natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This, of course, is not new, but the increasing importance of knowledge (as compared with natural resources, physical capital and labour supply) in determining economic performance puts technology and innovation high on the regional development agenda.
Tämä ei ole uutta, mutta tiedon ja osaamisen painottaminen (luonnon resurssien, fyysisen pää oman ja työvoiman tarjonnan sijasta) taloudellisen suorituskyvyn määräävänä tekijänä asettaa teknologian ja innovaatiot tärkeälle sijalle alueellisessa Kehittämisessä. tämisessä.
In the EU today, the capacity to innovate varies significantly from one region to another, both in quantitative and qualitative terms.
Tämän päivän EU:ssa innovaatiokapasiteetti vaih telee alueelta toiselle, sekä määrällisesti että laadullisesti.
To give an insight into these variations, the Commission presented in September 200021 a first outline of a European innovation scoreboard, which indicates the extent of disparities in this area across the EU.
Antaakseen näkökulmaa tähän kehitykseen komissio esitti syyskuussa 200021 ensimmäisen luonnoksen Euroopan innovaatioiden pisteytykseksi, joka osoittaa alueellisten erojen suuruutta tällä alueella EU:ssa.
Certain Member States, particularly the Nordic ones, scored quite highly, sometimes even higher than the US.
Jotkut jäsenmaat, erityisesti Pohjoismaat, sijoittuvat listauksessa kor keammalle kuin USA.
In terms of the number of indicators with values significantly above the EU average, Sweden had the highest score (with 12 out the 16 indicators, 20% or more above average), followed by Finland (8), Denmark and Germany (both 7).
Ruotsi sijoittuu korkeimmalle listalla, jossa on laskettu erilaisia innovaatioihin liittyviä indikaattoreita (12 indikaattoria 16:sta, 20 % yli EU-kesklarvon), seuraavaksi tulevat Suomi (8) ja Saksa sekä Tanska (molemmissa 7).
The Lisbon European Council reiterated the importance of research and development, and innovation, for economic growth, employment creation and social cohesion.
Seuraavassa tarkastellaan kansallisia tiede- ja teknologiajärjestelmiä sekä sitä miten innovaatiokapasiteetti vaihtelee EU-malden välillä.
The following examines, first, the structure of national scientific and technological systems and,
Euroopan Neuvoston kokous Lissabonissa toisti useaan kertaan tutkimuksen ja kehittämisen sekä innovaatioiden merkitystä talouskehitykselle, työllisyyden luomiselle ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiselle.
1.4 Factors determining real convergence second, how the capacity for innovation varies across the EU.
Kokouksessa korostettiin tarvetta luoda Euroopan tutkimus- ja innovaatio alue ja pyytää Komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään toimenpiteisiin, jotta tavoitteet, joita on asetettu Komission tiedonannossa 'kohti Euroopan tutkimusaluetta' voitaisiin ryhtyä toteuttamaan.
Though converging, significant differences remain at the national level...
Yhdentymistä tapahtuu mutta kansalliset erot merkittäviä...
capacity of businesses to absorb new technology and know-how developed elsewhere; the capability of the work force to use this technology and adapt to new techniques; the entrepreneurial spirit to seek out new market opportunities and the availability of risk capital for innovation (see Table A.21).
Euroopan Neuvosto on korostanut innovaatioiden tärkeyttä, ja pitänyt muun muassa haastavana ohjelmaa jolla edistetään innovaatioita ja taloudellista uudistusta. Komission tiedonanto 'Innovaatiopolitiikka osaamispainotteisessa taloudessa'20sisäl tää laajan poliittisen ohjeiston innovaatioiden edistämiseksi EU:ssa.
Expenditure on research and technological development (RTD) relative to GDP has increased in recent years in the cohesion countries, but, Ireland apart, the rise has not been enough to close the gap with the rest of the Union significantly.
Menot tutkimus- ja teknologiseen kehittämistoimintaan suhteessa BKT:hen on kasvanut ko heesiomaissa, mutta Irlantia lukuunottamatta kasvu ei ole riittänyt kuromaan merkittävästi umpeen eroja muihin EU-maihln.
The technology gap between the cohesion countries and the four Member States where expenditure is highest (Germany, France, Sweden and Finland) has widened rather than narrowed (Table 5).
Teknologiakuilu ko heesiomaiden ja neljän eniten tutkimus- ja kehitystoimintaan panostavan maan (Saksa, Ranska, Suomi ja Ruotsi) on kasvanut pikemminkin kuin kaventunut (Taulukko 5).
suggest that since the beginning of the 1990s, the funds available for RTD have been reduced (applied research more so than science), competition for funds has increased and the demand for public RTD has fallen markedly.
Inhimillisten resurssien potentiaali tutkimus­ ja ke­hittämistoimintaan on suhteellisen voimakasta mo­nissa hakijamaissa, sillä TTK:lla oli merkittävä asema sosialistisissa maissa.
The human resource potential in RTD in many of the candidate countries is relatively strong, as a legacy of the major role accorded to RTD under the socialist system, which means that they are well placed to catch up with present EU Member States, so long as there is a fundamental restructuring of the RTD system (see Map A. 13).
Tämän vuoksi näi­den maiden on suhteellisen helppo saavuttaa EU­maiden taso, jos ne pystyvät uusintamaan pe­rusteellisesti TTK­järjestelmänsä (Kartta A. 13).
Business expenditure on RTD declined relative to overall expenditure in Portugal, Greece and Spain between 1995 and 1998, as it did in the EU as a whole, though it rose in the top four Member States, and even more so in Ireland.
Yritysten panostukset tutkimus­ ja kehittämistoi­mintaan vähenivät suhteessa kokonaismenoihin Portugalissa, Kreikassa ja Espanjassa vuosien 1995 ja 1998 välillä.
As a result, the gap in innovation between the former three cohesion countries and the latter five could widen further, which could, in turn, reduce the chances of their competitiveness in EU or world markets improving.
Näin tapahtui myös koko EU:ssa keskimäärin, vaikkakin neljässä kärkiryh­män maassa sekä erityisesti Irlannissa Investoinnit kasvoivat.
Government expenditure also fell in Greece and Spain, though this was in line with developments elsewhere in the Union, while it remained unchanged in Portugal.
Julkiset menot vähenivät myös Kreikassa ja Espan­jassa, kuten Unionissa keskimäärin, mutta säilyivät ennallaan Portugalissa.
The increase in overall expenditure in these three cohesion countries was, therefore, due to a rise in spending on higher education, which can be seen as a prerequisite for raising the skills of their labour force.
Menojen kasvu kolmessa koheesiomaassa on johtunut koulutuksen menojen kasvusta, minkä voidaan katsoa olevan edellytys niiden työvoiman osaamistason kehittämiselle.
The quality of human resources is the major factor behind the invention and diffusion of technology and it is a precondition for increasing the capacity of a given economy to absorb new innovations.
Inhimillisten resurssien laatu on tärkein tekijä tek­nologisten keksintöjen ja teknologian leviämisen kannalta ja se on edellytys innovaatioiden omaksu­miskyvyn kasvulle.
The difference in this respect between the most advanced countries in the EU and the cohesion countries has been reduced during the 1990s, but it remains the case that the former have around three times as many research staff in firms as the latter.
Tässä suhteessa erot ko­heesiomaiden ja muiden EU­jäsenmaiden välillä ovat kavenneet, mutta viimeksimainituissa on kui­tenkin 3 kertaa enemmän tutkimushenkilöstöä yri­tyksissä kuin koheesiomaissa.
The significant gap in RTD expenditure which exists between the cohesion countries and other Member States, especially in terms of business spending, in-
Kehittyneiden alueiden yritykset voivat luottaa hyvin kohdennettuun julkiseen tukeen
Table 5 Expenditure on RTD in the cohesion countries and the rest of the EU, 1995-98 p
EU:n tutkimus­ ja kehittämisrahoituksen jakaminen el yk­sistään riitä vaan tarvitaan laajempia toimenpiteitä.
Gross expenditure on RTD/GDP t
T & K -toiminnan menot koheesiomaissa sekä muualla EU:ssa, 1995-98
Business expenditure on RTD/ gross expenditure on RTD
Yritysten T & K ­menot/T & K ­bruttomenot
Higher education in RTD/gross expenditure on RTD dicates a need for more encouragement for firms to undertake research activities and, accordingly, the adaptation of RTD policies to this end. This means taking a broader view than simply redistributing EU expenditure on RTD to these countries.
TTK:n osuus oli vuonna 1995 useimmissa haki­jamaissa samallatasolla kuin koheesiomaissa, mutta Slovakiassa, Slo­veniassa ja Tsekin tasa­vallassa sekä julkinen että yksityinen rahoitus oli lähempänä EU:n kes­kiarvoa.
Explanation of symbols: = stable, T rise TT large rise, 1 reduction, II large reduction
Symbolien merkitys: = tasapainossa , Τ nouseva, TT vahvasti nouseva, i vähenevä , 1¿ voimakkaasti vähenevä
1.4 Factors determining real convergence
Espanjassa yli 3A, TTK-rahoituksesta koh
Firms in the most developed regions can count on better-targeted public assistance schemes
Patenttihakemukset heijastavat eroja kansallisessa innovaatiojärjestelmässä distuu kolmelle alueelle ja 30 % pelkästään Madridiin. diin.
Technological capacity highly concentrated at the regional level...
...ja se vaikuttaa taloudellisten toimintojen innovatiivisuuteen
The regional distribution of innovative capacity in the EU reflects the structure of national scientific and technological systems, though regional differences within Member States serve to widen disparities even further.
Patenttihakemuksia on pitkään käytetty innovaatioaktiivisuuden, tutkimus- ja kehittämistoiminnan tulosten sekä tiede- ja tuotantosektoreiden yhteistoiminnan mittarina.
There is a strong concentration of RTD and innovation in the most advanced regions of the EU, the top ten regions (in Germany, the UK, France and Finland) accounting for around a third of all expenditure in the Union.
Koheesiomaissa patenttihakemuksia jätetään vähemmän kuin EU:ssa keskimäärin, vaikka erot ovat hieman kaventuneet 1990-luvulla.
At the same time, 17 of the 25 regions with the lowest RTD intensity (less than 25% of the EU average) are Objective 1 regions.
Patenttihakemuksia jätettiin Espanjassa, Kreikassa ja Portugalissa 20% EU:n keskiarvosta vuonna 1998; lukema oli kuitenkin vain 10 % vuonna 1989.
Similar disparities are evident for business expenditure, human resources and patent applications.
Koheesiomaiden tiede- ja teknologlajärjestelmiä ku vaa siten alhainen TTK-lntensilvisyys, julkisen sektorin yliedustus, yksityisen sektorin vähäinen osallistuminen rahoitukseen, heikot yhteydet yrityksiin ja teknologian leviämisen alhainen taso.
A third dimension of the 'technology gap' takes the form of differences across the Union in the quality and quantity of schemes for public assistance.
Yksityissektorin korkea TTK-toimintojen taso sekä yritysten ja tutkimustoiminnan yhteistyö ovat edellytys Innovaatioille ja taloudelliselle kasvulle.
In the case of public assistance for innovation, measured in terms of state aid to RTD in manufacturing, in the most developed Member States the amount provided over the period 1995 to 1997 was over 10 times larger relative to employment than in the lagging countries.
TTK-menot ovat suhteellisen korkeat lähes kaikilla 25:llä korkean teknologian työllisyyden huippualueista (12 % kokonaistyöllisyydestä).
In Denmark, Finland, France, Austria, Germany and the Benelux countries, the figure in each case was above the EU average, while in the cohesion countries, it was under 60% of the average.
Vastaavasti niillä 25 alueella, joilla TTK-menot ovat pienet, myös korkean teknologian työpaikkoja on vähän (4 % kokonaistyöllisyydestä).
In addition, in the latter a much smaller share of state aids is allocated to RTD than in other parts of the Union, even though their RTD and innovation needs are greater than elsewhere.
Yhteisön innovaatiotutkimuksen alustavien tulosten mukaan 25 menestyneintä aluetta ovat niitä, joilla Innovaatioiden määrä on suurin teollisuudessa ja joilla on paljon In novaatiota tuottavia yrityksiä sekä suurin tuotto In novatiivisista tuotteista. Suurin osa Kreikan, Espanjan ja Portugalin alueista kuuluu toiseen ääripäähän.
Patent activity reflects differences in national innovation systems
Ohjaavan, hallinnollisen ja institutionaalisen ympäristön merkitys
Interregional differences are particularly large in the cohesion countries. In Greece, for example, over half of RTD expenditure is incurred in Attiki (where Athens is located), which is also responsible for two-thirds of patent applications.
Nämä erot lisäävät ongelmia tukien jakamisessa, koska tukien tulisi vahvistaa olemassa olevia (julkisesti suuntautuneita) järjestelmiä, ja siten vain vahvistavat rakenteellisia ongelmia ja tekevät niistä jatkuvia.
In Spain, over three-quarters of business RTD is located in just three regions (30% in Madrid alone).
Tämän vuoksi aluepolitiikan tulisi keskittyä yritysten toimintaympäristön vahvistamiseen ja erityisesti yritysten ja tutkimustoiminnan yhteistyön edistämiseen.
... so affecting the innovative nature of economic activity
Teknologiakapasiteetti on alueellisesti keskittynyttä...
Patent applications have long been used as measures of innovative activity, the output of RTD and the extent of the links between the scientific system and the productive sector.
Rakenteelliset erot tieteessä ja teknologiassa eivät yksin selitä taantuneiden aluetalouksien rakenteen heikkouksia.
This indicator for the cohesion countries is well below the EU average, despite some convergence over the 1990s. Patent applications in Spain, Portugal and Greece amounted to 20% of the EU average in 1998 as against 10% in 1989 (Map 13).
Nykyisin vallitsee lisääntyvä yksimielisyys siitä, että yritysten epäonnistuminen innovatiivisuudessa ei johdu puutteista tiede- ja teknologiarakenteessa, vaan yritysten toimintaympäristön ohjauksen, hallinnon ja instituutioiden ongelmista.
In sum, therefore, the scientific and technological systems in cohesion countries are characterised by low RTD intensity, over-representation of the public sector, low involvement of the private sector, weak links with business and low levels of technology transfer.
Innovaatlokapasiteetin alueellinen jakauma EU:ssa heijastaa kansallisia tiede- ja teknologlajärjestelmiä, vaikka alueelliset erot jäsenvaltioiden sisällä ovat myös suuret.
High RTD intensity in the private sector and efficient links between the scientific sector and businesses are key to innovation and, in turn, economic growth.
Listan kymmenen edistyneintä aluetta (Saksassa, Yhdistyneissä kuningaskunnissa, Ranskassa ja Suomessa) kat toivat V3 kaikesta TTK-rahoituksesta.
In almost all the top 25 regions in terms of employment in high-tech sectors (over 12% of the total), RTD intensity is also relatively high.
Heikoimmin tässä suhteessa menestyneet alueet olivat useimmiten tavoite 1 -alueita (17 yhteensä 25 alueesta).
In the 25 regions with the lowest RTD intensity, employment in high-tech sectors (4% or less of the total) is very low.
Näiden TTK-intenslivIsyys oli 25 % EU-kesklarvosta.
Most regions in Greece, Spain and Portugal, on the other hand, are at the other extreme.
Samat erot näkyvät myös yritystoiminnan ku luissa, Inhimillisissä resursseissa sekä patenttihakemuksissa. kemuksissa.
The importance of the regulatory, organisational and institutional environment
Ongelma-aluelden yritysympäristö on tyypillisesti sekoitus rakenneongelmia.
Such differences give rise to problems as regards providing support since they suggest that injections of aid would bolster the existing (public-oriented) system, so perpetuating and even reinforcing the structural problems of the system itself.
Näitä voivat olla esimerkiksi elinvoimaisten yrityspalvelujen puuttuminen; heikosti kehittynyt rahoitussektori; vähäiset yhteydet julkisen ja yksityisen sektorin välillä; eri koistuminen perinteisille teollisille toimialoille, joi den innovaatioaktlivisuus on vähäistä; julkisen innovaatiotuen vähäisyys sekä huonosti pk-yrityksi-en tarpeisiin soplvattukiohjelmat.
In consequence, regional development policies should focus on strengthening the environment in which firms operate and, in particular, the link between the scientific system and business.
Aluepolitiikan tu lisi siten pyrkiä ensi sijassa edistämään uuden tyyppistä organisaatiokulttuuria ja Instituutioiden välistä yhteistyötä ja siten parantamaan taantuneiden alueiden yritysten 'rakenteellista' kilpailukykyä sekä ohjaamaan resursseja elinvoimaisille ja Innovatiivisille aloille entistä enemmän.
These structural differences in science and technology alone cannot explain the weakness of the
Esimerkiksi Kreikassa yli puolet maan TTK-menoista kohdistuu Attikin alueelle (jos-
1.4 Factors determining real convergence c£
.4 Todellista yhdentymistä määräävät tekijät
13 European patent applications, average 1997 to 1999
13 Eurooppalaiset patenttihakemukset, vuosien 1997-1999 keskiarvo
Number per million inhabitants
Määrä suhteessa asukaslukuun (milj.
Source: Eurostat j
Lähde: Eurostat
1.4 Factors determining real convergence percentage points faster than other sectors, in real terms, effectively driving economic growth in the
1.4 Todellista yhdentymistä määräävät tekijät
the so-called 'knowledge-based sectors' these have accounted for around a quarter of employment and for most of the growth in jobs in recent years.26
90 %:n vuonna 2003 ja sen kasvun oletetaan ole van 90 % ajanjaksolla 1999-200327.
Liberalisation of the market combined with increasingly rapid technological innovation is favouring competition in telecommunication provision, bringing down costs and enhancing the choice and quality of services in most parts of the EU.
Informaatio- ja kommunikaatioteknologia (IKT) on tietoyhteiskunnan perusta. Se mahdollistaa lisääntyvän tiedon varastoinnin, prosessoinnin ja kierrättämisen nopeasti ja halvalla.
The price of accessing Internet has dropped sharply in the recent past, though price remains a barrier to more widespread use in some countries.
Lisäksi se on yhä tärkeämpi ta loudellisten voittojen tuottamisessa.
In view of this, a primary aim of regional policy should be to help develop new forms of organisation and institutional cooperation, and so improve the 'structural' competitiveness of firms located in lagging regions, and encourage resources to be shifted into more dynamic and innovative areas of economic activity.
Komission aloite 'eEurooppa, informaatioyhteiskunta kaikille' joka hyväksyttiin Euroopan Neuvoston Lissabonin kokouksessa maaliskuussa 2000 tähtää digitaaliteknologian käyttöasteen nostamiseen ja siihen, että kaikilla on samanlaiset mahdollisuudet teknologian käyttöön.
Electronic commerce (e-commerce) is expanding rapidly, forcing firms to rethink their business processes and creating, at the same time, new forms of organisation, including new types of market and different kinds of business relationships.
Keskimäärin EU-maat käyttävät informaatio- ja kommunikaatioteknologiaan 6 % BKT:stä (Ks. kuvio A.23). Informaatio-ja kommunlkaatlotoimlala kasvaa 5 % nopeammin kuin muut toimialat EU:ssa23.
Internet-based business to business (B2B) e-commerce, the main component, estimated at 80% of the total now and 90% by 2003, is developing fast and it is estimated that it will increase by over 90% a year over the period 1999-2003.27
Kokonaisuudessa toimialan kasvu oli 4 % vuonna 199724 ja on arvioitu että joka neljäs työpaikka on tällä toimialalla25. Jos käsitettä laajennetaan kattamaan koko 'osaamis-perustelsta' sektoria, on työllisyyden kasvu ollut näillä toimialoilla neljännes koko työllisyyden kasvusta ja eniten työpaikkoja on syntynyt näille toimialoille26.
Information and communication technology (ICT) is at the base of the knowledge economy.
den siirtymiseksi informaatioyhteiskuntaan sekä niiden innovaatlokapasiteetin ja kilpailukyvyn mittaamiseksi.
This makes it possible to store, process and circulate a growing amount of data rapidly and inexpensively and is an increasingly important source of productivity gains.
Ero koheesiomaiden ja muiden jäsenmaiden välillä on pieni ja kapenemassa -tletotekniikkakustannukset vuosina 1991-1999 kasvoivat suhteellisesti eniten Kreikassa ja Italiassa.
The transition towards the information society, however, is not just about technology.
Vaikka informaatioteknologian omaksuminen on ehdottoman tärkeä osa informaatioyhteiskuntaan siirtymisessä, se ei kuitenkaan ole ainoa tekijä.
The change involved is potentially the most far-reaching since the Industrial Revolution and deeply affects the organisation of both the economy and society. Managing this change is one of the main challenges facing the Union today.
Koulutuksen tarjoaminen, julkisen sektorin rooli In formaatioyhteiskunnan edistäjänä sekä yritysten organisatoriset ja taloudelliset mahdollisuudet ovat myös tärkeitä.
The use of e-commerce technologies in B2B relationships can increase efficiency through reducing and rationalising business processes.
Markkinoiden vapautuminen ja samanaikainen no pea teknologian innovaatio suosii kilpailua telekommunikaation tarjonnassa.
The effects are already apparent in product design (shortening the design process and increasing customisation possibilities and the standardisation of parts), and production and logistics (lower inventory costs, faster production, lower supply costs).
Se merkitsee myös hintojen laskua, valinnan mahdollisuutta sekä parempilaatuisia palveluita suurimmassa osassa EU:ta.
The spread of B2B relationships in the US is estimated to have the potential for reducing business costs by between 13% and 23%.28 While the e-commerce market is less developed in the EU, a reduction in operating costs averaging 18% and in the cost of sales of 15% is expected (see Graph A.24).
Internetin saavutettavuuden hinta on pudonnut merkittävästi viime vuosina, vaikkakin kustannukset ovat este joissakin maissa sen laajemmalle käytölle.
How regions adopt and master ICTs is key to their economic performance
Telekommunikaation alueelliset erot kaventuvat
On average, EU countries spend an estimated 6% of GDP on ICT (see Graph A.23).
Internettün perustuva yritysten välisen kaupan (ns.
Information and communication industries are growing by more than 5
Keskimäärin 92 %:ssa EU-talouksia on puhelin, mutta määrä vaihtelee Portugalin 69 %:sta Ruotsiin 97 %:in30.
ICT penetration, defined as the value of ICT expenditure29as a share of GDP, is an important
Vaikka Suomessa kiinteitä puhelimia on
1.4 Factors determining real convergence average, though in both Slovenia and, to a lesser ex- tent, Estonia, the number is higher.31
1.4 Todellista yhdentymistä määräävät tekijät matkapuhelimet, joissa on sekä suurempi verk­konopeus ja ISDN ja xDSL palvelut ja sekä kaapeli­ja digitaalitelevisiot.
Mobile phones and cable may provide alternative access to Internet...
Erot alueiden välillä ovat kuitenkin suuret ­ yli 15 % Ranskan, Saksan ja Italian alueilla.
The difference in terms of this measure between cohesion countries and other EU Member States is small and tending to narrow-the highest rate of growth in expenditure over the period 1991 to 1999 occurred in Greece, together with Italy.
Hakijamaissa puhelinten määrä 100 asukasta kohti on vähemmän kuin puolet EU­keskiarvosta, mutta Sloveniassa ja Virossa määrä on korkeampi31.
In absolute terms, however, given their low level of GDP, cohesion countries will have to invest relatively large amounts in ICT in the future in order to catch up.
Matkapuhelimet ja puhelinkaapelit voivat tarjota mahdollisuuden internet-yhteyteen...
Though variations exist in the penetration of mobile telephones across the EU, differences do not reflect relative levels of prosperity.
Erot eri jäsenmaiden välillä kotitietokoneiden käytös­sä ja internetin käytössä ovat suuret (kaavio 15).
All the Nordic countries have a relatively high rate of penetration as does Italy, but in Greece, Spain, and Portugal, the rate is also around the EU average or above.
Ranskaa lukuunottamatta pohjois­ etelä ero on selkeä internetin käytössä. Kreikassa, Espanjassa ja Portu­galissa taso on puolet EU­keskiarvosta, joka on 12%, kun taas Pohjoismaissa se on yli 20 % (Ruotsissa 51 %).