natgillin/translations-raw huggingface dataset:
European Commission Translation Service: httpy/europa.eu.int/comm/translation/en/index.html
Komission käännöspalvelu: http://europa.eu.int/comm/translation/fi/index.html
JICS (Joint Interpreting and Conference Service), European Commission: httpy/europa.eu.int/comm/scic/index_en.htm
Euroopan yhteisöjen yhteinen tulkkaus-ja konferenssipalvelu (SCIC): http://europa.eu.int/comm/scic/index_fi.htm
Written in French byJosick van Dromme-Desvignes and Sonia Sornom-AÏ, of the European Commission's Translation Service, with Emma Santopinto and Ian Andersen, of the Joint Interpreting and Conference Service.
Tämän esitteen ovat laatineet Josick van Dromme-Desvignes ja Sonia Sornom-Aï Euroopan komission käännöspalvelusta sekä Emma Santopintoja lan Andersen Euroopan komission alaisesta yhteisestä tulkkaus-ja konferenssipalvelusta.
Available in the 17 official languages of the European Union.
Esite on käännetty kaikille Euroopan unionin virallisille kielille.
English translation by Emma Wagner and Robert Rowe.
Suomenkielisen laitoksen toimitti Lotta Toivanen.
Cover photos by Nathalie Hodes, European Commission Photo Club, and Jean-Luc Peysen.
Kansilehden kuvat: Nathalie Hodes, Euroopan komission valokuvakerhoja Jean-Luc Peysen
Illustrations by Angelo Angioni, European Parliament.
Piirrokset: Angelo Angioni, Euroopan parlamentti
Translation and interpreting: languages in action
Kääntäjät ja tulkit - kielillä, kieliltä, kielille
Vocational education and_ training in Finland
Ammatillinen koulutus Suomessa
Vocational education and training in Finland
Ammatillinen koulutus Suomessa
This monograph has been prepared by: Heidi Bergström Jukka Katajisto Matti Kimari Matti Kyrö Elisa Rahikainen Kaarle Sulamaa Leena Walls Marjatta Ögren
Tämän monografian tekoon ovat osallistuneet: Heidi Bergström Jukka Katajisto Matti Kimari Matti Kyrö Elisa Rahikainen Kaarle Sulamaa Leena Walls Marjatta Ögren
National Board of Education, Helsinki Hakaniemenkatu 2
Opetushallitus, Helsinki Hakaniemenkatu 2 FI-00530 Helsinki
E-mail: forename.surname@oph.fi Internet: www.oph.fi on behalf of CEDEFOP - European Centre for the Development of Vocational Training
Sähköposti: etunimi.sukunimi@oph.fi Internet: http://www.oph.fi
Project coordinator: Michael Adams under the responsibility of Stavros Stavrou, Deputy Director
Projektikoordinaattori: Michael Adams apulaisjohtaja Stavros Stavrou valtuuttamana
First edition, 1997
Ensimmäinen painos, 1997
CEDEFOP - European Centre for the Development of Vocational Training Marinou Antipa 12, GR-55102 Thessaloniki tel. +30-31-490111, fax +30-31-490102 E-mail: info@cedefop.gr Internet: http://www.cedefop.gr
Julkaisija: CEDEFOP - Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus Marinou Antipa 12, GR-57001 Thessaloniki Puh+ 30 31 490 111 Fax+ 30 31 490 102 Sähköposti: info@cedefop.gr Internet: http://www.cedefop.gr
The Centre was established by Regulation (EEC) No 337/75 of the Council of the European Communities, last amended by Council Regulation (EC) No 251/95 of 6 February 1995 and Council Regulation (EC) No 354/95 of February 1995.
Keskus on perustettu Euroopan Yhteisöjen neuvoston säädöksen (EEC) no 337/75 nojalla. Perustamissäädöstä on viimeksi täydennetty helmikuussa 1995 säädöksillä (EC) no 251/95 ja (EC) no 354/95.
© European Communities, 1997 Reproduction is authorized, provided the source is acknowledged
© Euroopan yhteisöt, 1997 Tekstin jäljentäminen on sallittua, kuhan lähdetiedot mainitaan.
CEDEFOP Introduction
JOHDANTO (CEDEFOP)
Objective and target groups The publication of this description of the vocational education and training system in Finland is a step towards extending the series of descriptions of the (then 12) Member States published by CEDEFOP between 1993 and 1996, to include the three new Member States and countries covered by the European Economic Area (EEA) agreement.
Tavoite ja kohderyhmät Suomen ammatillisen koulutuksen järjestelmää koskeva kuvaus tuo uuden lisän CEDEFOPin vuosina 1993 - 1996 julkaisemaan sarjaan, joka sisältää Euroopan unionin maiden ammattikoulutusjärjestelmien kuvauksia. Julkaisusarjaa täydennetään parhaillaan kolmen uuden jäsenvaltion sekä ETA-maiden vastaavanlaisilla kuvauksilla.
The objective is to present an overview of vocational education and training activities in Finland so that it is easily understood by interested "foreigners".
Käsillä olevan julkaisun tavoitteena on antaa yleiskatsaus Suomen ammatillisesta koulutuksesta, niin että asiasta kiinnostuneet - etenkin ulkomaalaiset - saisivat siitä helposti käsityksen.
The target group includes those who may be responsible for, and concerned with, VET policy issues, researchers in this field, directors of vocational training departments or institutions, and trainers and teachers, whether they work at EU or Member State level, or for a governmental or social partner organisation.
Kohderyhmänä ovat kaikki EU:n samoin kuin sen jäsenvaltioiden sekä niiden hallitusten ja työmarkkinajärjestöjen palveluksessa olevat ammatillisesta koulutuksesta vastaavat henkilöt - mutta myös muut ammatillisen koulutuksen parissa työskentelevät henkilöt: alan tutkijat, ammatillisten koulutuslaitosten johtajat sekä kouluttajat ja opettajat.
Some may be using the text at their desks as a reference document, others may be visiting the country concerned either on a study visit or to plan or execute a bi- or multilateral project and are more likely to wish to read the document from beginning to end.
Jotkut saattavat käyttää julkaisua viiteaineistona työssään, toiset tutustua siihen vieraillessaan Suomessa opintomatkalla, kolmannet taas tarvita raporttia laajemmin suunnitellessaan esim. eurooppalaista kahden- tai monenvälistä hanketta.
Content and structure The volumes in this series set out to describe initial and continuing vocational education and training (VET).
Sisältöjä rakenne Tämän julkaisusarjan teosten tarkoituksena on esitellä ammatillista perus- ja jatkokoulutusta.
As far as initial VET is concerned this means including provision which is in some cases the responsibility of Ministries for Education and in others of Ministries of Employment or Social Affairs.
Ammatillisen peruskoulutuksen esitykseen on liitetty tietoja koulutuksen järjestämisestä, joka on eri maissa joko opetusministeriön tai työ- ja sosiaali ministeriön vastuulla.
As far as continuing VET is concerned it requires coverage of provision for both the employed and unemployed, usually by a wide range of governmental bodies and ministries, by private and social partner organisations.
Ammatillisessa jatkokoulutuksessa on otettu huomioon sekä työssäkäyville että työttömille järjestettävä koulutus, jota tarjoavat monet eri valtion elimet ja ministeriöt sekä lisäksi yksityiset tahot ja työmarkkinajärjestöt.
The structure of the report (see the list of contents) has been laid down in some detail by CEDEFOP, which has also placed limits on how long it should be.
CEDEFOP on vahvistanut jokseenkin yksityiskohtaisesti julkaisusarjaan kuuluvien raporttien rakenteen (ks. sisällysluettelo), mikä on myös rajoittanut niiden laajuutta.
This is to make it easier for readers to make comparisons between the training systems in various EU Member States.
Yhdenmukaisen rakenteen avulla on haluttu auttaa lukijoita vertailemaan EU:n eri jäsenvaltioiden ammatillisen koulutuksen järjestelmiä.
The structure is, in general terms, similar to that adopted for the reports on the Member States commissioned in 1992, but there have been some changes such as the addition of a chapter on what we have called "qualitative aspects", including information on certification, training of trainers and guidance.
Tämän raportin rakenne on yleisesti ottaen aiemmin laadittujen kaltainen, joskin eräitä muutoksia on tehty. Raporttiin on esimerkiksi lisätty laadullisia näkökohtia käsittelevä luku, joka sisältää tietoa tutkintojärjestelmästä, kouluttajien koulutuksesta sekä opintoneuvonnasta.
We are requiring the authors of all the monographs including those up dating the existing ones, to follow this amended structure, so as to facilitate readers who wish to try to make comparisons between the systems.
Edellyttämme, että tulevien raporttien laatijat sekä ne, jotka saattavat nykyisiä kuvauksia ajan tasalle, noudattavat tätä muutettua rakennetta, jotta lukijoiden olisi helpompi tehdä järjestelmien välisiä vertailuja.
Choice of author and consultation procedures For this series CEDEFOP has tried to achieve a product which in some ways is impossible.
Raportin laatijan valinta ja yhteistyö Julkaisusarjan toteuttaminen on ollut jokseenkin haasteellista.
We wished to have a report written by an insider of the system concerned, but easily comprehensible to the outsider.
Tavoitteena on ollut, että kunkin maan raportin kirjoittaa asianomaisen järjestelmän parissa työskentelevä henkilö, kuitenkin niin, että ulkopuolistenkin on helppo sitä myöhemmin lukea.
It followed that the person/institution chosen as an author is an insider, located in the country being described and, unless they choose not to do so, writing in their mother tongue.
Näin ollen raportin laatija valitaan esityksen kohteena olevasta maasta, ja hän voi halutessaan kirjoittaa raportin äidinkielellään.
A further corollary of this was that CEDEFOP has tried to play the role of "outsider" in discussions on the draft text, in order to draw authors' attention to places where the report was likely not to be easily understood by the public for which it is intended.
CEDEFOP puolestaan on pyrkinyt ole maan raportin luonnosta koskevissa keskusteluissa ulkopuolisen roolissa ja kiinnittämään raportin laatijan huomiota seikkoihin, joita lukijakuntaa silmällä pitäen on ollut aiheellista selventää.
CEDEFOP has also stipulated that the authors must carry out a consultation on the draft with the main parties involved in VET in their country.
CEDEFOP edellyttää, että raportin laatijoiden on neuvoteltava raportista sen luonnosvaiheessa eri osapuolten kanssa.
This has meant their sending the draft not only to the various public bodies responsible for organising the system and providing VET, but also to the principal representative bodies of the social partners.
Tämän vuoksi luonnos lähetetetään ammatillisen koulutuksen järjestelmästä ja tarjonnasta vastaavien viranomaisten lisäksi myös tärkeimmille työmarkkinajärjestöille.
The assistance of the members of CEDEFOP's Management Board in the country concerned has in particular being requested in this connection.
Raportin laadintatyöhön osallistuvat myös asianomaisen maan CEDEFOPin hallintoneuvoston jäsenet.
Publishing and updating It is CEDEFOP's intention, as long as the necessary resources are available, to publish these monographs in paper form in their original language and in English, French and German.
Raportin julkaiseminen ja saattaminen ajan tasalle CEDEFOPin aikomuksena on julkaista raportit painettuina ­ niin kauan kuin sillä on käytössään tähän tarvittavat varat ­ niiden alkuperäiskielellä sekä englannin, rans­kan ja saksan kielillä.
In occasional and exceptional circumstances it may publish some monographs in additional languages.
Erityistapauksissa joitakin raportteja saatetaan julkaista myös muilla kielillä.
Experience has however shown that the timescale involved in translating and publishing in hard copy form and the rate of change in the systems described means that the reports can almost never be entirely up-to-date.
Kokemus on kuitenkin osoittanut, että toisaalta käännös­ ja painatus­työn edellyttämän ajan sekä toisaalta kuvauksen kohteena olevien järjestelmien nopeiden muutosten vuoksi raportit eivät juuri koskaan ole täysin ajan tasalla.
CEDEFOP intends therefore also to use electronic means of publishing, including making the texts (or part of them) available on CEDEFOP's Internet site or the publication of a CD-ROM. A further advantage of electronic publishing is that direct access to more detailed information available to CEDEFOP on particular aspects of the systems, which for space reasons could not be included in the hard copy version could be provided.
Julkaisutyön nopeuttamiseksi CEDEFOP aikoo jatkossa julkaista raportit myös sähköisessä muodossa sekä liittää ne (tai osia niistä) CEDEFOPin Internet­sivuille tai mahdollisesti julkaista ne myös CD­ROM­levyinä. ­ Sähköisessä muodossa julkaistujen raporttien etuna on myös se, että yleisö voi löytää niistä sellaista yksityiskohtai­sempaa tietoa, jota tilanpuutteen vuoksi ei voida julkaista painetuissa versioissa.
Steps in this direction have already been taken, and an internal experimental ¡nfobase, which also attempts to facilitate comparison between the Member States, has been created.
Tähän liittyvät toimenpiteet on jo aloitettu, ja CEDEFOPin sisäiseen käyttöön on perustettu kokeellinen tietokanta, jonka tavoitteena on myös helpottaa eri jäsenval­tioiden välistä vertailua.
Comments and feedback As indicated above, CEDEFOP is conscious that in preparing this series it has had to make choices.
Huomautukset ja palaute Kuten edellä todettiin, CEDEFOP on tietoinen monista erilaisista valinnoista, joita sen on tehtävä julkaisusarjaa valmistellessaan.
We would very much appreciate having readers' views as to whether we have made the rights ones concerning the scope, content and structure of the report.
Olisimme erittäin kiitollisia, jos lukijat kertoisivat mielipiteensä siitä, olemmeko tehneet raportin laajuuden, sisällön ja rakenteen kannalta oikeita ratkaisuja.
We would be pleased to have your comments by letter, fax or e-mail.
Otamme mielellämme vastaan lukijoiden kommentteja kirjeitse, telefaksilla tai esim. sähköpostin välityksellä.
On our Internet site (http://www.cedefop.gr) you will find a brief questionnaire.
Internet­sivuil­lamme (http://www.cedefop.gr) on lyhyt kyselylomake.
If you can use this or structure your comments in this way, it would assist us in evaluating the feedback we get.
Toivomme teidän käyttävän tätä tai samanlaista rakennetta kommentteissanne, sillä se helpottaa meitä saa­maamme palautteen arvioinnissa.
Vocational education and training in Finland The Finnish system may have many similarities to those in other Member States, and particularly in the Nordic countries.
Ammatillinen koulutus Suomessa Suomen järjestelmä muistuttaa paljon muiden jäsenvaltioiden ­ erityisesti Pohjoismaiden ­järjestelmiä.
Particularly interesting is the degree to which the system has been modularised and the very wide range of provision available in continuing vocational education and training.
Erityisen kiinnostavaa on ollut havaita, että järjestelmä on hyvin pitkälle moduloitu ja että Suomessa järjestetään paljon ammatillista jatkokoulutusta.
It is also interesting that it is a system in which the Ministry of Education and its special agency, the National Board, plays a key, indeed a predominant, role in continuing VET, but also one in which the social partner organisations have a considerable influence.
Kiinnostavaa on myöskin ollut havaita, että opetusministeriöllä ja sen alaisena toimivalla opetushallituksella on keskeinen ­ jopa hallitseva ­ asema ammatillisessa jatkokoulutuksessa mutta että myös työmarkkinajärjestöt vaikuttavat siihen merkittävässä määrin.
Although therefore school, rather than company, based, it is a system in which emphasis has been laid on ensuring that curricula and qualifications are up-dated and meet the needs of the work-place, particularly in relation to the use of new technologies.
Vaikka ammatillista koulutusta Suomessa tarjotaankin lähinnä oppilaitoksissa (ja vain harvoin yrityksissä) samalla korostetaan opetus­suunnitelmien ja tutkintojen ajantasaistamista ja työpaikan tarpeiden toteuttamista erityisesti uuden teknologian käyttöön liittyvien taitojen osalta.
In addition value for money is very much emphasised and there has been a decentralisation of many aspects of management of the system to individual institutions.
Myös taloudel­lisuutta arvostetaan, ja järjestelmän hallinnointi on suurelta osin siirretty yksittäisiin oppilaitoksiin.
The system remains however, overwhelmingly a publicly run and financed one, with very few private providers of training.
Valtiolla on kuitenkin ylivoimaisesti merkittävin asema järjestelmän hallinnoinnissa ja rahoituksessa.
We are very grateful to the National Board of Education and in particular to Mr. Matti Kyro and his team of authors who prepared this monograph.
Esitämme lämpimät kiitoksemme opetushallitukselle ja erityisesti Matti Kyrölle sekä hänen alaisuudessaan toimineelle työryhmälle, joka vastasi tämän raportin laatimi­sesta.
They responded very positively to the comments and proposals for changes which CEDEFOP made.
He suhtautuivat erittäin myönteisesti CEDEFOPin esittämiin kommentteihin ja muutosehdotuksiin.
We hope that together we have provided the reader with a useful tool.
Toivomme, että olemme yhdessä saaneet aikaan julkaisun, josta on paljon hyötyä sen lukijoille.
Thessaloniki, March 1997
Thessalonikissa maaliskuussa 1997
Author's preface
Tekijän esipuhe
Chapter 1: Background information
Luku 1: Taustatietoa
Public sector and government debt Consumer prices and inflation
1.1 Poliittiset ja hallinnolliset rakenteet 1.2 Väestö 1.2.1 Ikä-ja sukupuolirakenne 1.2.4 Kieliryhmät 1.2.5 Maantieteelliset erot 1.2.6 Koulutustaso 1.2.10 Ulkomaalaiset Suomessa 1.3 Talous ja työvoima 1.3.1 Bruttokansantuote 1.3.2 Julkinen talous ja valtion velka 1.3.4 Kuluttajahinnat ja inflaatio 1.3.5 Työvoima 1.3.9 Elinkeinorakenne 1.3.10 Työttömyys
1.3.9 Industrial structure 1.3.10 Unemployment 1.3.14 Long-term unemployment 1.3.16 Youth unemplyment
1.3.14 Pitkäaikaistyöttömyys 1.3.16 Nuorisotyöttömyys
Chapter II: A brief description of the education system and its development
Luku II: Suppea kuvaus Suomen koulutusjärjestelmästä ja sen kehityksestä
2.3 Upper secondary education 2.4 Tertiary level education
2.1 Taustaa 2.2 Peruskoulu ja esiopetus 2.3 Toisen asteen koulutus 2.4 Kolmannen asteen koulutus
Chapter III: The vocational education and training system
Luku III: Ammatillisen koulutuksen järjestelmä
3.1.12 Goals and values of vocational education and training 3.1.14 Combination studies at the upper secondary level: a pilot project 3.1.17 AMK institutions 3.1.19 Adult education 3.1.25 Administration 3.1.28 Legislation 3.2 Initial vocational education and training 3.2.1 Introduction 3.2.2 Sectors of training and fields of study 3.2.3 Qualifications 3.2.4 Upper secondary qualifications 3.2.5 Postsecondary qualifications 3.2.6 AMK qualifications 3.2.7 Curricula
3.1.1 Taustaa 3.1.5 Kehitys vuoden 1945 jälkeen 3.1.7 Ammatillisen koulutuksen uudistaminen 1970-ja 1980-luvulla 3.1.12 Ammatillisen koulutuksen tavoitteita ja arvoja 3.1.14 Nuorisoasteen koulutuskokeilu 3.1.17 Ammattikorkeakoulut 3.1.19 Aikuiskoulutus 3.1.25 Hallinto 3.1.28 Lainsäädäntö 3.2 Nuorten ammatillinen koulutus
3.2.8 On-the-job training 3.2.9 Student assessment
3.2.1 Johdanto 3.2.2 Koulutuslohkot ja-alat
3.2.10 Admission to vocational education and training 3.2.11 Student counselling 3.2.12 Support systems for students 3.2.13 Quantitative objectives of vocational education and training 3.2.14 Educational institutions and teachers 3.3 Continuing education and training 3.3.1 The adult education and training system 3.3.2 Vocational qualifications and language proficiency tests for ac ults Vocational skill certificates Language proficiency tests
3.2.11 Opinto-ohjaus 3.2.12 Opiskelijoiden taloudellinen tukijärjestelmä 3.2.13 Ammatillisen koulutuksen määrälliset tavoitteet 3.2.14 Oppilaitokset ja opettajat
Education and training opportunities for adults Self-motivated adult education Self-motivated vocational training General adult education and liberal education Adult education at institutions of higher education Apprenticeship training
Aikuisten koulutusmahdollisuudet Omaehtoinen aikuiskoulutus Omaehtoinen ammatillinen aikuiskoulutus Yleissivistävä aikuiskoulutus ja vapaa sivistystyö Korkeakoulujen aikuiskoulutus
3.4 Special education and training for specific target groups 3.4.1 Special education 3.4.2 Adult education for the Sami people 3.4.3 Adult education for the Romani people 3.4.4 Adult education for immigrants
Työvoimapoliittinen aikuiskoulutus Muut työvoimapalvelut 3.3.4 Opiskelun taloudelliset tukijärjestelmät Omaehtoisen aikuiskoulutuksen tuki Oppisopimuskoulutuksen tuki Henkilöstökoulutuksen tuki Työvoimapoliittisen aikuiskoulutuksen tuki Kuntouttavan koulutuksen tuki 3.3.5 Aikuiskoulutuksen oppilaitosverkko, laajuus ja sisältö 3.3.6 Osallistumisen määrät ja muutokset viime vuosikymmeninä 3.3.7 Julkisen valvonnan ulkopuolinen koulutustarjonta 3.4.Erityisopetus ja erityisryhmien opetus 3.4.1 Erityisopetus 3.4.2 Saamelaisten aikuiskoulutus 3.4.3 Romaniväestön aikuiskoulutus 3.4.4 Maahanmuuttajien aikuiskoulutus
Chapter IV: The administrative and financial framework
Luku IV: Ammatillisen Koulutuksen hallintojärjestelmä
4.1 Administrative of education and training 4.1.12 Supervision of the qualifications structure and contents of education 4.1.15 Supervision of the quantity and financing of education 4.1.16 Supervision of statutory institutions 4.2 Financing education and training 4.2.1 Main principles 4.2.7 Financing vocational education and training for young people 4.2.12 Financing of adult education
4.1 Koulutuksen säätely 4.1.12 Tutkintorakenteen ja sisällön säätely 4.1.15 Koulutuksen määrän ja rahoituksen säätely 4.1.16 Lakisääteisten oppilaitosten säätely 4.2 Koulutuksen rahoitus 4.2.1 Rahoitusjärjestelmien periaatteita 4.2.7 Nuorten ammatillisen koulutuksen rahoitus 4.2.12 Aikuiskoulutuksen rahoitus
Chapter V: Qualitative aspects
Luku V: Koulutuksen laadullisia näkökohtia
5.1 Management by results and evaluation 5.2 Qualifications 5.3 Permission to establish institutions 5.4 Teachers' qualification requirements and teacher training 5.5 Evaluation and quality development 5.6 Research in vocational education and training
5.1 Tulosohjaus ja arviointi 5.2 Tutkinnot 5.3 Oppilaitoksen ylläpitoja koulutustehtävä 5.4 Opettajien pätevyysvaatimukset ja opettajakoulutus 5.5 Koulutuksen arviointi ja laadullinen kehittäminen 5.6 Ammatillisen koulutuksen tutkimus
Chapter VI: Trends and perspectives
Luku VI: Trendejä ja perspektiivejä
6.4 Lifelong learning 6.5 The Information Superhighway programme 6.6 Closer cooperation between educational institutions 6.7 EU structural funds 6.8 Comparability of qualifications 6.9 European dimensions
6.1 Yleistä 6.2 Kehittämissuunnitelma vuosille 1995 - 2000 6.3 Työelämäyhteydet 6.4 Elinikäinen oppiminen 6.5 Suomi tietoyhteiskunnaksi-ohjelma 6.6 Oppilaitosten yhteistyön lisääminen 6.7 EU-rakennerahasto-ohjelmat 6.8 Tutkintojen vertailtavuus 6.9 Eurooppalaiset ulottuvuudet
This monograph on the Finnish system of vocational education and training has the same structure as other volumes in the CEDEFOP series on vocational training systems in EU member states.
Tämä kuvaus Suomen ammattikoulutusjärjestelmästä on tehty CEDEFOPin johdolla ja kaikille jäsenmaille tarkoitettua yhteistä perusrakennetta noudattaen.
Its main purpose is to cater for the needs of people who work in the field of vocational education and training, but it may also be of interest to ordinary citizens.
Kuvauksen tarkoituksena on palvella ennen kaikkea ammatillisen koulutuksen parissa työskenteleviä, mutta myös tavallisia eurooppalaisia, jotka haluavat tietää enemmän pohjoisen jäsenmaan ammatillisesta koulutuksesta.
Finland is a new member of the European Union and needs to provide more information on its training system to further facilitate exchange and interaction among the member states.
Suomelle, uutena jäsenmaana, on erityisen tärkeää saada tuoda esiin ammatillisen koulutuksemme ominaispiirteitä. Näin voimme tietoa lisäämällä madaltaa kynnystä eurooppalaisen vuorovaikutuksen tieltä.
The Finnish system of vocational education and training has been under continuous reform and development during the past few decades.
Suomen ammatillinen koulutus on viimeisten vuosikymmenien aikana ollut jatkuvan uudistamisprosessin kohteena.
The reform of vocational education and training in the late 1970s was based on views and concepts prevailing at that particular time.
1970-luvun lopun ammatillisen koulutuksen kokonaisuudistus rakentui sen vuosikymmenen ajattelun pohjalle.