näkymät miseen kohdistuvat investointien tulee kuitenkin huomioida eri liikennemuotojen välinen tasapaino (tie- ja rautatieliikenne) ja mahdolliset ympäristö vaikutukset.
Ireland, Portugal and Spain, annual GDP growth over the these five years was well above the EU average (almost 1 percentage point above in the latter two and 61/2 points above in Ireland).
vat, että arvioitu kasvuvaikutus oli korkein Kreikassa ja Portugalissa, joissa BKT:n taso nousi 9,9 prosentilla ja 8,5 prosentilla yli tason, joka olisi ollut odotettavissa, mikäli tukitoimia el olisi to teutettu (taulukko 17).
Investment growth was also higher, laying the basis for growth in the longer term.
Arviot ovat alhaisemmat Irlannin (3,7% kasvu) ja Espanjan (3,1%) kohdalla, mutta kuitenkin merkittävät.
Transfers from the Structural Funds added directly to demand and economic activity, but more importantly, since they were concentrated on investment in both physical and human capital, they were aimed at increasing growth potential in the medium and long-term.
Kasvun lisäyksestä seurasi alhaisempi työttömyysaste, erityisesti Kreikassa, joskin myös korkeampi tuottavuuden kasvu teollisuudessa.
An efficient transport system is essential to regional development. Investment in improving the system, however, needs to take account of the balance between different modes of transport (road versus rail) and the potential effect on the environment.
Arviot tarjontapuolen vaikutuksista kasvuun ovat samansuuntaisia kuin kysynnän suorat vaikutukset ja tulevat vallitseviksi pitkällä tähtäimellä tuotanto potentiaalin vahvistaessa tulosta.
Transport accounts for over half of total investment in infrastructure.
Liikenteen osuus infrastruktuuri-investoinneista on yli puolet.
Investment in improving the transport network in the cohesion countries and southern Italy over the period 1994-99 amounted to over EUR 40 billion, a third of which went to Spain.
Kuljetusverkostojen parantamiseen kohdistetut investoinnit koheesiomaissa ja Etelä-Italiassa vuosina 19941999 kohosivat yli 40 miljardiin euroon, josta kolmasosa meni Espanjaan.
This was largely concentrated on roads (around 56%), while just under a quarter of expenditure went on railways (around 23%).
Investoinnit keskittyivät pääosin tieliikenteeseen (noin 23 %), kun taas alle neljäsosa suuntautui rautatieinvestointeihin (noin 23 %).
In Spain and Ireland, roads accounted for a larger proportion of investment than elsewhere (73% and 68%, respectively) (Graphs 35 and 36, where expenditure includes financing from the Structural and Cohesion Funds and EIB lending for regional development, and Table A.36).
Espanjassa ja Irlannissa teiden osuus investoinneista oli korkeampi kuin muualla (kuviot 35 ja 36, joissa kustannukset sisältävät rakenne- ja ko heesiorahastojen rahoitusosuudet sekä EIP:n alueellisiin kehittämistoimiin myöntämät lainat, sekä taulukko A.36).
The estimates of the 'supply-side' effects on growth are of the same order as the direct effects on demand and become predominant in the longer-term as the strengthening of productive potential boosts output.
Perusinfrastruktuurin parantamisessa heikommilla alueilla on tapahtunut merkittävää edistystä, mutta epätasapaino vallitsee yhä TKK:n, tieto-taidon saatavuuden, tietoyhteiskuntakehityksen ja elinikäisen oppimisen kohdalla, samoin kuin ympäristön laadussa. Rakennerahastot ja ko heesiorahasto korjaavat näitä eroja omalta osaltaan merkittävällä tavalla.
Improvements in competitiveness
Liikenneinfrastruktuuri -saavutettavuuden parantaminen
Although structural policies are ultimately judged in terms of their effect in narrowing regional disparities in GDP per head and employment, it is their impact on the underlying factors which determine economic development which is a prime consideration.
Tehokas liikennejärjestelmä on alueellisen kehityksen ensisijainen edellytys.
This investment served to reduce disparities in transport between these countries and the rest of the EU significantly, especially in respect of roads and the standard of the rail network (high-speed trains, electrification and double-track).
Näillä investoinneilla pienennettiin huomattavasti liikenne-eriarvoisuutta näiden maiden ja muiden jäsenmaiden välillä, erityisesti arvioituna teiden ja rautatieverkoston laadulla (pikajunayhteydet, sähköistäminen ja kaksoisraiteistaminen).
As a result, accessibility was improved through reductions in travel time, by around 20% on average in Spain (largely through improving the road network) and 70% in respect of rail freight in Portugal (Table 18), and better links were established between the least prosperous areas and
Tämän seurauksena alueiden saavutettavuutta parannettiin vähentämällä matkoihin vaaditun ajan pienentämisen kautta keskimäärin 28:lla prosentilla Espanjassa (pääosin tieverkoston parannustoimilla) ja 70 prosentilla Portugalin rautatiekuljetuksilla mitattu na (taulukko 18).
Table 17 Effect of Community structural intervention on GDP and unemployment, 1989-99
Taulukko 17. Yhteisön rakennetukien vaikutus bruttokansantuotteeseen ja työllisyyteen 19891999
(% of non-intervention estimate)
(% ennusteesta ilman tukia) Espanja
Unemp. rate
Työttö-myys-%
Source: ESRI, estimates based on the HERMIN model (2000)
2010 2,4 0,4 2,0 Lähde: ESRI, ennusteet perustuvat HERMIN malliin (2000)
III.2 The contribution of structural policies to economic and social cohesion: results and prospects
11.2 Rakennepolitiikan vaikutus taloudelliseen ja sosiaaliseen koheesioon: tulokset ja tulevaisuuden näkymät
35 Breakdown of expenditure on transport infrastructure (EUR 1994 million), 1994-1999
35 Liikenneinfrastruktuuri kus t a n n us t en jakautuminen (MEUR 1994), 19941999
36 Breakdown of expenditure on transport infrastructure (EUR 1994 million), 1994-99 port s
Liikenneinfrastruktuurikustannusten jakautuminen (MEUR 1994), 19941999
Other/Mixed modes 2%
Muut/Eri liikennemuodot 2% Satama
In addition, access to ultraperipheral areas (French DOMs) was improved through the construction or upgrading of airports.
Portugali vuutta parannettiin lentokenttiä rakentamalla tai niitä kehittämällä.
a result, they have reinforced beneficial effects of ERDF intervention and helped to reduce regional disparities further.
neet Euroopan aluekehitysrahaston tukitoimien vaikutusta ja edesauttaneet aluekehityserojen umpeen kuromisessa.
According to a recent study (carried out by the London School of Economics in 1997),6 they have increased employment and private investment significantly in recipient regions, with large spillover effects in neighbouring ones.
Hiljattain toteutetun tutkimuksen mukaan (London School of Economics, 1997)6 hankkeilla on merkittävästi lisätty työllisyyttä ja yk sityisiä investointeja tukialueilla ja niillä on lisäksi ollut merkittäviä ns. spillover-ell leviämisvaikutuksla naapurialueille.
The estimated effect of 9 projects in Spain, with a total investment of EUR 2.5 billion, was to add around 0.6% to both GDP and employment in the medium-term (equivalent to some 75,000 jobs).
Espanjassa toimeenpannun yhdeksän (suuruudeltaan yhteensä 2,5 miljardin euron) hankkeen arvioitu keskipitkän välin yhteisvaikutus oli noin 0,6 % sekä BKT:n että työllisyyden kannalta (mikä vastaa noin 75 000 työpaikkaa).
In many cases, use of the Structural Funds gave rise to private sector investment and the establishment of public-private partnerships (as, for example, in the construction and management of roads in Portugal, the port of Gioia Tauro in Italy and Spata airport and the Rion-Antirion bridge in Greece).
Monissa tapauksissa rakennerahastojen käyttö johti yksityisen sektorin investointeihin ja julkisen ja yksityisen sektorin välisten kumppanuuksien luomiseen (kuten esimerkiksi Portugalin teiden ra kentamisessa ja hallinnoinnissa, Gioia Tauron sa taman rakentamisessa Italiassa Ja Spartan lentokentän sekä Rionln ja Antlrlonln välisen sillan rakentamisessa Kreikassa).
In addition, the construction of infrastructure financed partly with ELI assistance resulted in net job creation of around 900,000 persons a year (in full-time equivalent terms), mainly in Objective 1 regions.
Lisäksi EU-osarahoi-tuksella toteutettu infrastruktuurin rakentaminen johti yhteensä noin 900 000 henkilötyövuoden luo miseen lähinnä tavoite 1 -alueilla.
However, the need for investment in infrastructure remains.
Infrastruktuuri-investointien tarve säilyy tästäkin huolimatta.
Analysis carried out for the European Spatial Development Perspective indicates that while investment in peripheral regions has improved accessibility, it has been accompanied by similar investment in neighbouring regions and more central ones (in rail networks, for example), which can counteract any relative gain.
ESDP:n puitteissa toteutetun analyysin mukaan huolimatta syrjäisimmille alueille suunnatuista investoinneista ja niiden vaikutuksesta saa vutettavuuden kannalta, investointien rinnalla on toteutettu vastaavia Investointeja lähialueille, jotka voivat kumota saadun suhteellisen hyödyn.
The overall effect of such investment, moreover, depends on what other measures are
Näiden investointien kokonaisvaikutus riippuu myös siitä,
Table 18 Estimated saving in travel time due to Structural and Cohesion Fund investment, 1994-99
Taulukko 18. Arvio rakenne- ja koheesiorahastojen varoin tehtyjen investointien vaikutuksesta matka-ajan säästöihin, 1994—1999
34%-87% (for 5 main roads)
34-87 % (5 päätiellä)
Around 10% (1hour35mn
Noin 10 % (1h35min Ateena-Thessaloniki -välillä)
10% (with the UK)
10% (saarten välillä)
III.2 The contribution of structural policies to economic and social cohesion: results and prospects taken to stimulate economic activity in the regions concerned.
III.2 Rakennepolitiikan vaikutus taloudelliseen ja sosiaaliseen koheesioon: tulokset ja tulevaisuuden näkymät millaisia muita toimenpiteitä toteutetaan taloudellisen toiminnan virkistämiseksi kyseessä olevilla alueilla.
Supporting SMEs: critical to regional competitiveness targeting of assistance, in particular, through the creation of specialist intermediaries in the private sector, preferably organised on a decentralised 'one-stop shop' basis.
Se osoittaa myös tarpeen parantaa tuen kohdentamista, erityisesti alalle erikoistuneiden välikäsien luomisella yksityiselle sektorille, mieluiten organisoituna tai hajautettuna 'yhden pysäkin' -periaatteen pohjalta.
Experience demonstrates that these tend to make schemes more accessible and provide quicker appraisal and better delivery of SME projects by integrating direct aid and services.
Kokemukset osoittavat tällaisten vatkaisujen useimmiten tekevän suunnitelmista helpommin saavutettavia ja tarjoavan nopeamman arvioinnin välineen ja paremman toimitusvarmuuden pk-yritysten hankkeille integroimalla suoran avun ja palvelutarjonnan. velutarjonnan.
Research, Technological Development and Innovation (RTDI): a strengthening of regional capacity
Tutkimus, kehittämis- ja teknologiainnovaatiot (TKKI): alueellisten valmiuksien vahvistaminen
Supporting SMEs is a priority of EU policy since they are a vital source of competitiveness and job creation, especially in Objective 1 regions.
Pienten ja keskisuurten yritysten tukeminen on EU-politiikan keskeinen prioriteetti, erityisesti koska pk-yritykset ovat keskeinen kilpailukyvyn ja työ paikkojen luomisen osatekijä, erityisesti tavoite 1 -alueilla.
The Structural Funds provide support in a variety of ways, including through services (information, training and guidance, in particular) and help in financial engineering as well as through financial assistance.
Rakennerahastot tukevat pk-yrityksiä monin eri tavoin, mukaan lukien palvelutarjonnan kautta (Informaation, koulutuksen ja neuvonnan tarjoaminen erityisesti) sekä auttamalla rahoitus suunnittelua ja tarjoamalla rahoitusneuvontaa.
Over the period 1994 to 1999, an estimated EUR 14 billion (14.5% of total funds for Objective 1) went to these kinds of measure (see Tables A.38 and A.39).
On arvioitu, että kaudella 19941999 yhteensä 14 miljardia (14,5 % tavoite 1 -rahoituksesta) suuntautuu tämän tyyppisiin toimenpiteisiin (katso taulukko A.38 ja A.39).
Over 500,000 firms (16% of the total in eligible regions) were assisted through direct aids (over a third of total, finance) and other measures.7
Yli 500 000 yritystä (16 % tukikelpoisilla alueilla) sai suoraa tukea (yli kolmasosa koko naisrahoituksesta) ja pääsi osallisiksi muista toimenpiteistä7.
As noted in Chapter 1, the gap in RTDI between the most developed and the least developed regions is much wider than in income per head.
Kuten luvussa 1 todettiin, TKKI -kuilu useimpien kehittyneiden ja vähiten kehittyneiden alueiden välillä on huomattavasti leveämpi kuin tulotason kuilu asukasta kohden.
The concentration of these activities in the more dynamic regions is a key aspect of the 'virtuous circle' as regards growth, competitiveness and employment.
Tällaisten toimien keskittyminen dynaamisimmille alueille on keskeinen tekijä 'itseään vahvistavan kierteen' syntymisessä suhteessa kasvuun, kilpailukykyyn ja työllisyyteen.
By contrast, less dynamic regions have a scientific and technological system which is still afflicted by structural problems, by low RTDI expenditure; excessive concentration on Government research rather than on stimulating private sector demand for innovation; inadequate resources to maintain the existing infrastructure; strong dependence on external (Community) sources of finance and excessive concentration of research activities in and around capital cities (Lisbon, Athens and Dublin).
Vähemmän kehittyneiden alueiden tieteelliset ja teknologiset järjestelmät kärsivät yhä rakenteellisista ongelmista, alhaisesta sekä T & K -investointien ta sosta, liiallisesta riippuvuudesta julkisen sektorin tutkimustoiminnasta yksityisen innovaatiokysynnän aktivoimisen sijaan, olemassa olevan Infrastruktuurin ylläpitämiseen riittämättömät resurssit, korkea riippuvuus ulkopuolisesta (yhteisön) rahoituslähteistä ja liiallinen keskittyminen pääkaupungin ympärille sijoittuneeseen tutkimustoimintaan (Lissabonin, Ateenan ja Dublinin ympäristössä),
Evidence, in the form of an EU-wide evaluation, based on surveys and case-studies, suggests that the Structural Funds had a significant effect on SMEs over the last programming period.
Otanta- ja tapaustutkimuksille perustuvat EU-laajui-sen arvioinnin tulokset osoittavat, että rakennerahastoilla on ollut merkittävä vaikutus pk-yritysten kannalta viime ohjelmakaudella.
In the absence of Community support, it is estimated that 70% of investment projects would have either not taken place at all, or been smaller in scale or postponed and that assistance contributed to creating more than 300,000 additional jobs, even after taking account of 'deadweight' and substitution effects.
On arvioitu, että Ilman yh teisön tukimuotoja 70 % investointihankkeista, jotka loivat yli 300 000 lisätyöpaikkaa (huomioon ottaen korvausvaikutukset), ei olisi tapahtunut ollenkaan, nii den kokoluokka olisi ollut huomattavasti pienempi tai ne olisivat viivästyneet.
The evidence also emphasises the potential of financial engineering schemes as an intsrument of intervention, even though they might take a long time to be established in regions where financial services are weak.
Aineisto korostaa myös po tentiaalisten rahoitussuunnitteluratkaisujen merkitys tä tukitoimien välineenä, vaikkakin niiden luominen heikot rahoituspalvelut omaavilla alueilla saattaa kestää pitkään.
According to an evaluation of 52 Objective 1 and 6 regions for the period 1994 to 1999, structural intervention seems to have had beneficial effects, especially on infrastructure.
Vlidelläkymmenelläkahdella kauden 19941999 tavoite 1- ja 2 -alueella suoritetun arvioinnin mu kaan rakennerahastojen tukitoimilla näyttää olleen myönteisiä vaikutuksia, erityisesti infrastruktuurin alalla.
In Greece, for example, the effect was particularly significant in Crete, where universities and research centres were strengthened, and in Central Macedonia, through closer cooperation between local industry (chemicals and textiles) and Government research centres.
Kreikassa esimerkiksi vaikutus on ollut erityi sen huomattava Kreetan kohdalla, jossa yliopistoja ja tutkimuslaitoksia on vahvistettu, samoin kuin Keski-Makedoniassa, jossa paikallisen (kemikaalija tekstiili-) teollisuuden ja julkisten tutkimuskeskusten välille on näin luotu yhteistyötä.
EU support of SMEs has demonstrated a specific added-value in many respects.
Pieniin ja keskisuuriin yrityksiin suuntautuvat EU -tuki toimet ovat osoittaneet erityisen lisäarvonsa monessakin suhteessa.
First, it has added to the funds available at national level.
Ensinnäkin, ne ovat toimineet kansallisen rahoituksen lisänä.