natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I = NACE & i = A agriculture etc., J = occupation & j = 6 skilled agricultural and fishery workers etc., K = employment status & k = 1 self-employed etc.); nijk the number of reported cases with values I = ‘i’, J = ‘j’ & K = ‘k’; Nijk the total number of accidents at work > 3 days’ absence with values I = ‘i’, J = ‘j’ & K = ‘k’ occurred in the MS during the reference year; (respectively ni & nij and Ni & Nij when reporting levels are only available according to 1 or 2 variables, I or I & J); N the total number of accidents at work > 3 days’ absence occurred in the MS during the reference year; Nijk = nijk / Rijk
I = NACE & i = A maatalous jne., J = ammatti, j = 6, maanviljelijät, metsätyöntekijät ym., K = työllisyysasema ja k = 1, itsenäinen ammatinharjoittaja jne.). nijk on niiden ilmoitettujen tapausten määrä, joissa I = ‘i’, J = ‘j’ & K = ‘k’. Nijk on niiden jäsenvaltiossa viitevuonna tapahtuneiden yli kolmen päivän poissaoloon johtaneiden työtapaturmien kokonaismäärä, joissa I = ‘i’, J = ‘j’ & K = ‘k’. (vastaavasti ni ja nij sekä Ni ja Nij, kun raportointitasot ovat saatavilla vain yhden tai kahden muuttujan osalta, eli, I tai I ja J);
If we define for these MS the weights :
Wijk = 1 / Rijk ja vastaavasti Wi, Wj, Wk, Wij ja Wjk
Wijk = 1 / Rijk similarly Wi, Wj, Wk, Wij & Wjk (for example in UK for NACE A = agriculture in 1998, Wi = 1 / 28% = 1 / 0.28 = 3.571429); then :
(esim. Yhdistynyt kuningaskunta, NACE A = maatalous vuonna 1998, Wi = 1 / 28 % = 1 / 0,28 = 3,571429); niin:
N = Σijk Nijk = Σijk nijk X Wi formula 5 for 1 reporting levels’ variable
N = Σijk Nijk = Σijk nijk X Wi kaava 5 yhdelle raportointitasomuuttujalle
2 variables I & J : Nijk = nijk X Wij N = Σijk Nijk = Σijk nijk X Wij formula 5 for 2 reporting levels’ variables
N = Σijk Nijk = Σijk nijk X Wij kaava 5 kahdelle raportointitasomuuttujalle
(= Σij Wij Σk nijk = Σij nij X Wij = Σij Nij) ; formula 5 for 2 reporting levels’ variables = formula 4 same method.
(= Σij Wij Σk nijk = Σij nij X Wij = Σij Ni j); kaava 5 kahdelle raportointitasomuuttujalle = kaava 4 sama menetelmä
Consequently the “problem” of MS that register only partly the nonfatal accidents at work ( > 3 days’ absence) could be managed with the same methodology as for the use of samples, defining in that case the weights as the inverses of the reporting levels. This would provide MS with a more flexible case-by-case management of the reporting levels : possibility to use crossed reporting levels and then crossed weights according not only to NACE sections but also to ISCO, employment status, size of the local unit or any other variable;
Näin ollen niiden jäsenvaltioiden tietoihin, jotka kirjaavat vain osan muista kuin kuolemaan johtaneista työtapaturmista ( > kolmen päivän poissaolo), voidaan soveltaa samaa menetelmää kuin otosten yhteydessä määrittelemällä tällöin painot raportintasojen käänteisarvoiksi. Näin jäsenvaltiot voivat käsitellä raportointitasoja joustavammin tapauskohtaisesti: on mahdollista käyttää ristiintaulukoinnilla saatuja raportointitasoja ja tämän jälkeen painoja, jotka on ristiintaulukoitu paitsi NACE:n luokkien myös ISCO:n, työllisyysaseman, paikallisyksikön koon tai minkä tahansa muun muuttujan suhteen.
Broader extension of the weights to all MS :
v. Painojen yleisempi laajentaminen kaikkiin jäsenvaltioihin
It is proposed to include a weight for each case of accident at work in all ESAW Phase III datafiles submitted by the MS. The weights will be ≠ 1 when using samples for the Phase III codification, when reporting levels < 100% or to solve some issues about coverage or type of accidents, etc. . When various situations are cumulated (reporting level < 100% + sample + etc.), the MS should provide for each case (accident) in the data only 1 weight cumulating all the effects. ForMS for which no weighting is necessary, all weights will be = 1 in the datafile. It will be also the same for all fatal accidents of all MS. Consequently the new variable “weight” will be a compulsory variable (the default value being 1).
Paino on ≠ 1, kun vaiheen III koodaamiseen käytetään otantaa, kun raportointitaso < 100% tai kun pyritään ratkaisemaan kattavuuteen tai tapaturmatyyppeihin liittyviä tiettyjä ongelmia jne. Kun useat eri tekijät yhdistyvät (raportointitaso < 100 %, otanta jne.), jäsenvaltion olisi toimitettava kutakin tietoihin sisältyvää tapausta (tapaturmaa) kohden vain yksi paino, johon kaikki tekijät sisältyvät. Niille jäsenvaltioille, joissa painoja ei tarvita, kaikki tiedoston painot = 1. Sama koskee kaikkien jäsenvaltioiden kaikkia kuolemaan johtaneita työtapaturmia. Tämän vuoksi otetaan käyttöön uusi pakollinen muuttuja "paino" (jonka oletusarvo on 1).
APPENDIX F: METHODOLOGY FOR COMMUTING ACCIDENTS
LIITE F: TYÖMATKAONNETTOMUUKSIA KOSKEVAT MENETELMÄT
Appendix F: Methodology for commuting accidents
Liite F: Työmatkaonnettomuuksia koskevat menetelmät
A Sub-project on commuting accidents is included in the project on European Statistics on Accidents at Work (ESAW), from 1996 reference year onwards.
Viitevuodesta 1996 alkaen Euroopan työtapaturmatilastoihin (ESAW) on sisältynyt työmatkaonnettomuuksia koskeva osahanke.
The objective is to cover more fully the field of accidents relating to work and to meet the demand for the development of harmonised data expressed in the Communication from the Commission, COM(97) 178 final of 14 May 1997, and the European Parliament and Council Decision concerning a
Tavoitteena on hankkia entistä kattavammat tiedot tapaturmista, jotka tapahtuvat työhön liittyvillä aloilla, ja samalla täyttää yhdenmukaisten tietojen tarve, joka on ilmaistu komission 14. toukokuuta 1997 antamassa tiedonannossa (KOM(97) 178 lopullinen) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä
In order to promote the development of this Sub-project and given the similarity of the subject and the reporting systems, a similar Methodology is used for commuting accidents as that for accidents at work in the ESAW project.
Koska hankkeiden aiheet ja raportointijärjestelmät muistuttavat toisiaan, työmatkaonnettomuuksiin sovelletaan samankaltaisia menetelmiä kuin ESAW-hankkeessa työtapaturmiin. Näin tuetaan myös kyseisen osahankkeen kehitystä.
Only 9 Member States (Belgium, Germany, Spain, France, Italy, Luxembourg, Austria, Finland and Sweden), in which this information is available, have sent data to Eurostat on commuting accidents for the period 1996-1998.
Eurostatiin on toimitettu työmatkaonnettomuuksia koskevat tiedot viitevuodelta vuosilta 1996–1998 ainoastaan niistä yhdeksästä jäsenvaltioista (Belgia, Saksa, Ranska, Espanja, Italia, Luxemburg, Itävalta, Suomi ja Ruotsi), joissa ne ovat olleet saatavilla.
Portugal and Greece will also provide data in future.
Portugali ja Kreikka toimittavat nämä tiedot vastaisuudessa.
This journey can include normal activities on the way to or from work, like for example picking one’s children up from school.
Matkaan voi sisältyä tavanomaisia työmatkalla tehtäviä toimia, esim. lasten hakeminen koulusta.
The variables considered are the same as for accidents at work in the ESAW Project for accidents at work (Phase I to III) presented earlier in this publication.
Käsiteltävät muuttujat ovat samoja kuin aiemmin tässä julkaisussa esitellyt, työtapaturmia koskevat ESAW-hankkeen (vaiheet I–III) muuttujat.
As for the accidents at work, some additional information are necessary to allow an accurate use of the data in Eurostat and a good validity and quality of the statistics.
Kuten työtapaturmista, Eurostat tarvitsee joitakin lisätietoja myös työmatkaonnettomuuksista, jotta saatuja tietoja voitaisiin käyttää tarkasti ja jotta laadittavat tilastot olisivat päteviä ja hyvälaatuisia.
26 ) Decision 99/372/EC of the European Parliament and Council, OJ L46, 20.02.99
26 ) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 99/372/EY, EYVL L 46, 20.2.1999.
APPENDIX G: REFERENCES
LIITE G: VIITTEET
Appendix G: References
Liite G: Viitteet
NACE-Rev1: Council Regulation (EEC) N° 3037/90 of 9.10.90 on the statistical classification of economic activities in the European Community – OJ L 293 of 24.10.90, amended by the Commission Regulation (EEC) N° 761/93 of 24.03.93 - OJ L 83 of 3.04.93.
NACE-Rev1: Euroopan yhteisön tilastollisesta toimialaluokituksesta 9. lokakuuta 1990 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 3037/90, EYVL 293, 24.10.1990. Asetusta on muutettu 24. maaliskuuta 1993 annetulla komission asetuksella (ETY) N:o 761/93, EYVL L 83, 3.4.1993.
ILO Resolution of 1998 concerning “Statistics of Occupational Injuries: resulting from Occupational Accidents” Adopted by the Sixteenth International Conference of Labour Statisticians, Geneva, 6-15 October 1998.
Kuudennentoista työvoimatilastoja käsittelevän kansainvälisen konferenssin hyväksymä ILO:n päätöslauselma vuodelta 1998 "Statistics of Occupational Injuries: resulting from Occupational Accidents", Geneve 6.-15. lokakuuta 1998.
“European statistics on accidents at work – Methods and definitions – 1998 Edition” – Theme 3 Population and social conditions – Eurostat / Catalogue number CA-19-98-908-EN-S.
" Euroopan työtapaturmatilastot – Menetelmät – Painos 1998" – Aiheet 3 Väestö ja elinolot – Eurostat / luettelonumero CA-19-98-908-FI-S.
“European codification system of the causes and circumstances of accidents at work” – DG Employment and social affairs – Eurostat – Eurogip / Catalogue number CE-25-99-843-EN-C.
"Eurooppalainen järjestelmä Euroopassa tapahtuvien työtapaturmien syiden ja olosuhteiden kirjaamiseksi" – Työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosasto – Eurostat – Eurogip / luettelonumero CE-25-99-843-FI-C.
APPENDIX H: NATIONAL ESAW DATA PROVIDERS
LIITE H: KANSALLISTEN ESAW-TIETOJEN TOIMITTAJAT
Appendix H: National ESAW data providers
Liite H: Kansallisten ESAW-tietojen toimittajat
In this last case an “*” indicates what is the Institution actually elaborating the main part of the national data.
Tällöin * osoittaa laitoksen, joka laatii pääosan kansallisista tiedoista.
A - Austria
A – Itävalta
S - Sweden
S – Ruotsi
UK - United Kingdom
UK – Yhdistynyt kuningaskunta
NO - Norway
N – Norja
- In brief -
- Tiivistetty esitys-
The social situation in the European Union 2002
Sosiaalinen tilanne Euroopan unionissa 2002
– In Brief –
– Tiivistetty esitys –
In Brief The social situation in the European Union 2002
Tiivistetty esitys Sosiaalinen tila Euroopan unionissa 2002
Key social developments
Tärkeimmät yhteiskunnalliset kehitysaskelet
Trends in social protection expenditure and welfare
Sosiaalisen suojelun kustannusten ja hyvinvointipalveluiden suuntaukset10
The challenge of mobility and migration
Liikkuvuuden ja siirtolaisuuden asettamat haasteet
3.1 Mobility of EUcitizens3.2 Immigration from third countries
3.1 EU:n kansalaisten liikkuvuus3.2 Siirtolaisuus EU:n ulkopuolisista valtioista
Ageing of the population Migration and asylum Education outcomes Lifelong learning Employment Employment of older workers Unemployment Youth unemployment Long-term unemployment Social protection expenditure Old age benefits Income distribution and regional cohesion Low income households Jobless households and low wages Women in decision making Female employment Earnings of men and women Life and health expectancies Accidents and work-related health problems
Väestön ikääntyminen Muuttoliike ja turvapaikanhaku Koulutustaso Elinikäinen oppiminen Työllisyys Iäkkäiden työntekijöiden työllisyys Työttömyys Nuorisotyöttömyys Pitkäaikaistyöttömyys Sosiaalisen suojelun menot Vanhuusetuudet Tulonjako ja alueellinen yhteenkuuluvuus Pienituloiset kotitaloudet Työttömät kotitaloudet ja pienet tulot Naisten osallistuminen päätöksentekoon Naisten työllisyys Miesten ja naisten ansiotulot Elinajanodotteet ja terveen elinajan odotteet Tapaturmat ja työhön liittyvät terveysongelmat
Key social indicators per Member State Eurostat Datashops
Sosiaaliset avainindikaattorit jäsenvaltioittain Eurostat Data Shop -verkosto
Since the Lisbon summit, attention to social policy andits interplay with employmentand economic policieshas been greatly heightened in the EU policy debate.
Lissabonissa pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen jälkeen EU:n poliittisessa keskustelussa on ryhdytty kiinnittämään paljon enemmän huomiota sosiaalipolitiikkaanja sen vuorovaikutukseen työllisyys- ja talouspolitiikankanssa.
Inthe light ofthe European Social Agenda and the newprocesses on social inclusion and pensions, the periodicmonitoring of the social situation in Europe offered bythis publication takes on new importance.
Kun otetaan huomioon Euroopan sosiaalinen toimintaohjelma sekä sosiaalista osallisuutta ja eläkkeitäkoskevatuudetprosessit, tämän raportin tarjoama Euroopan sosiaalisen tilanteen säännöllinen seuranta saauutta merkitystä.
This publication serves as an executive summary ofthemain Report.
Tämä julkaisu on varsinaisen raportin tiivistetty esitys.
It is divided into 3 chapters.
Seon jaettu kolmeen lukuun.
The first chapter provides an overview of the main social trends backed by the latestfacts and figures at European level.The second chapter presents a brief analysis of trends insocial protection expenditure over the lastdecade.Finally, the third chapter takes a closer look atthisyear’s special theme ofgeographical mobility and, inparticular, howthe various types ofmobility rangingfrom commuting to migration, interact with the socialfabric of European society.
Toisessa luvussa analysoidaan sosiaalisensuojelun kustannuksia koskevia suuntauksia kymmenenviime vuoden aikana. Kolmannessa luvussa tarkastellaanlähemmin tämän vuoden erityisaihetta, maantieteellistäliikkuvuutta, ja erityisesti sitä, miten erilaisetliikkuvuus-tyypit(työmatkoista siirtolaisuuteen) muokkaavateurooppalaista yhteiskuntatyyppiä.
Demographic and social trends, globalisation, transformations in the information and communication areaand the resulting new economy are major driving forcesraising new challenges and opportunities. The purposeofthis reportis to shed lighton the resulting socialdevelopments and identify some implications for thekey policy domains.
Väestörakenteellisetja yhteiskunnallisetsuuntaukset,globalisaatio, muutokset tieto- ja viestintätekniikan alalla sekä näiden tuloksena syntyvä uudenlainen talouselämä ovat tärkeimpiä taustavoimia, jotka synnyttävät uusiahaasteita ja mahdollisuuksia.
By developing capabilities to betteranticipate and manage change, both the economy andsociety can respond to these challenges.
Tämän raportin tarkoituksena on valaista näistä johtuvaa yhteiskunnallista kehi-
Key social developments
TÄRKEIMMÄT YHTEISKUNNALLISET KEHITYSASKELET
1.1 Population Dynamics
Väestörakenteen muutokset
Population developments offer a good starting point fora portrait of the social situation.
Nämä suuntauksetovatnähtävissä kaikkialla unionissa,mutta niiden voimakkuus vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioiden välillä.
marriage until they want to have children or feel certainthattheir relationship will last.
Väestörakenteen kehitys on hyvä lähtökohta sosiaalisentilanteen tarkastelulle.
Europeans live longer lives…Life expectancy both at birthand at retirement age is expected to continue to grow.
Eurooppalaisetelävätpidempään.
Although these trends can be observed throughout the Union, the degree to which they assert themselves variessignificantly between Member States.
Elinajanodotteen sekäsyntyessä että eläkeiässä odotetaan edelleen nousevan.
But fertility levelsremain very low …Although fertility isno longer dropping to the extent it was a few years ago,fertility levels have remained very low and there is no indication that they will recover in the near future.
Tästä suotuisasta kehityksestä huolimatta työttömyysaste on edelleenliian korkea, ja huomattava osa EU:n väestöstä elää edelleen köyhyys- ja syrjäytymisriskissä. Sitä paitsi viimeaikainenvähemmän suotuisa talouskehitys tuo esiin lisähaasteitatällä alalla
Consequently the EU population is ageing…As the number of young entrants drops and the larger age cohortscome of age the labour force is greying.
Täten EU:n väestö vanhenee... Kun työmarkkinoille tulevien nuorten määrä vähenee ja suuremmat ikäryhmät alka-vatikääntyä, työvoima harmaantuu.
When the babyboomers begin to retire from around 2010 the labourforce is likely to shrink and the old age dependency ratiowill suddenly increase.
Kun suuretikäluokatalkavat jäädä eläkkeelle noin vuonna 2010, työvoima kutistuu ja vanhushuoltosuhde nousee yhtäkkisesti.
Today, elderly people represent16% ofthe total population, equivalentto about 1/4 ofthe working age population (15-64 year olds).
Tällä hetkellä ikääntyvien osuus on 16 prosenttia koko väestöstämikä vastaa noin 25 prosenttia työikäisestä väestöstä(15–64-vuotiaat).
By 2010,the latter ratio is expected to rise to 27%.
Vuoteen 2010 mennessä jälkimmäisenosuuden odotetaan nousevan 27 prosenttiin.
Meanwhile thenumber of 'very old' people aged 80 and over will increase by almost 50% over the next 15 years.
Samalla myös"erittäinvanhojen", vähintään80-vuotiaiden, määrälisääntyy lähes 50 prosenttia seuraavien 15 vuoden aikana.
In recentyears the living conditions of most EU citizenshave benefited from strong and sustained economicgrowth and improvements in the employment situation.In 2000, around 166 million people were in employmentin the Union, a rise of about 10 million since 1995, equalto an employment rate of 63.3%. Women have been themain component of employment growth.
Kun tarkastellaan lyhyesti niitä kolmea elinoloihin liittyvääavaintekijää, joilla on merkittävä asema kansalaisten jokapäiväisen elämän laadun kannalta (terveyttä, tuloja ja koulutusta), käy ilmi seuraavaa:
A brief look at three key aspects of living conditions whichplay an importantrole in the overall quality of citizen'severyday lives, - health, income and education - revealsthat:
Terveystilanne on kohenemassa, mutta siinä on edelleensuuria sosiaalisia eroja
The overall size and growth of the EU population is chan-ging.
EU:n väestön koko ja kasvu ovat muuttumassa.
After centuries of continuous expansion the end of European population growth is now in sight. The majority of EU regions are likely to see their populations stagnating or declining before 2015.
Vuosisatojakestäneen jatkuvan laajentumisen jälkeen Euroopan väestön kasvun loppu häämöttää.Suurimmassa osassa EU:nalueita väestön määrä pysyy samana tai laskee vuoteen2015 mennessä.
But, between countries,there will be large differences in the timing and intensityof these processes.
Maiden välillä on kuitenkin suuria eroavaisuuksia prosessien ajoituksessa ja intensiteetissä.
Health is improving butlarge social differences in healthstatus persist
Väestönkasvuun vaikuttavat sisäiset tekijät ovat ehtymässä,mutta kansainvälisen siirtolaisuuden merkitys väestönkasvuun vaikuttavana tekijänä on kasvanutnopeasti.
While the internal drivers of population growth are running outofsteam, international migration has rapidlygained importance as a factor in population growth - inthe last five years it hasconstituted 70% of the increase inthe EU population.
Viidenviime vuoden aikana sen osuus on ollut 70 prosenttia EU:nväestön lisääntymisestä.
This phenomenon hasacquired a newprominence with the prospect of an ageing and shrinkingworkforce.
Ilmiö on kohonnuttärkeään asemaan, kun työvoima ikääntyy ja kutistuu.
Europeans see their health as a crucial factor in their quality oflife (see Social Situation in the European Union,2001).
Eurooppalaisetpitävätterveyttään ratkaisevana tekijänäelämänlaatunsa kannalta (ks. Sosiaalinen tilanne Euroopanunionissa, 2001).
Studies on the social determinants ofhealthdemonstrate that education, income, quality employmentand decent housing have a positive correlation with goodhealth.
Tutkimuksetterveyteen vaikuttavistasosiaalisista tekijöistä osoittavat, että koulutus, tulotaso,laadukas työpaikka ja kunnollisetasumisolotkorreloivatpositiivisesti hyvän terveydentilan kanssa.
A number of studies point to large differences inhealth status between social groups and a widening gapin life expectancy between the richer and poorer members of society1.
Monissa tutkimuksissa on tuotu esiin suureteroavaisuudetsosiaaliryh-mien terveystilanteessa ja elinajanodotteen eron kasvaminen yhteiskunnan rikkaampien ja köyhimpien jäsentenvälillä1.
Meanwhile households are becoming smaller… When itcomes to changes in household and family patterns threetrends deserve to be mentioned.
EU:ssa noin 10 prosenttia aikuisista (vähintään 16-vuotiais-ta) pitää terveydentilaansa "huonona" tai "erittäin huono-na", 68 prosenttia "hyvänä"tai "erittäin hyvänä"ja loput22 prosenttia "kohtuullisena".
The proportion of households composed of two or more adults and dependentchildren is gradually declining: from 52% in 1988 to 46%in 2000.
Terveydentilaansa "(erit-täin) huonona" pitävien ryhmään kuuluvien osuus nouseeiän myötä: lähes joka neljäs ikääntyvä pitää terveydentilaansa tällaisena.
The number of people living alone is increasingand the average size ofhouseholds is getting smaller.While the share ofdependentchildren living in loneparent families (primarily with their mother) continues tobe relatively small it has increased significantly over thelast 15 years - in 1998, 13% of all dependent children wereliving with one parent compared with just 8%in 1983.The first phase of living as a couple increasingly takes theform of cohabitation, as young people tend to postpone
Naiset kaikissa ikäryhmissä pitävät miehiätodennäköisemmin terveydentilaansa "(erittäin) huono-na". Alimpaan tuloviidennekseen kuuluvatihmisetmyösilmoittavat huomattavasti todennäköisemmin terveydentilakseen huonon tai erittäin huonon (13 %) ylimpään tuloviidennekseen kuuluviin verrattuna (5 %).
EU-wide, around 10% of adults (aged 16 and over) perceive their health to be 'bad' or 'very bad'.
Sydän- ja verisuonitauditovatsekä naisten että miestentärkein kuolinsyy kaikkialla unionissa (Ranskaa lukuunottamatta).
68% feel thattheir health is 'good' or 'very good' while the remaining22% describe it as 'fair’.
Yksin elävien ihmisten määrä kasvaa,ja kotitalouksien keskimääräinen koko pienenee.
The proportion of persons in thecategory '(very) bad'increases with age: almostone infour elderly people described their health as such.
Yksinhuoltajaperheissä (pääasiassa yksinhuoltajaäitienkanssa) elävien huollettavien lasten osuus on suhteellisenpieni, mutta se on kohonnut merkittävästi 15:n viime vuoden aikana: vuonna 1998 13 prosenttia kaikista huollettavista lapsista eli yhden vanhemman kanssa, kun vuonna1983 osuus oli vain 8 prosenttia.
At allages, women are more likely than men to rate theirhealth as '(very) bad'.
Yhteiselämä aloitetaan yhäuseammin avoliitossa; nuoretlykkäävätnaimisiinmenoa,kunnes he hankkivat lapsia tai ovat varmoja suhteen kestävyydestä.
People in the lowest income quintile are also significantly more likely to report bad or verybad health (13%) than those in the highest (5%).
Vuoteen 1998 mennessä parisuhteessa elävistänuorista (alle 30-vuotiaista) 33 prosenttia eli avoliitossa.
Employment rate (15-64 age group) Year 2000
Työllisyysaste (15–64-vuotiaat) – vuosi 2000
Progression in education: the decrease in the share of low education (difference between the shares oflow education in the age groups 25-34 and 45-54), Year 2000
Edistys koulutustasonnostamisessa: alhaisestikoulutettujenosuuden väheneminen (ero alhaisesti koulutettujen osuuksissaikäryhmien 25–34 ja 45–54 välillä), vuosi 2000
Low education = less than Upper secondary = ISCED 02
Alhainen koulutus = alempi kuin keskiaste = ISCED 02
Source of data: Eurostat LFS2000 2000
Lähde:Eurostat, EU:n työvoimatutkimus 2000 e s
Source of data: Eurostat LFS2000 2000 o c i a l s it u at io n
Lähde:Eurostat, EU:n työvoimatutkimus 2000 i t y s
For both men and women, circulatory diseases are themajor cause ofdeath throughoutthe Union (except France).
Tulonjako: pienituloisten kotitalouksien tilanne ennallaan nuorten (15–34-vuotiaiden) ryhmässä mutta edustavat vainvähäistä osuutta 55-vuotiaiden ja sitä vanhempien ryhmässä.
External causes ofinjury and poisoning prevailamong the young (aged 15-34) but accountfor only asmall proportion ofthose aged 55 and over.
Syöpä on tärkein kuolinsyy 45–64-vuotiaiden ryhmässä,ja vähintään 75-vuotiaiden ryhmässä sydän- ja verisuonitautien osuus on yli puolet kaikista kuolemantapauksista.
For those aged 75 and over, circulatory diseasesaccount for around half of all deaths.
Koulutusmahdollisuudet ja koulutustasot ovat kohenemassa mutta eivät kaikkien osalta