natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Agricultural and forestry institutions have access to teaching farms and forests as well as the appropriate machinery.
Maa- ja metsätalousoppilaitoksilla on käytössään opetusmaatilat ja -metsät sekä alan koneistus.
3.2.14.7 The teaching staff at vocational institutions are divided into two categories: permanent teaching staff, and full-time and part-time fee-paid teachers.
Ammatillisten oppilaitosten opettajat jaetaan vakituisiin opettajiin sekä pää-ja sivutoimisiin tuntiopettajiin.
In 1994 vocational institutions had a total of 22,000 teachers, of which 12,000 were permanent, 6,000 full-time fee-paid and 4,000 part-time teachers.
Ammatillisissa oppilaitoksissa oli vuonna 1994 yhteensä 22 000 opettajaa, joista 12 000 vakinaisia, 6000 päätoimisia tuntiopettajia ja 4000 sivutoimisia tuntiopettajia.
Principals and head-teachers are counted as permanent staff.
Rehtorit lasketaan vakituisten opettajien määriin.
In addition, the staff of vocational education institutions includes specialist lecturers whose number varies considerably from year to year.
Ammatillisissa oppilaitoksissa toimii lisäksi erityisasiantuntijoita luento-opettajina, joiden määrä vaihtelee vuosittain suuresti.
3.3.1 The adult education and training system
Aikuiskoulutusjärjestelmä
3.3.1.1 All forms of education discussed so far, both general education and basic vocational training, are also accessible to adults.
3.3.1.1 Kaikkea tähän asti esiteltyä koulutusta - niin yleissivistävää kuin ammatillistakin -voivat suorittaa myös aikuiset.
Adults can additionally pursue their studies within the system of continuing vocational education and training to complete further or specialist vocational qualifications, i.e. examinations in which they can demonstrate their professional skills and abilities.
Lisäksi aikuisille on olemassa ammatti- ja erikoisammattitutkinnot, jotka on tarkoitettu käytännön ammattitaidon ja -pätevyyden osoittamiseksi.
The purpose is to give people the opportunity to upgrade their training and to complete qualifications at any stage of their lives.
Aikuiskoulutuksen tarkoituksena on tarjota kansalaisille mahdollisuus saada koulutusta ja suorittaa tutkintoja missä vaiheessa elämää hyvänsä.
3.3.1.2 Adults can study either with the young at the same institutions or at institutions specially intended for adults.
3.3.1.2 Aikuiset voivat opiskella joko samoissa oppilaitoksissa kuin nuoret tai erikseen aikuisille tarkoitetuissa oppilaitoksissa.
Training for adults consists increasingly of both nonvocational general subjects and vocational studies.
Opinnot koostuvat enenevässä määrin sekä yleissivistävistä että ammatillista opinnoista ja raja-aita niiden välillä on edelleen madaltumassa.
Indeed, the barrier between the two is lowering all the time, and the same educational institutions are now offering both.
Aikuisille järjestetään yleissivistävää ja ammatillista koulutusta yhä enemmän samoissa oppilaitoksissa.
3.3.1.3 Adult education is either certificateoriented or liberal education (see annex 4 for definition).
3.3.1.3 Aikuisopiskelu on joko tutkinto- tai vapaatavoitteista.
This choice as well as all other choices related to training are usually the student's, who is also solely responsible for progress.
Tutkinto- tai vapaatavoitteisuus on yleensä opiskelijan itsensä päätettävissä. Opiskelijat huolehtivat opin toihinsa kuuluvista valinnoista ja opintojensa edistymisestä.
Adult education is not integrated into the nationwide selection system (see 3.2.10 above).
Aikuiskoulutus ei kuulu yhteishakujärjestelmään.
3.3.1.4 All the courses available through the adult education system are detailed in a guidebook that is published every year.
3.3.1.4 Koulutustarjonta on kokonaisuudessaan nähtävissä valtakukunnallisessa Aikuiskoulutusoppaassa, joka julkaistaan vuosittain.
Adult education like education for the young generally is very inexpensive.
Aikuisopiskelu on yleensä nuorten koulutuksen tavoin taloudellisesti hyvin edullista.
In self-motivated vocational adult education the financial aid system is quite similar to that for young people; for instance, both adults and young people can apply for a study grant.
Omaehtoisessa ammatillisessa aikuiskoulutuksessa opintotuki on samantyyppistä kuin nuorten opiskelussa; esimerkiksi nuorten saamaa opintorahaa vastaa aikuiskoulutuksessa ns. aikuisopintoraha. raha.
3.3.1.5 Each institution makes its decisions on new admissions independently.
3.3.1.5 Päätökset opiskelijavalinnoista tehdään kussakin oppilaitoksessa erikseen.
However, in the case of adult training to meet labour policy requirements (i.e., employment training) and apprenticeship and inservice training, the decision rests with the labour authorities and employers, respectively.
Poikkeuksen muodostavat työvoimapoliittinen aikuiskoulutus sekä oppisopimus- ja henkilöstökoulutus. Näistä edellisen osalta päätöksen tekee työhallinto ja jälkimmäisen osalta työnantaja.
In addition, a great deal of training is provided outside institutions: apprenticeship training and inservice training, for instance, are in large part organized in non-institutional settings.
Lisäksi koulutusta järjestetään paljon oppilaitosten ulkopuolella; esimerkiksi oppisopimuskoulutuksesta ja henkilöstökoulutuksesta vain osa on oppilaitosopiskelua.
3.3.1.6 A distinction can thus be made between general adult education and vocational adult education, depending on the student's goals and intentions.
3.3.1.6 Aikuiskoulutus voi siis olla joko yleissivistävää tai ammatillista - opiskelijan omista tavoitteista riippuen.
General adult education consists of basic general education (comprehensive school and upper secondary school syllabus) and liberal education, i.e. postcompulsory education defined as comprising social studies, general studies and non-formal, leisure and self-development studies.
Yleissivistävää aikuiskoulutusta on yleissivistävä peruskoulutus (peruskoulun ja lukion oppimäärät) sekä vapaa sivistystyö, joka on peruskoulutuksen jälkeistä yleissivistävää, harrastustavoitteista tai yhteiskunnallista koulutusta.
Vocational adult education is divided between basic and additional education.
Ammatillinen aikuiskoulutus on joko perus- tai lisäkoulutusta.
Basic education is always certificateoriented and leads to a vocational qualification.
Peruskoulutus on aina tutkintotavoitteista, ts. ammatilliseen tutkintoon johtavaa koulutusta.
Additional training is mainly classified as liberal training,
Lisäkoulutus on pääsääntöisesti vapaatavoitteista.
71 i.e. non-certificate-oriented. However, it may also aim to prepare students for a qualification or a proficiency test, in which professionally competent adults can demonstrate the skills and abilities they have acquired on the job.
71 oppimisen kautta ja valmistautuu osoittamaan sen näyttökokeessa, jota varten hän tarvitsee jollain osa-alueella täydentävää koulutusta.
3.3.1.7 Additional vocational training is divided into training aimed at further vocational qualifications and specialist vocational qualifications and, on the other hand, supplementary training and further training.
3.3.1.7 Lisäkoulutus jakaantuu ammatti- ja erikoisammattitutkintoon tähtäävään koulutukseen sekä täydennyskoulutukseen ja jatkokoulutukseen. Periaatteessa kyse voi olla hyvin samantyyppisestä koulutuksesta.
The differences can be subtle, but training aimed at qualifications and further training are more systematic, last longer and are more specialized than supplementary training, which typically consists of short courses. Supplementary training falls primarily in to the category of liberal adult education.
Ammatti- ja erikoisammattitutkintoon tähtäävä koulutus ja jatkokoulutus ovat kuitenkin pitempikestoista ja ammatillisesti eriytyvämpää koulutusta kuin täydennyskoulutus, joka tyypillisesti muodostuu lyhyistä yksittäisistä kursseista.
Structure of adult education
Aikuiskoulutuksen rakenne
Certificate oriented
Tutkintotavoitteinen
Non-certificate oriented
Ammatillinen I lisäkoulutus I
Additional education training
Vapaa sivistystyö
Further qualification Specialist qualification I
Ammatillinen I Yleissivistävä I peruskoulutus I peruskoulutus I k
Further training
Ja t
I Supplementary training
0 Täydennyskoulutus
3.3.1.8 For statistical purposes a distinction is made between long and short adult education, with the dividing line set at 400 hours.
3.3.1.8 Aikuiskoulutusta tilastoitaessa vedetään raja pitkä- ja lyhytkestoisen aikuiskoulutuksen välille siten, että alle 400 tuntia kestävä koulutus lasketaan lyhytkestoiseksi.
Short adult education consists typically of supplementary training and liberal education.
Luonteeltaan lyhytkestoista aikuiskoulutusta on ennen muuta täydennyskoulutus ja vapaa sivistystyö.
3.3.1.9 In quantitative terms the bulk of adult education consists of liberal adult education, i.e. supplementary vocational training or non-certificate-oriented studies.
3.3.1.9 Määrällisesti enin osa aikuiskoulutuksesta on koulutusta, joka ei tähtää tutkintoon eli ammatillista täydennyskoulutusta tai vapaata sivistystyötä.
Vocational adult education is far more common than general adult education.
Ammatillista aikuiskoulutusta on huomattavasti enemmän kuin yleissivistävää.
Breakdown of adult education by teaching hours in 1994 (estimate)
Aikuiskoulutuksen jakautuminen opetustuntien perusteella päätehtäväalueisiin vuonna 1995 (arvio)
Vocational adult education (about 62%)
Ammatillinen aikuiskoulutus (noin 62%)
General adult education (about 38%)
Yleissivistävä aikuiskoulutus (noin 38%)
Vocational diplomas AMK degrees
Aikuislukiot (peruskoulun ja lukion oppimäärät)
Certificateoriented adult education (about 25%)
Tutkintotavoitteinen aikuiskoulutus (noin 25%)
Upper secondary schools for adults (comprehensive school and upper secondary school syllabus)
Ammatilliset tutkinnot Ammattikorkeakoulu tutkinnot
Open University education Apprenticeship Employment training
Avoin korkeakouluopetus Oppisopimuskoulutus Työvoimapoliittinen koulutus
Mon certificateoriented adult education (about 75%)
Aikuiskoulutus, joka ei tähtää tutkintoon (noin 75%)
University-level supplementary education Supplementary training by education institutions and other organizations (e.g. inservice training)
Korkeakoulujen täydennyskoulutus Oppilaitosten ja muiden järjestäjien täydennyskoulutus (ml. henkilöstökoulutus)
Liberal adult education (adult education centres, folk high schools, study centres, organizations, summer universities and physical education institutes)
Vapaa sivistystyö (kansalaisopistot, kansanopistot opintokeskukset, järjestöt, kesäyliopistot ja liikunnan koulutus keskukset)
SOURCE NATIONAL BOARD OF EDUCATION
LÄHDE OPETUSMINISTERIÖ/OPETUSHALLITUS
3.3.1.10 As we can see, open university instruction, apprenticeship training and employment training can be either certificateoriented or training not ending in a certificate, depending on the students' background and goals.
Kuten taulukosta käy ilmi, avoin korkeakouluopetus, oppisopimuskoulutus ja työvoimapoliittinen aikuiskoulutus voivat olla - opiskelijoiden omista taustoista ja tavoitteista riippuen - joko tutkintotavoitteista tai tutkintoon johtamatonta koulutusta.
For people who are, or who have been, in gainful employment, supplementary vocational training is a way of maintaining and upgrading professional skills and competencies.
Työelämässä toimiville tai toimineille aikuisille annetaan ammatillista täydennyskoulutusta, jonka avulla he voivat ylläpitää ja kehittää ammattitaitoaan.
Supplementary vocational training is indeed the most common form of adult education.
Yleisin aikuiskoulutuksen alue on juuri ammatillinen täydennyskoulutus.
3.3.2 Vocational qualifications and language proficiency tests for adults
3.3.2 Aikuisten ammatti- ja kielitutkinnot
3.3.2.1 Both vocational and general education are provided for adults at all levels of the education system.
Aikuisille järjestetään sekä ammatillista että yleissivistävää koulutusta kaikilla koulutuksen tasoilla.
Adults may study for the same qualifications as young people.
Aikuiset voivat suorittaa samoja tutkintoja kuin nuoretkin.
The qualification requirements are also the same.
Tutkintojen tavoitteet ovat samat kuin nuorten koulutuksessa.
Vocational skill certificates
Ammattitutkinnot
3.3.2.2 The Vocational Qualifications Act came into force in 1994.
Ammattitutkintolaki tuli voimaan vuonna 1994.
The purpose was to introduce a competence-based examination open to all adults, regardless of how they had acquired their professional skills.
Ammattitutkintolain lähtökohtana on ammattitaidon hankkimistavasta riippumattomien tutkintojen suorittaminen.
At the same time, the aim was to raise the educational level of the adult population, to narrow the generation gap in educational attainment and to install a national quality assurance system covering the whole field of vocational adult education.
Pyrkimyksenä on myös aikuisten koulutustason nostaminen ja sukupolvien välisten koulutuserojen pienentäminen sekä koko ammatillisen aikuiskoulutuksen saaminen kansallisen laadunvarmennuksen piiriin.
Previously, learning in vocational adult education was controlled through teaching and national core curricula.
Ammatillisessa aikuiskoulutuksessa oppimista on tähän saakka ohjattu opetuksen ja valtakunnallisten opetussuunnitelman perusteiden avulla.
The new law introduced a new tool for controlling learning results in the shape of qualification requirements.
Aikuiskoulutuksessa on nyt siirrytty oppimistulosten ohjaamiseen tutkintovaatimusten avulla.
3.3.2.3 There are three kinds of qualifications: vocational qualifications, further vocational qualifications and specialist vocational qualifications.
3.3.2.3 Ammattitutkintoja on kolmenlaisia: ammatillisia perustutkintoja, ammattitutkintoja ja erikoisammattitutkintoja.
The first of these certificates, i.e. the vocational qualification corresponds to the basic vocational qualification at the youth level (in terms of structure, objectives and eligibility for further studies): candidates shall demonstrate that they have the basic professional skills required in the field concerned.
Ammatillisissa perustutkinnoissa osoitetaan alan perustehtävien hallinta. Perustutkinnot vastaavat ammatillisessa peruskoulutuksessa suoritettavien nuorten tutkintoja tutkintorakenteen, ammattialan kuvauksen, ammatillisten tavoitteiden ja jatkoopintokelpoisuuden osalta.
Completion of a further vocational qualification indicates that the person has the skills and competencies required of a skilled worker.
Ammattitutkinnoissa osoitetaan alan ammattityöntekijältä edellytetty ammattitaito.
A specialist vocational qualification indicates mastery of the most demanding job skills in that field.
Erikoisammattitutkinnoissa osoitetaan alan vaativimpien työtehtävien hallinta.
Within the hierarchy of qualifications, vocational qualifications are at the same level as upper secondary qualifications.
Ammattitutkinnot sijoittuvat tutkintojärjestelmässä toisen asteen koulutuksen tutkintojen tasolle.
The adult system includes certain qualifications that are not open to young people.
Aikuisten tutkintojärjestelmään kuuluu myös sellaisia tutkintoja, joita nuoret eivät voi suorittaa.
3.3.2.4 The number and structure of vocational programmes and qualifications are determined by the Ministry of Education, while the national core curricula are drawn up by the National Board of Education.
3.3.2.4 Opetusministeriö vahvistaa tutkintonimikkeet ja tutkintorakenteet.
The core curricula and the national qualifications guidelines provide a general framework for the specific skill requirements of each individual qualification.
Opetushallitus päättää tutkintojen valtakunnalliset perusteet. Tutkintojen valtakunnalliset perusteet ja niiden sisältämät tutkintovaatimukset luovat perustan niille taitovaatimuksille, joita kussakin yksittäisessä tutkinnossa edellytetään.
This means that all adults, irrespective of their background, can take part in the same proficiency tests to demonstrate the skills specified in the national core curricula.
Aikuisopiskelijat voivat siis osallistua taustoistaan riippumatta samoihin näyttökokeisiin ja osoittaa niissä yhtenäisen, tutkinnon perusteissa edellytetyn osaamisen.
Preparatory courses are based on the national core curricula and the syllabi of individual educational institutions.
Valmentavan opetuksen pohjana ovat valtakunnalliset tutkintojen perusteet ja niiden perusteella laaditut oppilaitoskohtaiset opetussuunnitelmat.
Individual study schedules are jointly prepared by students and teachers.
Opiskelijoille laaditaan yksilöllisten koulutustarpeiden perusteella henkilökohtaiset opiskeluohjelmat opettajien ja opiskelijan yhteistyönä.
3.3.2.6 The national guidelines specify the level of professional competence that the candidate must demonstrate to obtain a certificate.
3.3.2.6 Tutkintojen perusteilla määritellään ammattitaito, joka on tutkintotodistuksen saa miseksi osoitettava.
The qualifications and their components are designed on the basis of the needs and requirements of the labour market as well as the distinctive characteristics of the branch in question.
Tutkintojen osat johdetaan työelämän sisällöistä ja ammattialan erityispiirteistä.
Studies leading to qualifications consist of compulsory, optional and core studies common to different lines of study.
Tutkinnot voivat muodostua pakollisista, valinnaisista ja eri tutkinnoille yhteisistä osasista.
In addition, the guidelines specify the ways in which professional skills must be demonstrated (proficiency tests) as well as the criteria for assessing them.
Lisäksi perusteissa määritellään ammattitaidon osoittamistavat (näyttökokeet) sekä ammattitaidon arvioinnin perusteet.
The guidelines contain no provisions with regard to the way that education and training is to be organized at educational institutions.
Tutkintojen perusteilla ei säädellä oppilaitoksien opetusta.
To make sure that qualifications are as up-to-date as possible and that they are accepted in the labour market, representatives of employers and labour market organizations as well as occupation-specific councils under the National Board of Education are centrally involved in drafting the guidelines for qualification requirements.
Jotta tutkinnot ovat mahdollisimman ajan tasalla ja työmarkkinoilla yleisesti hyväksyttyjä, työelämän edustajilla ja opetushallituksen yhteydessä toimivilla koulutustoimikunnilla on keskeinen asema tutkintoperusteiden laadinnassa.
The same principles and criteria of assessment are applied throughout the country.
3.3.2.8 Tutkintotoimikunta tekee linjauksen hyväksyttävän tasoisesta suorituksesta yksittäisen tutkinnon osan suhteen.
A list of specific aspects is extracted from the general guidelines to facilitate the assessment of competence and attainment in each study module.
Ammatti- ja erikoisammattitutkintojen arvioinnissa käytetään asteikkoa "hyväksytty" tai "hylätty" .
These aspects may include manual dexterity, mastery of theory, job safety, etc., i.e. productive qualifications, such as immediate job skills, and, on the other hand, general qualifications, such as communication and problem-solving skills.
Sen sijaan ammatillisissa perustutkinnoissa hyväksytty suoritus arvioidaan "hyväksi" tai "kiitettäväksi".
Individual components of a qualification programme are assessed on the basis of guidelines issued by an examination board.
Tutkintojen järjestäjät laativat näyttökoetehtävät tutkintoja varten laadittujen yleisperusteiden pohjalta.
Examinations leading to further vocational qualifications and specialist vocational qualifications are graded 'pass' or 'fail', whereas examinations for basic vocational qualifications that reach the pass mark are graded 'good' or 'excellent'.
Tutkintotilaisuuksien kesto on keskimäärin viisi päivää.
3.3.2.9 The proficiency tests are planned in accordance with the guidelines issued by the National Board of Education.
Tutkintotoimikunnat vastaavat tutkintojen järjestämisestä ja valvonnasta.
The examinations last on average five days.
Tutkinto toimikuntien toimialoista ja -alueista päättää opetushallitus.
The tests are organized and supervised by the examination boards, consisting of teachers and representatives of the labour market and nominated either by the National Board of Education or by the owner/mandator of the educational institution concerned.
Tutkintotoimikunnat asettaa joko opetushallitus tai oppilaitoksen ylläpitäjä.
The boards also issue the qualification certificates.
Tutkintotoimikunnat myöntävät tutkintotodistukset.
During 1995 a total of 218 examination boards were set up, chiefly in the educational sector of technology and transport.
Tutkintotoimikuntia on perustettu vuonna 1995 yhteensä 218 - eniten tekniikan ja liikenteen koulutuslohkolla.
Language proficiency tests
Kielitutkinnot
3.3.2.10 Corresponding to the further vocational qualifications discussed above, nationwide language examinations provide an opportunity for adults to give proof of their language proficiency, regardless of how they have acquired their skills.
3.3.2.10 Kielitutkinnoissa voidaan osoittaa työelämän eri tehtävissä vaadittava kielitaito siitä riippumatta, miten se on hankittu. Idea on siis sama kuin edellä kuvatuissa ammattitutkinnoissa.
The Language Examination Act took force in August 1994.
Laki yleisistä kielitutkinnoista tuli voimaan elokuussa 1994.
The examination measures the candidate's language proficiency with separate tests on comprehension of texts, writing skills, knowledge of structures and vocabulary, comprehension of spoken language and oral skills.
Tutkinnoissa mitataan kielitaitoa tekstin ymmärtämisen, kirjoittamisen, rakenteiden ja sanaston sekä puheen ymmärtämisen ja puheen tuottamisen osakokeilla.
Tests are currently held in the following languages: English, Spanish, Italian, French, Swedish, German, Finnish and Russian.
Kielitutkinnon voi suorittaa englannin, espanjan, italian, ranskan, ruotsin, saksan, suomen ja venäjän kielessä.
Tests in the Sami language will be introduced during 1997.
Saamen kielen tutkinnot otetaan käyttöön vuonna 1997.
3.3.2.11 Language proficiency is assessed on the basis of the international nine-grade scale applied to language tests.
3.3.2.11 Kielitaito arvioidaan taitotasoasteikolla. Kielitutkintojen perustana on eurooppalaista mallia noudatteleva 9-portainen taitotasoasteikko.
The applicability of the language examination to vocational education and training for young people is currently being tested.
Kielitutkinnon soveltuvuutta kokeillaan Suomessa myös nuorten ammatillisessa koulutuksessa.
Persons completing language examinations from August 1994 to August 1996
Yleisen kielitutkinnon suorittaneet (elokuusta 1994 elokuuhun 1996)
English Finnish Swedish German French Russian Spanish Italian Total
Englanti Suomi Ruotsi Saksa Ranska Venäjä Espanja Italia Yhteensä
3.3.2.12 The system also provides for the training of language teachers, the production of teaching materials and linguistic research.
3.3.2.12 Kielitutkintojen lisäksi järjestelmä palvelee kieltenopetusta, kieltenopettajien koulutusta, oppimateriaalien laadintaa ja kielitieteellistä tutkimusta.
The most popular examinations have been the tests in English and Finnish.
Suosituimpia ovat olleet englannin kielen ja suomen kielen tutkinnot.
3.3.3 Education and training opportunities for adults
3.3.3 Aikuisten koulutusmahdollisuudet
3.3.3.1 In Finland the bulk of adult education and training is financed by the government.
3.3.3.1 Valtio rahoittaa suurimman osan aikuiskoulutuksesta.
Funding is provided not only to educational institutions but also directly to students, chiefly in the form of study grants and educational allowances for employment training.
Rahoitusta annetaan paitsi oppilaitoksille myös opiskelijoille - etupäässä aikuisopintorahana tai työvoima poliittisena koulutustukena.
The obvious reason is that adult education ties up closely with labour policy.
Tämä johtuu siitä, että aikuiskoulutus kytkeytyy myös työvoimapoliittisiin ratkaisuihin.
Adult education and training may be grouped on the basis of sources of finance as follows:
Valtion myöntämän rahoituksen perusteella aikuiskoulutus on ryhmitelty seuraavasti: