natgillin/translations-raw huggingface dataset:
p Objective 3: Modernising systems of training and promoting employment. Measures financed by Objective 3 cover the whole Union except for the Objective 1 regions, where measures for training and employment are included in the catch-up programmes.
Maksimaalisten vaikutusten ja tulosten takaamiseksi 94 prosenttia kauden 2000–2006 rakennerahastovaroista keskitetään kolmeen ensisijaisiksi määriteltyyn tavoitteeseen: tavoite 1: kehityksessä jälkeenjääneiden alueiden kehityksen edistäminen tavoite 2: rakenteellisissa vaikeuksissa olevien teollisten, kalastuksesta riippuvaisten, maaseutu- tai kaupunkialueiden taloudellisen ja sosiaalisen uudelleenjärjestelyn tukeminen tavoite 3: koulutusjärjestelmien nykyaikaistaminen ja työllisyyden lisääminen; tavoite 3 kattaa koko unionin alueen lukuun ottamatta tavoite 1 -alueita, joilla koulutus- ja työllistämistoimenpiteet sisältyvät kehitysohjelmiin.
Community initiatives and innovative actions
Yhteisöaloitteet ja innovatiiviset toimet
Four Community initiatives are aimed at finding solutions to problems common to a number of or all Member States and regions: Interreg III for the development of crossborder, interregional and transnational cooperation; URBAN II to support innovative strategies in cities and urban neighbourhoods; Leader+ to promote rural
Neljän yhteisöaloitteen avulla pyritään löytämään ratkaisuja joillekin tai kaikille jäsenvaltioille ja alueille yhteisiin ongelmiin: Interreg III edistää rajatylittävää, valtioiden välistä ja alueiden välistä yhteistyötä; Urban II tukee innovatiivisia strategioita kaupunkien ja kriisilähiöiden elvyttämiseksi; Leader+ edistää maaseudun kehittämistä koskevia aloitteita; Equal torjuu syrjintää
Community initiatives in EU-15, 2000–06
Yhteisöaloitteet EU-15:ssä 2000–2006
(million EUR, commitments in 2004 prices)
(miljoonaa euroa, sitoumukset vuoden 2004 hintoina)
Austria Belgium Denmark France Finland Germany Greece Ireland Italy Luxembourg Netherlands Portugal Spain Sweden UK networks EU-15
Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta Verkot EU-15
A special fund, the Cohesion Fund, is designed to assist the least prosperous countries of the Union: the 10 new Member States as well as Ireland (until the end of 2003), Greece, Portugal and Spain.
Erityinen koheesiorahasto on perustettu tukemaan köyhimpiä jäsenvaltioita eli kymmentä uutta jäsenvaltiota sekä Kreikkaa, Espanjaa, Irlantia (vuoden 2003 loppuun asti) ja Portugalia.
At the beginning, the criterion is that the country’s gross national product (GNP) is no greater than 90 % of the average for the Union.
Tukikelpoisuuskriteerinä on aluksi se, että maan bruttokansantulo (BKTL) on korkeintaan 90 prosenttia unionin keskiarvosta.
The Cohesion Fund intervenes throughout the national territory to co-finance major projects involving the environment and trans-European transportation networks rather than programmes and thus makes it possible to avoid having the cost of these works disrupt budgetary efforts in the countries to satisfy the demands of economic and monetary union.
Koheesiorahastosta tuetaan näiden maiden kaikilla alueilla toteutettavia ympäristöön ja Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin liittyviä suurhankkeita eikä varsinaisia ohjelmia. Näin voidaan välttää se, että tällaisista hankkeista aiheutuvat kustannukset heikentävät maiden julkisen talouden ponnisteluja talous- ja rahaliiton vaatimusten täyttämiseksi.
Furthermore, it assists these countries to conform to European norms in these areas.
Lisäksi rahasto auttaa näitä maita mukautumaan yhteisön lainsäädäntöön kyseisillä aloilla.
One third of the funding for the Cohesion Fund is reserved for the new Member States between 2004 and 2006.
Kolmannes koheesiorahaston määrärahoista on varattu uusille jäsenvaltioille vuosina 2004–2006.
The European Union’s Solidarity Fund
Euroopan unionin solidaarisuusrahasto
The principal mission of the European Investment Bank (EIB) is to contribute to the balanced development of the Union’s internal market.
Euroopan investointipankin (EIP) tärkein tehtävä on edistää unionin sisämarkkinoiden tasapainoista kehitystä.
To this end, it facilitates the financing of investment programmes in connection, notably, with the Structural Funds.
Tämän perusteella se auttaa esimerkiksi rakennerahastoihin liittyvien investointihankkeiden rahoittamisessa.
Without the constraints of the profit motive, the EIB intervenes in the form of low interest loans designed, for example, to improve transportation, energy and telecommunications infrastructure, support the investments of SMEs, protect the environment and develop human resources and research.
Koska EIP ei tavoittele voittoa, se voi myöntää matalakorkoisia lainoja, joiden avulla voidaan parantaa esimerkiksi liikenne, energia- ja televiestintäinfrastruktuureja, tukea pk-yritysten investointeja, suojella ympäristöä sekä kehittää henkilöresursseja ja tutkimusta.
Created in 2002, the European Union’s Solidarity Fund (EUSF) is not a structural instrument but provides first-aid financial assistance in the event of a major catastrophe for actions such as temporary shelter and the temporary repair of indispensable infrastructure.
Vuonna 2002 perustettu Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR) ei ole rakennepoliittinen väline, vaan se tarjoaa nopeaa taloudellista apua suurkatastrofin sattuessa esimerkiksi tilapäisten suojien rakentamista ja välttämättömän infrastruktuurin väliaikaista korjaamista varten.
The EUSF does not finance any long-term actions: these can receive assistance from other instruments, notably the Structural Funds.
EUSR:sta ei rahoiteta pitkäaikaisia toimia, joihin voidaan saada tukea muista välineistä, kuten rakennerahastoista.
Solidarity in this area and even more prevention are all the more important as a catastrophe of major importance can reduce the results of the development programmes to nothing.
Solidaarisuus tällä alalla ja ennen kaikkea ennaltaehkäisy ovat sitäkin tärkeämpiä, kun otetaan huomioon, että suurkatastrofi voi pyyhkiä kehitysohjelmien tulokset olemattomiin.
Preaccession aid
Liittymistä edeltävä tuki
For the first time in the history of its progressive enlargements, the European Union has called for preaccession aid for the 10 central and east European countries (CEECs), of which eight became members in 2004 (Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Poland, Slovakia and Slovenia).
Ensimmäistä kertaa asteittain etenevän laajentumisensa aikana Euroopan unioni on vaatinut liittymistä edeltävää tukea kymmenelle Keski- ja Itä-Euroopan maalle (KIE), joista kahdeksan liittyi unioniin vuonna 2004 (Latvia, Liettua, Puola, Slovakia, Slovenia, Tšekki, Unkari ja Viro).
This aid continues to be employed in Bulgaria and Romania.
Tukea käytetään edelleen Bulgariassa ja Romaniassa.
Preaccession aid is financed principally by three Community instruments.
Liittymistä edeltävä tuki maksetaan pääasiassa kolmen yhteisön välineen kautta:
An ISPA project to treat wastewater in Romania.
Vanhin niistä on Phare-ohjelma, joka käynnistettiin
p The oldest of them, the Phare programme, was created p Also created in 1999, the Instrument for Structural
ISPAsta rahoitettu jätevedenkäsittelyhanke Romaniassa
Programmes for Pre-Accession (ISPA) acts on the model of the Cohesion Fund to finance important projects for the protection of the environment and trans-European transportation networks, to promote application of European environmental norms and to provide technical assistance.
Myös vuonna 1999 käyttöön otettu liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) toimii koheesiorahaston tapaan ympäristönsuojeluun ja Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin liittyvien suurhankkeiden rahoittajana, Euroopan ympäristölainsäädännön soveltamisen edistäjänä ja teknisen avun antajana.
in 1989.
vuonna 1989.
It was designed on the one hand to strengthen institutions, administrations and public organs to ensure the application of Community legislation and on the other to support investment in the areas in which it is most necessary (infrastructure, firms, social measures).
Sillä pyritään toisaalta vahvistamaan instituutioita, hallintoa ja julkisvirastoja yhteisön lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi sekä toisaalta tukemaan uusia investointeja niitä eniten kaipaavilla yhteiskunta- ja talouselämän aloilla (infrastruktuurit, yritykset ja sosiaaliset toimenpiteet).
Phare-CBC (cross-border cooperation) complements the action of Interreg by financing crossborder actions on the territory of the candidate countries.
Phare-CBC (rajatylittävä yhteistyö) täydentää Interregohjelman toimintaa rahoittamalla rajatylittäviä toimia ehdokasmaiden alueella.
p The Special Accession Programme for Agriculture and Rural Development (Sapard), created in 1999, supports the preparation of the candidate countries for the common agricultural policy of the Union.
liittymisohjelma (Sapard), joka käynnistettiin vuonna 1999, tukee ehdokasmaita unionin yhteisen maatalouspolitiikan soveltamiseen valmistautumisessa.
It includes a wide range of measures to adapt agricultural structures and rural development, consumer and environmental protection and technical assistance.
Siihen kuuluu monenlaisia toimenpiteitä, jotka liittyvät maatalouden rakenteiden mukauttamiseen, maaseudun kehittämiseen, kuluttajansuojaan ja ympäristönsuojeluun sekä tekniseen apuun.
In addition to the actions financed, preaccession aid also seeks to prepare the national bodies responsible for the administration of the Structural Funds and the Cohesion Fund.
Liittymistä edeltävä rahoitustuki Bulgarialle ja Romanialle
Financial allocations under preaccession assistance for Bulgaria and Romania (million EUR, 2004 prices)
(miljoonaa euroa, vuoden 2004 hintoina)
Surface area: 110 910 km²Population: 7 846 000 hab.Per capita GDP index (2002): 26 (EU-15 = 100)
Asukasluku: 7 846 000BKT-indeksi asukasta kohti (2002):26 (EU-15 = 100)
Surface area: 237 500 km²Population: 21 773 000 hab.Per capita GDP index (2002): 27 (EU-15 = 100)
Asukasluku: 21 773 000BKT-indeksi asukasta kohti (2002):27 (EU-15 = 100)
Source: Financial statement annexed to ’Roadmap’ for Bulgaria and Romania.Assumed split between instruments based on ratio 3/6 Phare, 2/6 ISPA, 1/6 Sapard.Division of allocations between Bulgaria and Romania based on ratio 30:70.Figures for ISPA relate to mid-point of range: 26-34 % Bulgaria, 64-76 % Romania (Council decision pending).
Lähde: Bulgariaa ja Romaniaa koskevaan etenemissuunnitelmaan liitetty rahoitusarvio.Välineiden arvioitu suhteellinen osuus on seuraava: Phare 1/2, ISPA 1/3 ja Sapard 1/6.Bulgarian ja Romanian määrärahat jaetaan suhteessa 30:70.ISPAan liittyvät luvut edustavat vaihteluvälin puoliväliä: 26–34 prosenttia Bulgariassa, 64–76 prosenttia Romaniassa (neuvoston päätöstä odotetaan).
Breakdown of Structural Funds and instruments by sector of expenditure, 2000–06 (*)
Rakennerahastojen ja rakennepoliittisten välineiden jakautuminen menoaloittain 2000–2006 (*)
Objective 1 (EU-15)
Tavoite 1 (EU-15)
Productive environment(enterprise assistance, rural development, tourism)
Tuotantoympäristö(yritystuki, maaseudun kehittäminen, matkailu)
Objective 2 (EU-15)
Tavoite 2 (EU-15)
Infrastructure(transport, telecommunications, energy)
Infrastruktuuri(liikenne, televiestintä, energia)
Objective 3 (EU-15)
Tavoite 3 (EU-15)
Environment(infastructure, planning/rehabilitation)
Ympäristö(infrastruktuuri, kaavoitus/kunnostaminen)
Community initiatives (EU-15)
Yhteisöaloitteet (EU-15)
Research, technological development and innovation
Tutkimus, teknologian kehittäminen ja innovaatio
Cohesion Fund (EU-15)
Koheesiorahasto (EU-15)
Instrument for Preaccession (ISPA)
Liittymistä edeltävä väline (ISPA)
Training, job creation, social inclusion
Koulutus, työpaikkojen luominen, sosiaalinenosallisuus
Structural interventions new Member States (2004–06) (**)
Rakennepoliittinen tuki uusille jäsenvaltioille(2004–2006) (**)
Source: Regional Policy DG, 2003.
Lähde: Aluepolitiikan pääosasto 2003.
(*) Billion EUR, 1999 prices, planned expenditure.(**) One third of this amount is reserved for the Cohesion Fund; the remainder roughly corresponds to the allocation of expenditure for Objective 1 (EU-15).
(*) Miljardia euroa, vuoden 1999 hintoina, suunnitellut menot.(**) Yksi kolmannes summasta on varattu koheesiorahastolle; loppuosa vastaa suunnilleen tavoite 1 -määrärahojen jakoa (EU-15).
Which stages?
Mitä vaiheita?
The European Council decides the budget of the Structural Funds and rules governing its use, i.e. all
Rakennerahastojen talousarviosta ja määrärahojen
1 members of the Union decided on the basis of a proposal from the European Commission negotiated with the European Parliament.
1 käyttöä koskevista perussäännöistä päättää Eurooppa- neuvosto eli unionin jäsenvaltiot Euroopan komission ehdotuksen perusteella ja neuvoteltuaan Euroopan parlamentin kanssa.
The Structural Funds are allocated by country and by priority objective.
Rakennerahastovarat jaetaan maittain ja tavoitteittain.
The Commission defines which areas can take advantage of a form of aid in agreement with the States.
Komissio päättää yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, mitkä alueet voivat saada tukea rahastoista.
The Commission proposes certain common thematic guidelines.
Komissio ehdottaa yhteiset aihekohtaiset suuntaviivat.
Over and above the subsidies: the value
Enemmän kuin tukea: yhteisön tuen lisäa
The responsible administrative authorities supervise the progress of the programmes regularly with the
Vastuuviranomaiset seuraavat säännöllisesti ohjelmien
Structural aid is not allocated to projects chosen directly by the European Commission.
9 etenemistä apunaan seurantakomiteat, joissa eri kumppanit (talouselämän, yhteiskunnan ja ympäristöalan toimijat) ovat edustettuina.
The Commission negotiates the major priorities of the development programmes with the Member States on the basis of its thematic orientations for the period 2000–06 (see page 20), and adopts plans and programmes.
Ne ilmoittavat etenemisestä Euroopan komissiolle toimittamalla sille tositteet siitä, että rahat on käytetty parhaalla mahdollisella tavalla (menojen varmentaminen).
But the choice of projects and their management is subject to the responsibility of the national and regional authorities. This decentralisation has been extended from 2000 and this is one of the major characteristics of the current programming period.
Komissio valvoo käyttöön otettuja valvontajärjestelmiä ja maksaa menoilmoituksia vastaan jäljellä olevan rakennerahastojen rahoitusosuuden.Se tarkastelee seurantaindikaattoreita ja arviointitutkimuksia sekä järjestää erilaisia aihekohtaisia tapahtumia.
This comes on top of the simplification of the regulations governing the Structural Funds, which was intensified again in 2003.
Komissio ilmoittaa ohjelmavastaaville aluekehitykseen vaikuttavista uusista yhteisön toimintalinjoista.
assistance of the monitoring committees on which the various partners (economic, social and environmental actors) are represented.
Rakennerahastovaroja ei myönnetä suoraan Euroopan komission valitsemille hankkeille.
They inform the European Commission of this progress and provide it with evidence that the money is being used under the best possible conditions (certification of expenditure).
Komissio neuvottelee kehitysohjelmien päälinjoista jäsenvaltioiden kanssa kaudeksi 2000–2006 laatimiensa aihekohtaisten suuntaviivojen pohjalta (katso sivu 20) sekä hyväksyy suunnitelmat ja ohjelmat.
The Commission examines the control systems that have been established and disburses the remainder of the contribution from the Structural Funds accordingly. It analyses the development of the monitoring indicators and the assessment studies and organises exchanges on particular themes.
Hankkeiden valinnasta ja niiden hallinnosta vastaavat kuitenkin yksinomaan kansalliset ja alueelliset viranomaiset.Tätä hajautettua hallintoa on laajennettu vuodesta 2000 lähtien, ja se on yksi nykyisen ohjelmakauden tärkeimmistä ominaispiirteistä.
It informs the authorities responsible for the programmes of any new Community priorities that have an impact on regional development.
Lisäksi rakennerahastoja koskevia säännöksiä on yksinkertaistettu jälleen vuonna 2003.
Once the projects are selected, they receive mixed funding from both national and Community sources.
Kun hankkeet on valittu, ne saavat rahoitusta sekä kansallisista varoista että yhteisön varoista, koska
The selected bodies can then implement their projects.
Valituksi tulleet voivat tämän jälkeen aloittaa
8 completed before the deadline defined in the programme, as the rhythm of the European aid is set from the beginning.
8 hankkeensa toteutuksen. Hanke on ehdottomasti saatava päätökseen ohjelmassa määritettyyn määräaikaan mennessä, koska eurooppalaisille tuille vahvistetaan aikataulu heti alusta alkaen.
Cohesion Fund and ISPA projects suit the goals of the latter and informs the candidates of this choice.
Koheesiorahasto ja ISPA-hankkeet parhaiten vastaavat ohjelman tavoitteita, ja ilmoittavat hakijoille valinnasta.
Unlike the Structural Funds, the Cohesion Fund and ISPA do not co-finance programmes but projects or stages of projects that are clearly identified from the start.
Rakennerahastoista poiketen koheesiorahastosta ja ISPAsta ei rahoiteta ohjelmia vaan tarkkaan määriteltyjä hankkeita tai hankevaiheita.
These projects are submitted to the Commission by the Member States, managed by national authorities and supervised by a monitoring committee.
Jäsenvaltiot esittävät hankkeita komissiolle. Kansalliset viranomaiset hallinnoivat ja seurantakomiteavalvoo niitä.
On the basis of these decisions, each State or region formulates and gathers its proposals into a plan to
Näiden päätösten jälkeen kukin jäsenvaltio tai alue
2 support the areas in difficulty and disadvantaged social groups, taking into account the Commission’s thematic guidelines.
2 laatii suunnitelman, johon kootaan vaikeuksissa olevia alueita tai haavoittuvia väestöryhmiä hyödyttävät ehdotukset ottaen huomioon komission laatimat suuntaviivat.
The economic and social partners and other authorised bodies take part in drawing up this plan.
Suunnitelman laatimiseen osallistuvat myös talouselämän toimijat, työmarkkinaosapuolet ja muut asiantuntijaelimet.
alue added by the European aid
Valmiit suunnitelmat esitetään Euroopan isäarvo
This co-financing makes it possible for Union money to supplement money from the States in order to exceed, where necessary, the limits imposed by the financial capacities of the States themselves.
Yhteisrahoituksen tarkoituksena on se, että unionin varoilla täydennetään tarvittaessa jäsenvaltioiden omia varoja niiden rahoitusvalmiuden turvaamiseksi.
4 these documents and the national and Community funds to be used to implement them with the Commission.
Kun osapuolet pääsevät yhteisymmärrykseen 5 kaikista kysymyksistä, komissio hyväksyy suunnitelmat (1) ja niihin perustuvat ohjelmat. Komissio
On the other hand, Community funds do not make it possible to cut costs in the national budgets.
Tarkoituksena ei sen sijaan ole, että jäsenvaltiot pystyisivät yhteisön varojen avulla säästämään kansallisissa talousarvioissaan.
The States continue to take primary responsibility for the development of their areas in difficulty.
Jäsenvaltiot ovat edelleen päävastuussa ongelma-alueidensa kehittämisestä.
By granting subsidies for programmes that take European interests and experience gathered in other countries and regions into account, the Union helps them to do more and better than they would have been able to do alone.
Myöntämällä tukea ohjelmille, joissa otetaan huomioon Euroopan etu sekä muissa maissa ja muilla alueilla saadut kokemukset, unioni auttaa pääsemään parempiin tuloksiin kuin silloin, jos kaikki pitäisi saavuttaa yksin.
This is the value added by its intervention.
Tämä on unionin osallistumisesta saatava lisäarvo.
5 all of these questions, the Commission adopts the plans (*) and programmes that have been established.
maksaa jäsenvaltioille ennakon, jonka avulla ohjelma voidaan käynnistää.
National or regional authorities decide the details of the
Ohjelmien yksityiskohdista, jotka kirjataan ohjelma-
6 programmes, i.e. the planning supplements, autonomously.
6 asiakirjan täydennyksiin, päättävät kansalliset tai alueviranomaiset itsenäisesti.
These documents are not negotiated with the Commission but are sent to it for its information.
Niistä ei neuvotella komission kanssa, mutta niistä tiedotetaan komissiolle.
The documents make it possible for these authorities to launch the projects in their own way (such as calls for projects and calls for bids to create infrastructure).
Kun nämä asiakirjat on hyväksytty, viranomaiset voivat käynnistää projektit niiden toimintamuotojen mukaan (hankepyynnöt tai tarjouskilpailut infrastruktuurien rakentamiseksi jne.).
The programmes thus enter their operational phase.
Ohjelmissa on näin siirrytty toiminnalliseen vaiheeseen.
(*) Known as Community support frameworks (CSF) or single programming documents (SPD), on the basis of which they will or will not demand an additional decision from the Commission to implement the programmes.
) Niitä kutsutaan joko yhteisön tukikehyksiksi (YTK) tai yhtenäisiksi ohjelma-asiakirjoiksi (YOA) riippuen siitä, tarvitaanko ohjelmien täytäntöönpanoa varten komission lisäpäätös vai ei.
What does it do?
Mitä tavoitteita?
Specifically, what does one do with the resources that the European Union and Member States allocate to regional development?
Mitä Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden aluekehitystä varten myöntämillä varoilla tarkalleen ottaen tehdään?
To provide a brief overview, we can examine the document in which the Commission presents its common thematic guidelines for the period 2000–06 (*).
Yleiskuvan aiheesta saa tarkastelemalla asiakirjaa, jossa komissio esittelee yhteiset aihekohtaiset suuntaviivansa kautta 2000–2006 varten.
Taking these guidelines into account, national and regional authorities establish their own priorities along with the Commission and select concrete projects.
(1) Kansalliset viranomaiset ja alueviranomaiset ottavat huomioon nämä suuntaviivat laatiessaan omia toimintalinjojaan komission kanssa ja valitessaan konkreettisia hankkeita.
The latter present a very great diversity on the basis of economic, social and territorial conditions in each region, which determine the forms the Structural Funds’ interventions will take.
Hankkeet voivat olla hyvin erilaisia riippuen kunkin alueen taloudellisista, yhteiskunnallisista ja alueellisista oloista, joiden perusteella määritellään rakennerahastoista maksettavan tuen muoto.
The Commission’s guidelines are grouped together according to the three axes presented below.
Komission suuntaviivat on ryhmitelty seuraavassa esitettyihin kolmeen päätoimintalinjaan.
Improve regional competitiveness
Alueiden kilpailukyvyn parantaminen
Interventions by the Structural Funds must make it possible to improve the competitiveness of the regions by assisting firms to extend their activities, create employment and increase productivity.
Rakennerahastoista myönnetyn tuen tavoitteena on parantaa alueiden kilpailukykyä auttamalla yrityksiä laajentamaan toimintaansa, luomaan työpaikkoja ja lisäämään tuottavuuttaan.
To this end, it is essential to make modern and rapid transportation infrastructure with efficient connections and providing a harmonious combination of different transport methods for freight and passengers available to firms and individuals.
Tästä syystä on ensisijaisen tärkeää, että yrityksillä ja kansalaisilla on käytössään nykyaikainen, nopea ja yhteyksiltään hyvä liikenneinfrastruktuuri, jossa erilaiset rahdin ja matkustajien kuljetusmuodot yhdistyvät tasapainoisesti.
Without energy, there is no production.
toimintamahdollisuuksia.
However, excessive dependence on a single source of energy or single provider significantly reduces the ability of firms to manoeuvre.
Jäsenvaltioiden ja alueiden olisikin pyrittävä monipuolistamaan hankintalähteitään ja luomaan todellisia yhteyksiä jakeluverkkojen välille.