natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Under the EU LIFE-Biodiversity fund, projects can be co-financed that improve the functional connectivity of wildlife habitats and improve the movement of species between protected areas such as Natura 2000.
EU:n LIFE-Biodiversiteetti -ohjelmasta voidaan antaa yhteisrahoitusta hankkeille, jotka parantavat luonnonvaraisten elinympäristöjen yhteyttä ja lajien liikkuvuutta suojeltujen alueiden (kuten Natura 2000) välillä.
LIFE-Environment also offers possibilities to fund green infrastructure elements in urban and peri-urban areas and support projects that establish linkages between forested areas.
Myös LIFE Ympäristö -ohjelmasta on mahdollista saada rahoitusta hankkeisiin, joiden tarkoituksena on lisätä vihreän infrastruktuurin elementtejä kaupungeissa ja kaupunkien lähialueilla. Siitä voidaan myös tukea hankkeita, joiden avulla luodaan yhteyksiä metsäalueiden välille.
In addition it can co-finance projects that promote integrated planning initiatives which promote ecosystem based approaches to tackle fragmentation and support the multi-purpose use of land.
Lisäksi siitä voidaan yhteisrahoittaa hankkeita, jotka edistävät yhtenäisiä suunnittelualoitteita, joilla edistetään ekosysteemipohjaisia lähestymistapoja pirstoutumisen poistamiseksi ja monipuolisen maankäytön tukemiseksi.
The private sector is also now applying biodiversity offsetting measures on development schemes as part of their corporate social responsibility programmes.
Myös yksityisellä sektorilla toteutetaan nykyisin osana yritysten sosiaaliseen vastuuseen perustuvia ohjelmia toimia, joilla pyritään tasapainottamaan talouden kehityksestä biologiselle monimuotoisuudelle aiheutuvia haittoja.
If designed with ecology in mind, these measures have the potential to significantly enhance the biodiversity of areas that are severely impoverished in terms of nature.
Jos toimet on luotu ekologian kannalta tarkoituksenmukaisesti, niillä voidaan lisätä biologista monimuotoisuutta huomattavasti alueilla, joilla se on köyhtynyt.
Fact 7: Developing an EU strategy on a green infrastructure across Europe.
Tosiasia 7: EU:n laajuisen vihreän infrastruktuurin strategian kehittäminen
The development of an EU strategy for a Green infrastructure figures prominently in the EU’s new post 2010 biodiversity policy.
Vihreää infrastruktuuria koskevan EU-strategian kehittäminen on olennainen osa EU:n vuoden 2010 jälkeistä biologista monimuotoisuutta koskevaa politiikkaa.
This is because a Green infrastructure is viewed as being one of the main tools to tackle threats on biodiversity resulting from habitat fragmentation, land use change and loss of habitats.
Vihreää infrastruktuuria pidetään yhtenä tärkeimmistä välineistä, joilla voidaan puuttua biologista monimuotoisuutta koskeviin uhkiin, jotka johtuvat elinympäristön pirstoutumisesta ja katoamisesta sekä maankäytön muutoksista.
ra ph ic p ap er (w or g
eiden osa lta (w en pa p er s t
Green Infrastructure will play a decisive role in integrating biodiversity into other policies, such as agriculture, forestry, water, marine and fisheries, regional and cohesion policy, climate change mitigation and adaptation, transport, energy and land use policy.
Vihreän infrastruktuurin myötä biologinen monimuotoisuus otetaan vahvemmin huomioon muilla politiikanaloilla, kuten maatalous-, metsätalous-, vesi-, merenkulku- ja kalastuspolitiikassa, alue- ja koheesiopolitiikassa, ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen mukautumisen alalla sekä liikenne-, energia- ja maankäyttöpolitiikassa.
It is also an important tool for existing Directives such as the Water Framework Directive, the Marine Framework Directive, Environmental Impact Assessment and Strategic Environment Assessment Directives.
Vihreä infrastruktuuri on myös tärkeä väline pantaessa täytäntöön voimassa olevia direktiivejä, kuten vesipolitiikan puitedirektiiviä, meristrategiapuitedirektiiviä sekä ympäristövaikutusten arviointia ja strategista ympäristöarviointia koskevia direktiivejä.
LIFE funded projects In focus publication on LIFE project supporting green infrastructure. http://ec.europa.eu/environment/life d ed the EU E co la be l f w ar
LIFE-rahastosta rahoitettavia hankkeita: LIFE Focus; vihreää infrastruktuuria tukeva LIFE-hanke. http://ec.europa.eu/environment/life y EU:n y m pä r ö nn et ty
In addition, particular attention will be given to strengthening the integration of green infrastructure aspects in the EU’s various funding programmes (eg structural and cohesion funds, CAP, LIFE) over the current and future financial programming period starting in 2013 and to improving the ecological coherence of the Natura 2000 Network.
Erityistä huomiota kiinnitetään siihen, että vihreän infrastruktuurin näkökohdat otetaan paremmin huomioon EU:n eri tukiohjelmissa (muun muassa rakenne- ja koheesiorahastot, yhteinen maatalouspolitiikka, LIFE) tämänhetkisellä ja tulevalla, vuonna 2013 alkavalla rahoituskaudella, ja että Natura 2000 -verkoston ekologista yhtenäisyyttä parannetaan.
© European Commission, 2010 ed on r in t r P
© Euroopan unioni, 2010 a in et tu u us io pa p er P
In March 2010 the European Council of Ministers set a new EU target for the protection of biodiversity in 2020: ‘The EU intends to halt the loss of biodiversity and the degradation of ecosystem services in the EU by 2020, restore them in so far as feasible, while stepping up the EU contribution to averting global biodiversity loss’.
Maaliskuussa 2010 Euroopan unionin neuvosto asetti uuden EU:n tavoitteen biologisen monimuotoisuuden suojelulle vuoteen 2020 mennessä: ”EU aikoo pysäyttää biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen ja ekosysteemipalvelujen heikentymisen vuoteen 2020 mennessä ja palauttaa biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelut mahdollisuuksien mukaan ennalleen tehostaen samalla toimiaan koko maapallon biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen estämiseksi.”
MONITORING THE IMPACT OF EU BIODIVERSITY POLICY
Biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n politiikan vaikutusten seuranta
Nature
LUONTO
Biodiversity – the variety of ecosystems, species and genes – is the for the EU.
Biologinen monimuotoisuus eli ekosysteemien, lajien ja geenien kirjo on maapallon luonnonpääoma.
As it is impossible to measure all aspects of biodiversity, Europe-wide state of biodiversity in Europe.
Ne ovat nopea ja helppo keino tuoda esiin tärkeitä viestejä Euroopan biologisen monimuotoisuuden tilasta ja kuvata sen yleisiä kehityssuuntauksia.
The latest indicator-based assessments revealed that, whilst some progress %#concern.
Tuoreimmista indikaattoreihin perustuvista arvioista on käynyt ilmi, että vaikka edistystä on tapahtunut, biologisen monimuotoisuuden tila Euroopassa on edelleen erittäin huolestuttava.
& " " ' ( ) ( #$ '('( As part of this process, the EU has established a solid biodiversity baseline '()(changes in biodiversity, for instance as a result of EU policy.
Nämä havainnot ovat saaneet päättäjät laatimaan biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian vuoden 2010 jälkeistä aikaa varten sekä määrittämään tavoitteen vuodelle 2020.
*#+biodiversity indicators, as well as basic biodiversity research and monitoring, # &
Italian Dolomiitit – maatalousmaan rikkaalla luonnonvaraisella kasvistolla ja eläimistöllä on suuri merkitys biologiselle monimuotoisuudelle.
Italian Dolomites - wildlife rich farmland important for biodiversity
Tällä välin Euroopan unioni tukee edelleen biologisen monimuotoisuuden indikaattorien jatkokehitystä ja biologista monimuotoisuutta koskevaa perustutkimusta ja seurantaa, jota tehdään sekä Euroopassa että muualla maailmassa tietovajeen täyttämiseksi.
Fact 1: Biodiversity is a key environmental priority for the EU policies and actions on Europe’s biodiversity but they also provide indications of how these policies can be adjusted and improved to better respond to biodiversity’s needs.
Fakta 1: Biologinen monimuotoisuus on yksi EU:n ensisijaisista ympäristöpolitiikan kohteista
Fact 3: European biodiversity indicators help to build up a picture of the state of Europe’s environment
Fakta 3: Biologisen monimuotoisuuden eurooppalaiset indikaattorit auttavat luomaan kuvan Euroopan ympäristön tilasta
It is integral to sustainable development because it provides vital goods and services, such as food, carbon sequestration and water regulation that underpin economic prosperity, social well-being and the quality of life.
Se liittyy olennaisesti kestävään kehitykseen, sillä luonnonkirjo huolehtii elintärkeistä toiminnoista, kuten ravinnon tuottamisesta, hiilidioksidin sitomisesta ja vesivarojen sääntelystä, ja tuottaa näin hyödykkeitä ja palveluja, jotka ovat taloudellisen menestyksen, yhteiskunnallisen hyvinvoinnin ja elämänlaadun tukipilareita.
Together with climate change, the loss of biodiversity is the most critical global environmental threat and gives rise to substantial economic and welfare losses.
Biologisen monimuotoisuuden katoaminen on ilmastonmuutoksen ohella vakavin maapalloon kohdistuva ympäristöuhka, ja siitä seuraa huomattavan suuria taloudellisia ja yhteiskunnallisia menetyksiä.
Since 2005, the European Commission has been working with the European Environment Agency to develop a set of European Biodiversity indicators – known as the SEBI 2010 indicators - to measure progress in achieving the target of halting biodiversity loss in Europe by 2010.
Euroopan komissio on vuodesta 2005 lähtien kehittänyt yhteistyössä Euroopan ympäristökeskuksen (EYK) kanssa biologisen monimuotoisuuden eurooppalaisia indikaattoreita –niin kutsuttuja SEBI 2010 indikaattoreita. Niillä mitataan edistystä kohti tavoitetta, jonka mukaan biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen pysäytetään Euroopassa vuoteen 2010 mennessä.
Recognising it is a key environmental priority, the EU of 27 countries set itself the target to halt the loss of biodiversity within its territory and to significantly reduce biodiversity loss worldwide.
EU:n 27 jäsenvaltiota ovat määritelleet biologisen monimuotoisuuden ensisijaiseksi ympäristöpolitiikan kohteeksi ja asettaneet tavoitteekseen sen häviämisen pysäyttämisen omalla alueellaan ja merkittävän vähentämisen koko maapallolla.
This was the prime catalyst for the development of an EU Biodiversity Action Plan (BAP) in 2006, and for the stepping up of efforts to implement fully the EU Birds and Habitats Directives which, together, form the backbone of the EU nature conservation legislation.
Tämä oli ratkaiseva sysäys biologista monimuotoisuutta koskevan toimintasuunnitelman laatimiselle vuonna 2006 ja tehosti ponnisteluja EU:n luonnonsuojelulainsäädännön kulmakivien eli EU:n lintu- ja luontotyyppidirektiivien täytäntöön panemiseksi.
The 26 SEBI indicators have been carefully selected to provide a range of interlinked information on different biodiversity attributes.
Nämä 26 SEBI-indikaattoria on huolella valikoitu niin, että ne antavat joukon toisiinsa liittyviä tietoja erilaisista biologisen monimuotoisuuden osatekijöistä.
Some directly track impacts on a component of biodiversity (eg the abundance and distribution of selected species), whereas others reflect key threats to biodiversity (eg trends in invasive alien species), its sustainable use (eg the amount of deadwood in forests) or ecosystems integrity (eg water quality).
Jotkin niistä seuraavat erityisesti vaikutuksia yhteen biologisen monimuotoisuuden osaan (esimerkiksi valittujen lajien yleisyyteen ja levinneisyyteen), toiset puolestaan kuvastavat biologisen monimuotoisuuden vakavimpia uhkia (esimerkiksi haitallisten vieraslajien kehityssuuntauksia) tai sen kestävää käyttöä (esimerkiksi lahopuun määrää metsissä) tai ekosysteemien koskemattomuutta (esimerkiksi veden laatua).
Fact 2: Biodiversity indicators help summarise complex scientific data
Fakta 2: Biologisen monimuotoisuuden indikaattorien avulla voidaan kiteyttää monimutkaisia tutkimustietoja
The main concern when developing these indicators was to ensure that they are scientifically robust and have a broad geographical scope.
Oli myös tärkeää hyödyntää täysimääräisesti tutkimustietoa, tavissa, käytetään usein nk. indikaattoreita.
It was also a priority to make full use of scientific data derived from the regular assessment reviews of the EU Biodiversity Action Plan or reporting obligations under the two EU nature Directives as well as other relevant EU legislation or policies.
Ne auttavat esittämään jota saadaan biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n toiminta- monimutkaisia ja usein hajanaisia tutkimustietoja yksinkertaisesti ja suunnitelman säännöllisistä arvioinneista tai raporteista, jotka ovat selkeästi.
Fact 4: Europe’s biodiversity remains under serious threat
Fakta 4: Euroopan biologinen monimuotoisuus on edelleen vakavasti uhattuna
As it is impossible to measure all aspects of biodiversity, ‘indicators’ are often used. These help to summarise complex and often disparate sets of scientific data in a simple and clear manner.
Indikaattorit tarjoavat samalla nopean ja helpon välineen, jonka avulla voidaan tuoda esiin tärkeitä viestejä Euroopan biologisen monimuotoisuuden tilasta ja kuvata sen yleisiä kehityssuuntauksia.
They operate just like a petrol or temperature gauge on the dashboard of a car.
Ne ovat myös olennainen osa politiikan suunnittelua.
Similarly, biodiversity indicators off er a quick and easy tool for highlighting key messages and presenting general trends on the state of biodiversity.
Tuorein indikaattoreihin perustuva arvio osoittaa, että biologisen monimuotoisuuden tila Euroopassa on edelleen erittäin huolestuttava.
They are also a fundamental part of policymaking.
Vaikka esimerkiksi joidenkin tavallisten peltolintujen määrät
The latest indicator based assessment shows that the state of Europe’s biodiversity remains a serious concern.
Indikaattorien avulla voidaan koota kattavia tietoja ja lukuja EU:n luon-näyttävät nyt vakiintuneen 1990-luvun puolivälistä alkaen, niitnon monimuotoisuuden ja ekosysteemien eri osista.
For instance, although the decline in some common farmland birds appears to have levelled offsince the mid 1990s, Europe’s grassland butterflies continue to decline dramatically (almost 70%) and show no sign of abating.
Näin ne autta-tyjen päiväperhosten määrä vähenee edelleen voimakkaasti (lähes vat arvioimaan EU:n eri politiikkojen ja toimien vaikutuksia Euroopan 70 prosenttia), eikä väheneminen osoita minkäänlaisia hidastumisen re ja id K v a © D
European coastal ecosystems continue to be degraded
Euroopan rannikkoekosysteemit heikentyvät jatkuvasti.
Trends in grassland butteries in Europe
Biologisen monimuotoisuuden eurooppalaiset indikaattorit
Since 1990, grassland butteries have declined by almost 70 % (population index 1990 = 100)
Niittyjen päiväperhosten kannat ovat pienentyneet lähes 70 % vuodesta 1990 (populaatioindeksi 1990 = 100)
Threats to biodiversity9.
Biologisen monimuotoisuuden uhkat9.
Critical loads for excess nitrogen deposits10.
Liiallisten typpilaskeumien kriittiset kuormitukset10.
Trends in invasive alien species in Europe11.
Kehityssuuntaukset haitallisissa vieraslajeissa Euroopassa 11.
Impact of climate change on temperature-sensitive species
Ilmastonmuutoksen vaikutus lämpötilaherkkiin lajeihin
Some biodiversity-rich areas, such as grasslands and wetlands, are also still declining.
Myös niityt, kosteikot ja jotkin muut biologisesti monimuotoiset alueet taantuvat edelleen.
Artificial areas (eg industrial zones, housing developments, transport infrastructure..) have, on the other hand, increased by nearly 8% since 1990 (covering over 12,500 km²).
Toisaalta rakennetut alueet (esimerkiksi teollisuus- ja asuinalueet ja liikenneinfrastruktuuri) ovat lisääntyneet lähes 8 prosenttia vuoden 1990 jälkeen (ja kattavat yli 12500 km²).
Such significant changes in land use not only lead to habitat loss and degradation but also cause severe fragmentation of existing habitats which can seriously affect their ability to continued to deliver valuable ecosystem goods and services.
Näin suuret maankäytön muutokset johtavat elinympäristöjen katoamiseen ja köyhtymiseen, mutta ne aiheuttavat myös nykyisten elinympäristöjen pirstoutumista.
In this respect, the assessment also found that Europe’s ecosystem services are degrading to such an extent that many are no longer able to deliver the optimal quality and quantify of basic services such as crop pollination, providing clean air and water, or controlling of floods and erosion.
Tämä voi vaikuttaa merkittävästi niiden kykyyn tuottaa jatkossa arvokkaita ekosysteemihyödykkeitä ja palveluja.
Ecosystems integrity, goods and services12.
Ekosysteemien koskemattomuus sekä ekosysteemihyödykkeet ja palvelut12.
Marine trophic index of European seas13.
Euroopan merten ravintoverkkoindeksi13.
Fragmentation of natural and semi-natural areas14.
Luonnontilaisten ja puoliluonnontilaisten alueiden pirstoutuneisuus14.
Fragmentation of river systems15.
Vesistöalueiden pirstoutuneisuus15.
Level of nutrients in transitional, coastal and marine waters16.
Jokisuiden vaihettumisalueiden, rannikkovesien ja merialueiden ravinnepitoisuudet16. Makean veden laatu
On a more global scale, Europe’s ecological footprint shows that its demand for natural resources has impacts far beyond its geographical boundaries. Europeans are currently consuming twice as much as its land and sea can deliver in terms of natural resources.
Arvioinnissa havaittiinkin myös, että Euroopan ekosysteemipalvelut ovat köyhtymässä siinä määrin, että suuren osan kyky tuottaa sellaisia peruspalveluja kuin viljakasvien pölytys, puhtaan ilman ja veden tuotanto tai tulvien ja eroosion hillitseminen on heikentynyt.
Status and trends in ecosystem services in the EU
Eurooppalaiset kuluttavat nykyään kaksi kertaa enemmän luonnonvaroja kuin maanosamme maat ja meret kykenevät tuottamaan.
Area of forest under sustainable management18.
Metsissä olevan lahopuun määrä19.
Areas being managed in a way that potentially supports biodiversity21.
Biologista monimuotoisuutta mahdollisesti tukevalla tavalla hoidetut alueet21.
State of European commercial fish stocks22.
Kaupallisesti hyödynnettävien kalakantojen tila Euroopassa22.
Effluent water quality from fi nfi fish farms23.
Kalanviljelylaitoksilta peräisin olevan jäteveden laatu23.
Ecological footprint of European countries on the rest of the world
Euroopan maiden muihin maihin jättämä ekologinen jalanjälki
Other24.
Muut24.
Patent applications based on genetic resources25.
Geenivaroihin perustuvat patenttihakemukset25.
Financing biodiversity management26.
Biologisen monimuotoisuuden hoidon rahoittaminen26.
Public awareness and participation.
Yleisön tietoisuus ja osallistuminen re ja
Status for period 1990 – present Degraded Mixed Enhanced Unknown Not applicable
Kehityssuuntaus ajanjaksojen välillä null
(source: EU project RUBICODE)
(Lähde: EU:n RUBICODE-hanke)
Butterflies are good biodiversity indicators as they are sensitive to environmental change
Perhoset ovat hyvä biologisen monimuotoisuuden indikaattori, sillä ne reagoivat herkästi ympäristön muutoksiin.
Fact 5: EU policy is having a positive impact in some areas
Fakta 5: EU:n politiikalla on myönteinen vaikutus joillakin alueilla
Scientific monitoring is an essential part of policy making
Tieteellinen seuranta on olennainen osa politiikan suunnittelua.
The Network, which extends over all 27 EU countries, has doubled in size in the last ten years and now contains over 26,000 sites and covers around 18% of the EU land and sea.
Verkosto ulottuu kaikkiin 27 EU-maahan, ja sen koko on kaksinkertaistunut 10 viime vuoden aikana. Siihen kuuluu nykyään yli 26000 aluetta, ja se kattaa noin 18 prosenttia EU:n maa- ja merialueista.
Water quality in Europe’s freshwater lakes and rivers has also improved thanks to the implementation of the EU’s Water Framework Directive and Nitrates Directive.
Myös veden laatu Euroopan makeavetisissä järvissä ja joissa on parantunut EU:n vesipolitiikan puitedirektiivin ja nitraattidirektiivin täytäntöönpanon ansiosta.
Fact 6: The 2010 Biodiversity baseline sets a reference for the future
Fakta 6: Vuotta 2010 koskevat biologisen monimuotoisuuden vertailutiedot ovat viitekohta tulevaisuutta varten
EU Biodiversity Policy http://ec.europa.eu/environment/nature/biodiversity/comm2006/index_en.htm
Biologista monimuotoisuutta koskeva EU:n politiikkahttp://ec.europa.eu/environment/nature/biodiversity/comm2006/index_en.htm
The ultimate conclusion from the latest indicator-based assessment was that EU failed to meet the original target of halting biodiversity by 2010, despite progress in some areas.
Tuoreimman indikaattoreihin perustuvan arvioinnin perimmäisenä päätelmänä oli, että vaikka joillakin alueilla on tapahtunut edistystä, EU ei ole saavuttanut alkuperäistä tavoitettaan pysäyttää biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen vuoteen 2010 mennessä.
This has prompted decision-makers to develop a new post-2010 EU biodiversity strategy and 2020 target, taking account of feedback from the biodiversity indicators.
Tämä on saanut päättäjät laatimaan biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian vuoden 2010 jälkeistä aikaa varten sekä määrittämään tavoitteen vuodelle 2020 ja ottamaan tässä huomioon biologisen monimuotoisuuden indikaattoreista saadun palautteen.
As part of this process, the EU has set a new biodiversity baseline for the year 2010. This baseline is the first of its kind for the EU and sets a clear reference point against which future changes in biodiversity can be assessed, for instance as a result of EU policies and action.
Biologista monimuotoisuutta koskevat SEBI 2010 indikaattorit EYK:n verkkosivustolla http://www.eea.europa.eu/themes/biodiversity/indicators
EEA website on SEBI 2010 biodiversity indicators http://www.eea.europa.eu/themes/biodiversity/indicators
Osana tätä prosessia EU:ssa on vuonna 2010 määritelty biologista monimuotoisuutta koskevat uudet vertailutiedot (perustilanne).
The baseline is structured in such a way that it provides facts and figures on the current status of biodiversity according to major ecosystem types: agro-ecosystems, grasslands, heaths and scrubs, forests, wetlands, lakes and rivers, coastal and marine ecosystems.
Vertailutiedot on laadittu niin, että ne tuottavat tietoja ja lukuja biologisen monimuotoisuuden nykytilasta seuraavien merkittävien ekosysteemityyppien mukaisesti: maatalousekosysteemit, niityt, nummet ja pensaikot, metsät, kosteikot, järvet ja joet sekä rannikko- ja meriekosysteemit.
It also, for the first time, provides a measure of the ability of different ecosystems to deliver a range of different ecosystem services.
Niiden avulla voidaan myös ensimmäisen kerran mitata eri ekosysteemien kykyä tuottaa erilaisia ekosysteemipalveluja.
EEA report N°4/2009 – Progress towards the European 2010 Biodiversity targethttp://www.eea.europa.eu/publications/progress-towards-the-european-2010-biodiversity-target
EYK:n raportti N:o 4/2009: Edistyminen kohti biologisen monimuotoisuuden vuoden 2010 eurooppalaista tavoitetta (Progress towards the European 2010 Biodiversity target)http://www.eea.europa.eu/publications/progress-towards-the-european-2010-biodiversity-target
Fact 7: Further research and monitoring is needed to support the baseline op a. eu /e co la be l) .e ur
Fakta 7: Vertailutietojen tueksi tarvitaan lisää tutkimusta ja seurantaa ei den osa lta (w
The European Biodiversity indicators and EU 2010 Biodiversity Baseline are based on best available information.
Eurooppalaiset biologisen monimuotoisuuden indikaattorit ja EU:n biologisen monimuotoisuuden vuoden 2010 vertailutiedot perustuvat parhaaseen käytettävissä olevaan tietoon.
However, addressing the complexity of biodiversity remains a challenge and it is acknowledged that there are still significant knowledge and data gaps in many areas.
Biologisen monimuotoisuuden monitahoisuus tekee tehtävästä kuitenkin haastavan, ja monilla alueilla onkin edelleen huomattavia tietovajeita.
In the coming years, it will be important to ensure that biodiversity research and monitoring within the EU and globally is stepped up to fill these knowledge gaps.
Tulevina vuosina on tärkeää varmistaa, että biologisen monimuotoisuuden tutkimusta ja seurantaa tehostetaan EU:ssa ja koko maailmassa, jotta nämä tietopuutteet saadaan korjattua.