natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Regarding the processing and marketing of agricultural products, 96% of the allocated funds had been committed by the end of 1999.
Maataloustuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen parantamiseen varatuista määrärahoista oli kohdennettu 96 % vuoden 1999 loppuun mennessä.
The authorities had approved 219 projects, of which 118 were in the meat products sector, 49 in the milk and milk products sector, 27 in fruit and vegetables, 15 in potatoes and 10 in the eggs and poultry sector.
Viranomaiset ovat hyväksyneet 219 hanketta, joista 118 toteutetaan lihatuotealalla, 49 maito- ja maitotuotealalla, 27 hedelmä- ja vihannesalalla, 15 peruna-alalla ja 10 muna- ja siipikarja-alalla.
At the end of 1999 there were a total of 10 producer organisations recognised in agriculture, of which eight were in potatoes and two in organic grain production, with five recognised producer organisations for fruits and vegetables.
Vuoden 1999 lopussa maatalousalalla toimi yhteensä 10 hyväksyttyä tuottajaorganisaatiota (8 peruna-alalla ja 2 luonnonmukaisen viljanviljelyn alalla) ja hedelmä-ja vihannesalalla 5 hyväksyttyä tuottajaorganisaatiota.
The commitments under the programme equalled 100% of total planned expenditure, while actual expenditure incurred by the final beneficiaries amounted to 61%.
Ohjelman maksusitoumukset kattoivat kaikki suunnitellut kokonaismenot, mutta lopullisille tuensaajille aiheutuneiden tosiasiallisten menojen osuus oh 61 %.
1308 projects were approved.
Hankkeita hyväksyttiin 1 308 kappaletta.
Some 40% of the committed expenditure has been invested in processing and marketing.
Noin 40 % tehdyistä maksusitoumuksista on käytetty jalostuksen ja kaupan pitämisen parantamiseen.
Aquaculture and modernisation of the fleet absorbed approximately 15% each and adjustment of fishing effort some 10%.
Sekä vesiviljelyn että kalastuslaivaston nykyaikaistamisen osuudet tehdyistä maksusitoumuksista ovat noin 15 % ja pyyntiponnistusten mukauttamisen noin 10 %.
In 1999, the amount of Commumty funds was increased through the allocation of indexation funds for the whole period 1995-99.
Vuonna 1999 yhteisön varoihin lisättiin kauden 1995-1999 indeksoinnista saadut varat.
The total allocation was fully committed.
Kaikki määrärahat kohdennettiin.
The average rate of EU partfinancing was 36%, and the private share of the total was 42.6%.
EU osallistuu rahoitukseen keskimäärin 36 %:n osuudella, ja yksityissektorin osuus kokonaismenoista on 42,6 %.
For the programme as a whole, 6 251 projects have been approved, comprising 1 600 development projects (72% of total public financing) and 4 651 business projects (28% of total public financing) linked to the development projects.
Ohjelmassa on hyväksytty yhteensä 6 251 hanketta, joista 1 600 on kehittämishankkeita (72 % julkisesta kokonaisrahoituksesta) ja 4 651 kehittämishankkeisiin liittyviä
The Objective 5(b) programme for Continental Finland aims at the development and diversification of small businesses and services, more competitive farming, and adjustment to the requirements of the common agricultural policy (CAP).
Manner-Suomea koskevan tavoite 5b -ohjelman tavoitteena on kehittää ja monipuolistaa pienyrityksiä ja palvelualaa, parantaa tilojen kilpailukykyä ja edistää yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) vaatimuksiin sopeutumista.
A smaller separate programme covering the Aland Islands is concentrating on tourism, small businesses and sustainable development.
Ahvenanmaan pienemmässä, erillisessä ohjelmassa keskitytään matkailuun, pienyrityksiin ja kestävään kehittämiseen.
In the Continental Finland programme funding was slightly adjusted during the year between regions and between ERDF and ESF measures to ensure efficient use of funds towards the end of the programming period.
Manner-Suomen ohjelman rahoitusta muutettiin vuoden aikana jonkin verran sekä alueiden välillä että EAKR:n ja ESR:n toimenpiteiden kesken, jotta varojen käyttöä saataisiin tehostettua ohjelmakauden lopussa.
The Monitoring Committee followed the implementation of a few larger cooperation projects and ESF activation projects, to which it had allocated indexation funding.
Indeksoinnista saadut varat jaettiin joillekin suuremmille yhteistyöhankkeille ja ESR:n aktivointihankkeille, joiden toteutumista seurantakomitea seurasi.
For the future, the evaluators recommend a simplified decision-making model and setting-up of maximum application handling times for larger cooperation projects.
Arvioijat suosittelivat, että tulevaisuudessa sovellettaisiin yksinkertaistettua päätöksentekoa ja että suurimpien hankkeiden hakemusten käsittelylle asetettaisiin määräaika.
At its last meeting of the year, the Committee approved the final report in the series of midterm evaluations.
Komitea hyväksyi väliarviointikokonaisuutta koskevan loppukertomuksen vuoden viimeisessä kokouksessa.
In 1999 the priority for the Objective 6 programme was to ensure that the budget still left was committed to projects before the end-of-year deadline.
Vuonna 1999 tavoite 6 -ohjelmassa pyrittiin ensisijaisesti varmistamaan, että jäljellä olleet määrärahat saataisiin kohdennettua hankkeisiin ennen määräajan päättymistä vuoden vaihteessa.
Throughout the area, therefore, the authorities went through all the projects still pending to identify spare resources.
Tästä syystä alueviranomaiset kävivät läpi kaikki vireillä olleet hankkeet käytettävissä olevien varojen selvittämiseksi.
In May-June the Monitoring Committee approved the final adjustments to the financing plan, switched funds between measures and priorities, allocated indexation resources for 1998 and 1999 and also transferred €35.827 million from Objective 5(a) in Finland outside Objective 6 areas.
Seurantakomitea hyväksyi touko-kesäkuussa rahoitussuunnitelman viimeiset muutokset, siirsi varoja toimenpiteiden ja toimintalinjojen välillä, kohdensi vuosien 1998 ja 1999 indeksoinnista saadut varat ja siirsi 35 827 miljoonaa euroa tavoite 5a -alueilta tavoite 6 -alueille.
This final substantial reprogramming was approved by the Commission on 29 November.
Komissio hyväksyi nämä merkittävät uudelleenjärjestelyt 29. marraskuuta.
In December, further minor adjustments were made to the financing plan to bring it even more closely into line with commitments on the ground.
Joulukuussa rahoitussuunnitelmaan tehtiin vielä pieniä muutoksia, jotta se vastaisi paremmin tosiasiallisia maksusitoumuksia.
These adjustments were confirmed by the Commission in April 2000.
Komissio hyväksyi nämä muutokset huhtikuussa 2000.
The programme achieved close on 100% take-up of the EU funds originally committed.
Ohjelmassa käytettiin lähes kaikki alunperin kohdennetut EU:n varat.
The same work of adjusting the financing plans to realities on the ground in terms of projects funded and in the pipeline was the priority in the Interreg programmes.
Myös Interregohjelmissa tehtiin uudelleenjärjestelyjä rahoitussuunnitelmien mukauttamiseksi todelliseen tilanteeseen sekä rahoitettujen hankkeiden että vireillä olleiden hankkeiden osalta.
The three Russian border programmes (Barents, Karelia and South-East Finland) and the South Finland-Estonia programme were all substantially reprogrammed before the summer, with further minor adjustments made at the end of the year.
Kolmeen Venäjän rajalla toteutettavaan ohjelmaan (Barentsinmeri, Karjala ja Kaakkois-Suomi) ja Etelä-Suomen ja Viron väliseen ohjelmaan tehtiin merkittäviä uudelleenjärjestelyjä ennen kesää. Vuoden lopussa niihin tehtiin vielä joitakin pienempiä muutoksia.
As a result the funding for all the programmes were fully committed.
Näiden muutosten ansiosta kaikkien ohjelmien määrärahat saatiin kohdennettua kokonaisuudessaan.
The SMEs programme implemented in the Objective 2, 5(b) and 6 areas managed to accelerate in comparison to previous years although the funding was not entirely committed by the end of 1999.
Tavoite 2, 5b- ja 6 -alueiden SME-ohjelman toteutus nopeutui edellisiin vuosiin verrattuna, vaikka varoja ei kohdennettukaan kokonaisuudessaan vuoden 1999 loppuun mennessä.
The programme evaluators consider the programme has succeeded, especially in the promotion of networking, cooperation and development of services to SMEs.
Ohjelman arvioijien mielestä ohjelma vaikuttaa onnistuneelta erityisesti verkostojen, yhteistyön ja pk-yrityksille suunnattujen palveluiden edistämisen osalta.
A project implementers' meeting for the project owners was organised in the autumn and proved successful.
Hankkeiden vetäjät tapasivat toisiaan syksyllä järjestetyssä kokouksessa.
The Urban programmes implemented in the cities of Joensuu and Helsinki-Vantaa are aiming at developing local economies and employment.
Joensuussa ja Helsinki-Vantaalla toteutettavien Urbanohjelmien tavoitteena on elinkeinoelämän ja työllisyyden kehittäminen.
The emphasis of the projects has been on stimulation in general, and activities targeted at the longterm unemployed and young people in the selected suburbs.
Hankkeissa on painotettu yleistä aktivoimista sekä pitkäaikaistyöttömille ja nuorille suunnattuja toimia kohdelähiöissä.
In 1999 78% of EU funding had been paid out in both areas.
Vuonna 1999 EU:n tuesta oli maksettu 78 % molemmilla alueilla.
Concerning human resources, the main focus within Employment and Adapt has been on dissemination and mainstreaming activities.
Henkilöresurssien alalla Employment- ja Adapt-aloitteissa on keskitytty tiedon levittämiseen ja valtavirtaistamiseen.
Work within the Nordic dissemination project (PTS) between Finland and Sweden continued, enabling a wider dissemination mainly of Employment.
Suomen ja Ruotsin välistä pohjoismaista levittämishanketta (PTS) on jatkettu, minkä ansiosta erityisesti Employment-toimia on voitu levittää laajemmalle.
Finland hosted a conference within the thematic focus group "Crossing the Job Threshold", and, in addition, the national thematic work has been very active.
Suomi toimi isäntämaana työelämäkynnyksen ylittämistä käsittelevän teemaattisen työryhmän aloitteesta järjestetyssä konferenssissa. Lisäksi kansallinen teematyöskentely on ollut erittäin aktiivista.
Both Initiatives gave direct input to the Finnish NAP (national action employment plan) in 1999.
Molemmilla aloitteilla on ollut suoraa vaikutusta Suomen kansalliseen työllisyyssuunnitelmaan vuonna 1999.
A total of 2 775 Leader projects for rural development had been financed by the end of 1999.
Maaseudun kehittämisen alalla rahoitettiin yhteensä 2 775 Leader-hanketta vuoden 1999 loppuun mennessä.
Additionally there were 13 transnational cooperation projects.
Niiden lisäksi rahoitettiin 13:a valtioiden välistä yhteistyöhanketta.
One measure had already been finalised in 1998 and all the finance allocated was committed.
Yksi toimenpide saatiin käytännössä päätökseen jo vuonna 1999, ja varatut määrärahat kohdennettiin kokonaisuudessaan.
All the Pesca programme was fully committed and actual expenditure incurred by the final beneficiaries amounted to 20%.
Pesca-ohjelman määrärahat on kohdennettu kokonaisuudessaan. Lopullisten tuensaajien tosiasiallisten menojen määrä taas on 20 %.
68 projects were approved.
Hankkeita hyväksyttiin 68 kappaletta.
Funds were used mainly on specific projects, diversification of activities, and training.
Varat on käytetty pääasiassa erityishankkeisiin, toiminnan monipuolistamiseen ja koulutukseen.
Measures to promote equality between women and men in Sweden
Naisten ja miesten tasa-arvoa edistävät toimet Ruotsissa
Objective 5(b): One of the projects in the Southeast Sweden programme aims to attract more women to start their own businesses, to improve skills within the service and commercial sectors and to raise the status of branches which are traditionally dominated by women.
Tavoite 5b: Kaakkois-Ruotsin ohjelmaan kuuluvan erään hankkeen tavoitteena on houkutella naisia perustamaan omia yrityksiä, parantaa asiantuntemusta palvelun ja kaupan aloilla sekä kohottaa perinteisesti naisvaltaisten alojen profiilia.
The project seeks to highlight the development potential among small enterprises, make women and small businesses more visible and attract people to move to the area by creating favourable conditions for female entrepreneurs.
Hankkeessa korostetaan pienyritysten kehittämismahdollisuuksia, parannetaan naisten ja pienyritysten näkyvyyttä ja houkutellaan naisyrittäjiä muuttamaan uusille alueille luomalla heille suotuisat toimintaedellytykset.
A business advisor will work out in the field and provide counselling, information, etc. in order to support female entrepreneurs.
Paikan päällä toimii liiketoimintakonsultteja, jotka huolehtivat naisyrittäjien neuvonnasta ja tiedotuksesta.
The aim is to create 30 new businesses and 35 new jobs.
Tavoitteena on luoda 30 uutta yritystä ja 35 uutta työpaikkaa.
Another project, the Elektra project, aims at educating women as sound technicians in order to get them into the labour market for sound technicians, which is very dominated by men.
Elektra-hankkeessa puolestaan koulutetaan naisia ääniteknikoiksi, jotta tälle miesvaltaiselle alalle saataisiin myös naisia.
The aim is for women to create role models for young women who, in the long term, will influence more women to make untraditional choices of profession, and in that way get into the labour market.
Tavoitteena on luoda nuorille naisille roolimalli, jotta naisia voitaisiin kannustaa pidemmällä aikavälillä sijoittumaan työmarkkinoilla muihinkin kuin perinteisiin ammatteihin.
20 young women who have taken the introductory course should get a thorough knowledge of the technical areas within the cultural sector and 80% of these are expected to advance in the technical professions.
Johdantokurssille osallistuvat 20 naista saavat perinpohjaista koulutusta kulttuurialan teknisellä puolella, ja tavoitteena on, että 80 % heistä löytää ammatin tekniseltä alalta.
Two introductory courses are offered, oriented towards the cultural sector (music and others) in sound, light, and production techniques.
Kulttuurialan (musiikki ja muut alat) ääni-, valo- ja tuotantotekniikassa järjestetään kaksi johdantokurssia.
The course lasts for three months and includes theory, guided visits, guest speakers and apprenticeship.
Yhden kurssin pituus on kolme kuukautta, ja siihen kuuluu teoriaa, tutustumiskäyntejä, vierailevia luennoitsijoita ja käytännön koulutusta.
During the progress of the project, other possible training is planned within the areas mentioned above.
Hankkeen edistyessä tarjotaan myös muuta koulutusta edellä mainituilla aloilla.
A group of young women, "Tjejernas", should create a dialogue and visualise discriminating structures in connection with the courses, through evaluation practices and forum games.
Kurssin yhteydessä "Tjejemas" -nimellä kutsutun nuorten naisten ryhmän tarkoituksena on arvioinnin ja roolipelien avulla pystyä käymään vuoropuhelua ja ennakoimaan syrjinnän muotoja.
The project is carried out in cooperation with local participants in technical professions within the cultural sector as production companies, music studios, Radio Gotland and Länsteatern.
Hanke toteutetaan yhteistyössä kulttuurialalla toimivien teknisen alan paikallisten kumppaneiden (tuotantoyhtiöitä, levytysstudioita, Radio Gotland ja Länsteatern) kanssa.
In 1999 the Swedish Objective 2 programmes made highly satisfactory progress.
Ruotsin tavoite 2 -ohjelmat edistyivät vuonna 1999 tyydyttävästi.
In all five programmes, all the appropriations had been committed by the end of the year, with an average payment rate of approximately 69%.
Kaikkien viiden ohjelman maksusitoumukset kohdennettiin kokonaisuudessaan vuoden loppuun mennessä. Keskimääräinen maksatusaste oli noin 69 %.
In order to better absorb the appropriations, some minor changes were made to all programmes during 1999.
Määrärahojen käytön tehostamiseksi kaikkiin ohjelmiin tehtiin pieniä muutoksia vuonna 1999.
The goal of the five programmes is to create 19 350 new jobs and 1 750 new businesses.
Ruotsin viiden ohjelman tavoitteena on luoda 19 350 uutta työpaikkaa ja 1 750 uutta yritystä.
These targets are likely to be exceeded by far.
Tavoitteiden odotetaan ylittyvän.
By the end of 1999 the result was some 7 700 new jobs and 2 100 new businesses, while decisions taken so far are expected to create 22 500 jobs and 6 000 businesses.
Vuoden 1999 loppuun mennessä oli luotu noin 7 700 uutta työpaikkaa ja 2 100 uutta yritystä. Tähän mennessä tehtyjen päätösten perusteella odotetaan syntyvän 22 500 työpaikkaa ja 6 000 yritystä.
The implementation rate for Objective 3 has continued to progress satisfactorily during 1999.
Tavoite 3 -toimien toteutus on jatkunut tyydyttävänä vuonna 1999.
All the funds for 1995-99 have been committed.
Kauden 1995— 1999 varat on kohdennettu kokonaisuudessaan.
By the end of 1999 a total of 1 929 projects had started and 1 591 finished.
Vuoden 1999 loppuun mennessä oh käynnistetty yhteensä 1 929 hanketta, joista 1 591 on jo saatu päätökseen.
The number of participants was 165 000, which meant that the quantitative goal of 151 000 participants in the programme had been reached.
Osallistujia oli 165 000 eli tavoitteena ollut 151 000 osallistujan määrä on toteutunut.
It is estimated that the total number of participants will reach 180 000 by the end of the period.
Osallistujien kokonaismäärän arvioidaan olevan 180 000 kauden loppuun mennessä.
Of the participants, 49% were longterm unemployed, 40% young people and 11% immigrants and the disabled.
Osallistujista 49 % on ollut pitkäaikaistyöttömiä, 40 % nuoria ja 11 % siirtolaisia ja vammaisia.
Altogether 53% of the participants were women.
Naisten osuus oli 53 %.
Of the projects, 52% aimed to develop skills, 16% concerned computer centres, 18% counselling and 14% business start-ups.
Hankkeista 52 % on koskenut ammattitaidon kehittämistä, 16 % tietokonekeskuksia, 18 % neuvontaa ja 14 % oman yrityksen perustamista.
After a slow start, the last measure proved the most successful and developed most rapidly.
Hitaasta käynnistymisestä huolimatta viimeinen toimenpide on onnistunut hyvin ja kehittynyt nopeasti.
The municipalities have been the biggest project promoters, but firms and non-profit making organisations have also grown remarkably.
Suurimpina hankevetäjinä ovat olleet kunnat, mutta myös yritysten ja voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen osuus on kasvanut.
The municipalities are the biggest project organisers, followed by firms and public utility organisations.
Kunnat ovat myös suurimpia hankkeiden järjestäjiä ja niiden jälkeen tulevat yritykset ja yleishyödylliset yhteisöt.
The final evaluation report shows that the value added by the Objective 3 programme has lain in their innovative character to create fresh cooperation, especially between local partners, to involve new actors, to enhance new recruitment and to establish new methods and approach.
Lopullisesta väliarviointikertomuksesta käy ilmi, että tavoite 3 -ohjelman lisäarvon perustana on sen innovatiivinen luonne, jonka ansiosta on voitu kehittää uudenlaista yhteistyötä erityisesti paikalliskumppaneiden kesken, ottaa toimintaan mukaan uusia toimijoita, edistää työhönottoa ja ottaa käyttöön uusia menettelyjä ja lähestymistapoja.
Further innovative and positive experience has been the creation of networks, including networks in the framework of the regional committees and through contacts arising in connection with projects.
Myönteisiä kokemuksia on saatu myös verkostojen luomisesta (myös aluekomiteoiden yhteydessä) ja hankkeita toteutettaessa syntyneistä kontakteista.
The implementation of Objective 4 also continued at a fast pace in 1999.
Osallistujien määrä kasvoi merkittävästi myös vuonna 1999.
About 16 000 projects were terminated in Step 1 and about 6 000 projects in Step 2. Over 90% of completed Step 1 projects have continued to Step 2.
Vuoden 1999 lopussa ensimmäisen vaiheen osallistujia oli 300 000 ja toisen vaiheen osallistujia 100 000.
In 1999 a big increase in participants continued: by the end of 1999 almost 300 000 participants in Step 1 and 100 000 participants in Step 2, the latter being five times more than the year before.
Toisen vaiheen osallistujamäärä oli viisinkertainen edelliseen vuoteen verrattuna.
The evaluation report of Objective 4 indicated a considerable success. The wellbalanced solution with the two-step model is the single most important factor underlying the programme's success.
Tavoitteen 4 arviointikertomuksessa ohjelmaa pidettiin suurena menestyksenä erityisesti kaksivaiheisen mallin tarjoaman tasapainoisen ratkaisun ansiosta.
The model has also worked in public sector workplaces.
Mallia on sovellettu onnistuneesti myös julkisella sektorilla.
The Step 1 as the analysis of the modernisation of work organisation and of the need of skills development of all the employees in the enterprises has been a precondition for Step 2.
Ensimmäinen vaihe, jonka aikana työn organisoinnin nykyaikaistamista ja kaikkien työtekijöiden ammattitaidon kehittämistarpeita analysoidaan, on välttämätön ennen toiseen vaiheeseen siirtymistä.
The two-step approach has been a success.
Kaksivaiheinen lähestymistapa onkin osoittautunut onnistuneeksi.
Even though most attention has been paid to Step 1, the two steps together have formed the most important success factor of the programme.
Vaikka ensimmäistä vaihetta on painotettu enemmän, ohjelman onnistumiseen ovat vaikuttaneet molemmat vaiheet yhdessä.
Simple, flexible administrative handling and the trust and cooperation
Ohjelmaan ovat osallistuneet työnantajat ja
existing between the central level and the regional level in the programme are usually credited as factors in this success.
työntekijät, yritykset ja viranomaiset. Muita yleensä mainittuja ohjelman onnistumiseen vaikuttaneita tekijöitä ovat hallinnon yksinkertaisuus ja joustavuus sekä keskus-ja aluetason välinen luottamus ja yhteistyö.
When entering the Community in 1995 Sweden chose to use only the assistance for less favoured areas and start up aid for young farmers within the framework of the improvement of agricultural structures.
Liittyessään yhteisöön vuonna 1995 Ruotsi päätti turvautua maatalouden rakenteiden parantamisen alalla ainoastaan epäsuotuisille alueille ja nuorten viljelijöiden toiminnan aloittamiseen tarkoitettuihin tukiin.
In 1997 investment assistance for agricultural holdings was added.
Vuonna 1997 järjestelyyn lisättiin maatiloille tarkoitettu tuki.
The vast majority of the €15.6 million allocated in 1999 for improving the efficiency of agricultural structures was earmarked as assistance for less-favoured areas (€11.6 million).
Vuonna 1999 maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantamiseen kohdennettiin 15,6 miljoonaa euroa, josta suurin osa osoitettiin epäsuotuisille alueille (11,6 miljoona euroa).
The next largest tranche was investment assistance for agricultural holdings, followed by start-up assistance for young farmers.
Seuraavaksi eniten määrärahoja käytettiin maatilojen investointitukeen ja nuorten viljelijöiden tukeen.
Regarding the processing and marketing of agricultural products, a new decision was approved by the Commission in December 1999 by which the financial envelope increased through indexation, the allocation of supplementary funding already allocated to Sweden but not yet used and by an extra allocation to cover evaluation costs.
Komissio hyväksyi joulukuussa 1999 maataloustuotteiden jalostamista ja kaupan pitämistä koskevan uuden päätöksen, jonka ansiosta kokonaismäärärahoihin lisättiin indeksoinnista saadut varat, Ruotsille jo myönnetty mutta vielä käyttämättä ollut lisämääräraha ja arviointikustannusten kattamiseen tarkoitetut lisävarat.
In addition, a redistribution of the financial allocation between sectors was made.
Lisäksi varoja jaettiin uudelleen eri alojen välillä.
The allocation for meat, vegetables, fruit and berries and poultry in all areas outside Objective 6 and for milk in areas outside Objective 6 and 5(b) was increased.
Lihaa, vihanneksia, hedelmiä, marjoja ja siipikarjaa koskevia varoja lisättiin kaikilla tavoitteen 6 ulkopuolisilla alueilla samoin kuin maitoa koskevia varoja tavoitteiden 6 ja 5b ulkopuolisilla alueilla.