natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Population density in these regions is 3.7 times higher than in peripheral regions.
3,7 kertaa korkeampi kuin perifeerisillä alueilla.
In all but 11 of the 88 central regions (NUTS 2 level) GDP per head in 1998 was above the EU average, while all but 23 of the 111 peripheral regions had a level below the average.
Kotimainen BKT oli yli EU:n keskiarvon lähes kaikilla yhteensä 88 keskusalueen alueella (NUTS 2 taso), ainoastaan 11 jäi alle sen. Perifeerisen alueen 111:sta alueesta 23 jäi alle EU-keskiarvon.
Average GDP per head in the central regions was twice as high as in the peripheral ones and productivity 2.4 times higher.
Keskusalueen keskimääräinen BKT oli 2-kertainen perifeerisiin alueisiin verrattuna ja tuottavuus 2,4-kertainen.
In 1997, expenditure on research and development amounted to 2.1% of GDP in the former as against 0.9% in the latter.
Tutkimukseen ja kehitykseen käytetyt menot olivat vuonna 1997 keskusalueilla puolestaan keskusalueilla 2,7 % ja perifeerisillä alueilla 0,9 %.
In 6 of the 7 ultraperipheral regions, GDP per head was only around half the EU average.
Kuudella seitsemästä ultra-perifeerisestä alueesta BKT oli vain noin puolet EU-keskitasosta.
To give practical content to the concept of centre-pe-riphery, an index of accessibility has been developed, which measures for each region the time needed to reach other regions weighted by their economic importance.
Keskus-periferlatilanteen mittaamiseen on kehitetty saavutettavuusindeksi, jolla mitataan alueiden etäisyyttä toisista painotettuna kunkin alueen ta loudellisella merkittävyydellä.
It should be emphasised that this index involves a good deal of estimation and that it represents the position at the present time rather than what it might be in the future, given the current development of infrastructure in peripheral regions (partly financed by the Structural Funds) and, perhaps more importantly, given the implications for the concept of accessibility of the development of the information society.
On korostettava, että Indeksi sisältää paljon estimointia eikä niin kään kerro tulevaisuudesta vaan perustuu tämän hetkiseen tilanteeseen. Siihen taas vaikuttaa infrastruktuurin kehitys (jota on osin rahoitettu rakennerahastovaroilla) ja, kenties vielä merkittävämmin, informaatioteknologian kehityksen vaikutus saavutettavuuteen.
Nevertheless, the results are instructive.
Joka tapauksessa indeksi on suuntaa-antava.
Regions can be divided into three groups in the terms of the index (see Map A.4): central regions, for which the accessibility index is over 50% above the average for the EU plus the 12 accession countries, situated in the triangle North Yorkshire (UK), Franche-Comte (France), Hamburg (Germany);
- keskusalueet, joissa saavutettavuusindeksi on yli 50 % EU:n ja hakijamaiden yhteenlasketusta keskitasosta. Alueet sijaitsevat kolmiossa Yorth Norkshire (UK), Franche Comté (Ranska) ja Hampuri (Saksa);
The point on RTD is especially pertinent.
Tutkimus- ja kehitysrahoitus on erittäin merkittävä tekijä kehitystä analysoitaessa.
The structure of production costs of firms has changed considerably in recent years, with the fixed costs of research and development increasing and costs incurred on transport declining.
Yritysten tuotanto kustannusten rakenne on muuttunut huomattavasti: yleisesti tutkimukseen ja kehittämiseen käytetyt kiinteät kulut ovat nousseet samalla kun kuljetuskustannukset ovat vähentyneet.
Since RTD along with other strategic, high valueadded activities, tends to be concentrated in central regions where the know-how and specialist infrastructure are located, this is a factor underlying growing polarisation in the EU and the concentration of low valueadded activities in peripheral areas.
Koska tutkimusja kehitysrahoitus, samoin kuin muut strategiset, korkean tuottavuuden osatekijät sijaitsevat keskusalueilla, missä on myös osaamista ja erityls-in-frastruktuuria, on tämä eräs selkeä syy kehityksen polarisaatiolle EU:ssa. Alhaisen tuottavuuden alat keskittyvät siten perifeerisille alueille.
The transport system is also more developed in central regions.
perifeeriset alueet, joilla Indeksi on alle 40 % keskiarvosta.
The density of motorways is four times greater than in peripheral ones, while there are also 40% more railway lines and twice the length of doubletrack lines.
Moottoriteiden tiheys on neljä kertaa korkeampi kuin perifeerisillä alueilla, rautateitä on 40 % ja kaksoisraiteita kaksi kertaa enemmän.
There are signs, however, of the relative position changing, especially in areas on the periphery where the road system is most developed and is continuing to expand, which are tending to become important access points, such as Lisbon, Andalucia in Spain and Attiki in Greece.
Muu tos on kuitenkin mennyt myönteiseen suuntaan perifeerisillä alueilla ja erityisesti siellä missä liikenneinfrastruktuuri on ollut paremmin kehittynyttä. Tällaisia esimerkkejä ovat Portugalin Lissabon, Espanjan Andalucía ja Kreikan Attikl.
peripheral regions, for which the index is under 40% of the average, situated in the north of Europe, in Sweden and Finland; in the north-west, in northern Scotland and Ireland; in the south, in Portugal, Spain, the Mediterranean islands, the southern tip of Italy and Greece, and in the east in the candidate countries; although the ultraperipheral regions3 were not included in the study, their accessibility is even less and they have a series of structural handicaps (as mentioned in Article 299§2 of the Treaty);
Indeksin antama kuva osoittaa selvää keskittymistä ydinalueelle, joka kattaa vain 14 % maa-alueesta, mutta kolmanneksen väestöstä ja lähes puolet (47 %) kotimaisesta BKT:stä. Keskusalueen väentiheys on
The sectoral pattern of employment is also very different in central as opposed to peripheral regions.
Työvoiman jakautuminen eri sektoreille poikkeaa myös aluetyypeittäin.
Although the share of employment in industry is the regions in between with an index of between 40% and 150% of the average.
Vaikka teollisuuden osuus on varsin yhteneväinen (noin 30 % kokonaistyöllisyydestä), on maatalouden osuus perifeerisillä alueilla seitsemän kertaan suurempi kuin keskusalueilla, kun
Table 3 GDP per head in regions grouped according to peripherally, EU27, 1998
Taulukko 3. BKT/asukas alueilla, jotka on luokiteltu perifeerisyyden mukaan
Population (% of total in each group)
Alueiden määrä ( % kokonaismäärästä kussakin ryhmässä)
Number of regions (% of total in each group)
Väestö ( % koko väestöstä kussakin ryhmässä)
Sources: Eurostat, DG REGIO
Perifeeriset alueet Lähde: Eurostat, DG REGIO
1.3 Territorial cohesion: towards a more balanced development national GDP and, accordingly, display a much lower level of concentration than in the EU, though physica! geography is clearly a contributing factor (Table 4, Graphs A.5, A.6 and Map A.8).
1.3 Alueellinen koheesio: kohti tasapainoisempaa kehitystä
Urban areas much the same (around 30% of the total), the share of employment in agriculture in peripheral regions is seven times larger than in central areas, whereas employment in services is only 53% of the total as against 69%.
Kasvukeskukset johtavat monikeskiseen kaupunkikehitykseen taas palveluiden osuus vain 53 %, kun se on keskus alueilla 69 %.
This, of course, reflects underlying competitiveness, which helps explain why the employment rate in peripheral regions is under 59% while in central ones, it is just over 67% (see Table 3 and Table A.6).
Taustalla on kilpailukyvyn erot, mikä se littää sen että työllisyysaste on perifeerisillä alueilla alle 59, kun keskusalueilla se on hieman yli 67 % (ks. taulukot 3 ja A.6).
Connections between urban centres, and between these and rural areas, are a major force for economic development.
Yhteydet kaupunkikeskusten välillä sekä kaupunkien ja maaseudun välillä ovat talouskehityksen pääasiallinen taustavoima.
In the Union, it is the central areas which have the highest level of infrastructure endowment and most developed urban networks (see Map A.9).
Unionin keskusalueet ovat niitä alueita, joilla on korkein infrastruktuurivarustus ja kehittyneimmät kaupunkiverkot (ks. kartta A.9).
This concentration of economic activity and population in such a restricted area of the Union has adverse effects not only on the peripheral regions but also on the central ones, where it is responsible for traffic congestion and strong pressure on the environment.
Taloudellisten toimintojen ja väestön keskittymisellä suppealle alueelle EU:ssa ei ole haitallisia vaikutuksia vain perifeerisille alueille vaan myös keskusalueille lii kenteen tungostumisen ja voimakkaan ympäristöpaineen myötä.
Whereas transport bottlenecks in peripheral areas are a result of the low standard of infrastructure and a lack of connections, in central regions, they arise from capacity constraints and excessive traffic (see Maps A.5 and A.6).
Kun liikenteen pullonkaulat ovat periferiassa seurausta infrastruktuurin alhaisesta tasosta ja yhteyksien puutteesta, aiheutuvat ne keskusalueilla kapasiteetin rajoituksista ja liian suuresta liikenne määrästä (ks. kartat A.5 ja A.6).
A consequence of this congestion and the concentration of economic activity is that toxic emissions in central areas are 2.3 times greater than in peripheral ones4(see Map A.7).
Eräs seuraus tungostumisesta ja talouden toimintojen keskittymisestä ovat myrkylliset saastepäästöt, jolta on keskusalueilla 2,3 kertaa enemmän kuin perifeerisillä alueilla4 (ks. kartta A.7).
The studies undertaken for the ESDP divided regions into 6 categories: those dominated by a large metropolitan area; densely populated urban regions with polycentric, or dispersed, economic development; regions with a high density of population in urban areas but containing rural areas and with polycentric development; rural areas under the influence of a metropolitan area; rural areas with small and medium sized towns; and remote rural areas.
ESDP:tä varten tehdyissä tutkimuksissa jaettiin alueet kuuteen kategoriaan: suurten metropolien alue; tiheään asutut kaupunkiseudut, joissa on monikeskinen tai hajautunut talouskehitys; alueet, joissa on tiheään asuttuja kaupunkialueita, mutta myös maaseutua ja joissa on monikeskinen talouskehitys; suurkaupunkien vaikutuspiirissä olevat maaseutualueet; maaseutualueet, joissa on pieniä ja keskisuuria kaupunkeja; sekä syrjäiset maaseutualueet.
Polycentric development can occur at two levels:
Monikeskinen kehitys voi toteutua kahdella tasolla:
With the accession of the 12 applicant countries, the Union will include many more areas where the level of development is well below the average.
Kahdentoista hakijamaan liittyminen nostaisin Unionin kehitysasteeltaan alhaisten alueiden mää rää tuntuvasti.
A new eastern, continental periphery will be added to the existing southern, maritime one.
Uusi ¡täinen manner-Euroopan periferia liittyisi nykyiseen eteläiseen merelliseen periferiaan.
As a result, economic activity would tend to be even more regionally concentrated than in the US, where activity is more evenly distributed, despite its land area being twice as large as an enlarged EU and its population being much smaller (270 million inhabitants, 44% less than in the EU).
Tämän tuloksena alueellinen taloudelliskehitys olisi paljon keskittyneempää EU:ssa kuin USA:ssa. USA:ssa taloudelliset toiminnot ovat hajautuneempia, vaikka sen maa-ala on kaksinkertainen ja väestö huomattavan paljon pienempi (270 miljoonaa, 44 % vähemmän) laajennettuun EU:hun verrattuna.
at the EU level, with development dispersed across the Union as a whole in a number of dynamic growth centres, in contrast to the tendency for economic activity to be concentrated in central regions with other areas being peripheral;
aluetasolla, jolloin alueilla olisi useita, toisiinsa usein verkostoituneita, kaupunkikeskuksia yhden hallitsevan keskuksen sijaan.
Four separate areas of global importance in economic terms can be distinguished in the US, each with over 15 million people and with GDP per head above the US average in all the individual States included.
Jokaisella näitä alueista asuu yli 15 miljoonaa asukasta ja niiden asukaskohtainen (kotimainen) BKT on maan keskiarvon yläpuolella kalkki osavaltiot mukaan lukien.
These areas together account for 28% of the total US land area, 49% of the population and 54% of at a regional level, in areas where there are a number of urban centres, often interconnected, rather than a single dominant one.
Nämä alueet kattavat 28 % koko USA:n maa-alasta, 49 % väestöstä ja 54 % kan sallisesta BKT:stä.
In Europe, the typical examples are the Randstadt in the Netherlands and the Rhine region in Germany, which contrast with the Paris region in France or south-east England where development tends to be focused on Paris and London, respectively.
Keskittyminen on siten vähäisempää kuin EU:ssa, vaikkakin tähän vaikuttaa myös fyy-sis-maantieteelllset tekijät (taulukko 5, kuviot A.5, A.6 ja kartta A.8).
Table 4 Centres of economic activity in the EU and the US
Taulukko 4. Taloudellisen toiminnan keskukset EU:ssa ja USAtssa
Central regions in the EU
EU:n keskusalueet
Development centres in the US
USA: n kehityksen keskukset
The central regions of the Union conform very much to a polycentric model of development, while in peripheral regions, rurai areas with small and me-dium-sized towns are much more important (accounting for 47% of the population there).
Yli 44 % EU:n väestöstä asuu yli 55 000 asukkaan kaupungeissa, mutta vain 22:lla näistä on yli miljoona asukasta5.
1.3 Territorial cohesion: towards a more balanced development
1.3 Alueellinen koheesio: kohti tasapainoisempaa kehitystä
Regions dominated by a large metropolis
Suurkaupunkien luonnehtimat alueet
6 Regional types of rural-urban spatial pattern
6 Alueellinen tyypittely maaseudun ja kaupungin spatiaalisten piirteiden mukaan
Polycentric regions with high urban and rural densities
Monikeskiset alueet, tiheä maaseutu ja kaupunkiasutus
1- Polycentric regions with high urban pr^ densities
Monikeskiset alueet, tiheä kaupunkiasutus
Rural areas under metropolitan influence
Suurkaupunkien läheiset maaseutualueet
Rural areas with small and medium sized towns
Maaseutualueet, joihin liittyy pieniä ja keskisuuria kaupunkeja
Remote rural areas o
Syrjäiset maaseutualueet
1.3 Territorial cohesion: towards a more balanced development could provide the basis for a more balanced distribution of economic activity across the Union (Map 6).
1.3 Alueellinen koheesio: kohti tasapainoisempaa kehitystä
Data sources
Informaatiolähteet
Over 44% of the population of the EU lives in cities with over 50,000 inhabitants, but only 22 of these cities have over a million people.5
Unionin vauraimmat alueet ovat käytännössä kalkki kaupunkimaisia alueita (ks.laatikko) - BKT/asukas on yli 50 % EU:n keskiarvosta 54:llä yhteensä63:sta
The most prosperous regions in the Union are virtually all urban (see Box) - 54 of the 63 NUTS 3 regions6 with
Kaksi lähdettä, joita on käytetty analyysiin ovat EU:n työvoimatutkimus (Labour Force Survey) ja Urban Audit-järjestelmä.
GDP per head of over 50% above the EU average.
Kaupunkialueet: merkittäviä alueellisia eroja
• urban areas: densely populated, made up of contiguous local units, each with a density of over 500 inhabitants per square km and with a total population of at least 50,000;
Työvoimatutkimuksen mukaan aineisto voidaan ja kaa kolmenlaisiin alueisiin väestöntiheyden mu kaan:
• intermediate areas: made up of less densely-pop-ulated contiguous local units, each with a density of over 100 inhabitants per square km and with a total population of at least 50,000, or of units neighbouring a densely-populated area;
- välialueet: vähemmän tiheään asututtujen paikallisyksikköjen jatkumo, joissa jokaisessa yksikössä tiheys on yli 100 asukasta/km2 ja jonka kokonais
Unemployment in EU urban areas taken together averaged 10.1% in 1999, slightly above the EU average (9.2%).
Työttömyys EU:n kaupunkialueilla oli vuonna 1999 keskimäärn 10,1 %, hieman yli EU-keskiarvon, joka oli 9,2 %.
Long-term and youth unemployment were also higher than in the rest of the Union, though the rates vary considerably between Member States and seem to be affected more by national factors than by factors general to cities across the EU (see Tables A.8-A. 10).
Pltkäalkais- ja nuorisotyöttömyysasteet myös olivat keskimääräistä korkeammat, vaikkakin lukemat vaihtelevat huomattavasti jäsenmaiden välillä ja niihin vaikuttaa enemmän maiden väliset erot kuin kaupunkikehitykseen yleisesti liittyvät tekijät (ks. taulukot A.8-A.10).
• rural areas: made up of sparsely populated local units located outside urban or intermediate areas.
väestömäärä on vähintään 50 000 asukasta; tai ti heään asuttujen seutujen lähialueet
The Urban Audit was carried out between 1998 and 2000 with the aim of measuring the quality of life in towns and cities in the Union.
- maaseutualueet, harvaan asutut paikallisyksiköt kaupunki- ja keskusalueiden ulkopuolella.
The pilot phase, which is the basis of the data cited in the text, covered a small sample of 58 urban centres, so the results need to be interpreted with care.
On huomattava, että harvaan asutut, mutta kaupunkitai välialueen ympärillä olevat alueet lasketaan maaseutuun, mutta kahden em. ryhmän välissä olevat alueet luetaan välialueeseen.
Many European cites have serious problems of poverty and social exclusion in particular districts.
Useilla Euroopan kaupungeilla on valkeita köyhyyteen ja yhteiskunnalliseen syrjäytymiseen liittyviä ongelmia tietyillä alueilla.
According to the Urban Audit, in cities like Hamburg, Toulouse, Naples, Genoa, Glasgow or Edinburgh, unemployment rates can vary significantly between districts, being up to 10 times higher in the worst affected parts than in the least affected.
Urban Audit-ohjelman mu kaan esimerkiksi Hampurissa, Toulosessa, Napolissa, Genevessä, Glasgowssa ja Edinburghissa työttömyysaste vaihtelee huomattavasti kaupunginosien välillä ollen jopa 10 kertaa korkeampi pahimmin kehittyneillä alueilla kuin parhaimmilla alueilla.
The same is true of dependency rates.
Sama pätee riippuvuusasteeseen.
Rural areas in Denmark, France, Ireland, Finland and Sweden, growth is below that elsewhere and, in Portugal, population is declining.
Pilottiajanjaksolla kerättiin tietoa 58 kaupunkikeskuksesta, joten tuloksiin tulee si ten suhtautua varauksellisesti.
Except in Portugal, the population in rural areas is increasing in all Member States, though at differing rates (see Graph A.8 and Table A. 11):
Yli kaksi kolmesta asukkaasta eteläisessä Euroopassa ja irlannissa asuu maaseutualueilla kun suhde on Ve Belgiassa, Yhdistyneissä Kuningaskunnissa, Saksassa ja Italiassa (ks. kuvio A.8 ja taulukko A. 11 ).
Over the period 1995 to 1999, the growth of employment in rural areas (1.0% a year) in the Union was higher than the overall rate (0.8% a year).
Vuosien 1995-1999 välillä oli EU:n maaseutualueiden työllisyyden kasvu (1,0 % vuodessa) korkeampi kuin EU:n kokonaistyöllisyyden kasvu (0,8 %).
The rural character of a region is, therefore, not an obstacle to job creation.
Maaseutumaisuus ei siten sinällään ole este työpaikkojen syntymiselle.
On the contrary, an attractive natural and cultural environment, with lower levels of congestion, can be an important factor in encouraging business investment.
Päinvastoin, miellyttävä luonto- ja kulttuuriympäristö ja vähäiset tungostumisongelmat voivat olla houkuttimia alueen yritysinvestoinneille.
• in Belgium, Germany, Greece and Spain, growth is well above the national average;
Belgiassa, Saksassa, Kreikasssa ja Espanjassa kasvu on yli kansallisen keskiarvon
At the sectoral level, while rural areas have suffered large scale job losses in agriculture, they have also experienced job gains in industry - except in Germany and Austria - and, above all, in services, which have more than compensated for these.
Sektorikohtaisesti tarkasteltuna maaseutualueet ovat kärsineet suuresti maatalouden työpaikkojen vä henemisestä, mutta ovat samalla lisänneet teollisia työpaikkoja - paitsi Saksassa ja Itävallassa - ja en nenkaikkea palvelualan työpalkkoja, jotka ovat kor vanneet työpalkkamenetykslä.
in Italy, the UK and Austria, the rate is similar to that in other areas;
Maaseudun taloudelliset ja sosiaaliset piirteet vaihtelevat suuresti EU:ssa sekä myös jäsenmaiden sisällä.
The economic and social features of rural areas vary significantly across the Union as well as within individual Member States. Three kinds of area can be distinguished in terms of their links with the rest of the national and international economy and their remoteness from major centres of activity:
1.3 Alueellinen koheesio: kohti tasapainoisempaa kehitystä suhteessa niiden kansalliseen ja kansainväliseen ta louteen sekä syrjäisyyteen talouskesklttymistä: keskiarvon yläpuolella - ks. kartta A. 10 ja taulukko A.12).
In particular, their level of GDP per head (15% above the average of the enlarged EU of 27 countries) is similar to that of non-border regions (17% above the enlarged EU average - see Map A. 10 and Table A. 12).
EU:n ulkorajoilla sijaitsevat alueet ovat kuitenkin vai keammassa tilanteessa - lukuunottamatta alueita jotka sijaitsevat hakijamaiden naapurissa.
While those with borders with third countries have a level of GDP of 5% below the (enlarged) EU average, those bordering the candidate countries have a level which is 15% above the new average of 27 countries.
Kun kolmansien maiden rajanaapuri-alueiden BKT-taso on 5 % keskiarvon alapuolella (27 tutklmusmaata), on se hakijamaiden raja-alueilla 15 % keskiarvon yläpuolella.
Nevertheless, some of these regions might well face temporary difficulties after enlargement.
Nämäkin raja-alueet voivat kuitenkin kohdata uuden laisia ongelmia laajentumisen seurauksena.
rural areas which are integrated into the overall economy and which are characterised by economic and population growth.
Maaseutualueet, jotka ovat Integroituneet ympäröivään talouteen ja joiden väestö ja talous kas vaa.
These are often close to urban centres and have, in general, above average income per head.
Nämä ovat usein lähellä keskuksia ja alueella asuvien tulotason yleensä ylittää keskimääräisen tulotason.
Jobs are predominantly in industry and services rather than agriculture.
Työpaikat ovat useammin teollisuudessa ja palveluissa kuin maataloudessa.
In some cases, such areas are at risk of becoming purely residential areas for people working elsewhere, posing a threat to their traditional environment and their social and cultural heritage; others, however, are developing independently;
Joissain tapauksissa on vaarana että alueet jäävät pelkästään asumlsalueiksi Ihmisille jotka käyvät muualla töissä, mikä on uhka perinteisen ympäristön sekä sosiaalisen ja kulttuurisen perinteen säilymiselle. Toiset alueet kehittyvät itsenäisesti;
• intermediate rural areas, often some distance away from urban centres, but with good links to these and a reasonable level of infrastructure.
Erot ovat suuremmat hakijamaiden puolella, jossa BKT/asukas on vain 53 % keskimääräisestä tasosta, mikä on vähemmän kuin puolet niiden nykyisten EU-naapurialueiden tasosta.
In many such areas, agriculture continues to play a significant role, though they tend to be experiencing increasing economic diversity and growing activity in, for example, food processing as well as services.
Kuitenkin hakijamaiden läntiset alueet ovat paremmassa asemassa kuin itärajoilla sijaitsevat alueet, joiden keskimääräinen BKT/asukas on vain 37 % 27 maan keskiarvosta.
In a number of Member States, large farms are situated in these areas;
Maantieteelliset erityisalueet
There are much more significant differences between the regions of the present EU bordering the candidate countries and the neighbouring ones in the candidate countries themselves.
Välisalueet, jotka sijaitsevat edellisiä alueita kauempana keskuksista, mutta joista on suhteellisen hyvät yhteydet keskuksiin sekä kohtuullisen hyvä infrastruktuuri.
In the latter, GDP per head is only 53% of the (enlarged) EU average, ie much less than half the level in neighbouring regions in the present EU.
Maataloudella on yhä suuri merkitys useilla näistä alueista, vaikkakin niiden talous kehitys monipuolistuu ja esimerkiksi ruuan jatkojalostus ja palvelut lisääntyvät.