natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Given the relatively low mobility levels in Europe, it is essential to further fosterthe free movement of workers as one of the fundamental freedoms of Europeancitizens and for its contribution to a better functioning of labour markets.
Kun otetaan huomioon liikkuvuuden suhteellinen vähäisyys Euroopassa, on välttämätöntä edistää työntekijöiden vapaata liikkuvuutta, joka on yksi EU-kansalais-ten perusvapauksista, ja parantaa työmarkkinoiden toimintaa.
Effortsto further reduce and remove existing legal and administrative barriers to mobility,including the transitional arrangements for the free movement of workers fromnew Member States, need to continue.
Mutta vaikkakaikki hallinnolliset ja tiedonsaantiin liittyvät liikkuvuuden esteet saataisiin poistettua, vaikeimmin ylitettäviä olisivat edelleen sosiaaliset, kulttuuriset, koulutukselliset ja infrastruktuuriin liittyvät esteet.
However, even if all administrative barriersand information hurdles to mobility were removed, the social, cultural, educational and infrastructure barriers to mobility would still remain as the main obstacles.Tackling these obstacles will require policy actions aimed at fostering the integration and acceptance of newcomers, providing more attractive urban environments
Niiden poistamiseen tarvitaan toimia,joilla pyritään edesauttamaan tulokkaiden integroitumista ja hyväksymistä, tekemään kaupunkiympäristöistä ja asuntomarkkinoista houkuttelevammat, paranta-
Employment in Europe 2006 and housing markets, improving language skills, raising educational levels, andhelping young people to gain first mobility experiences through studies or internships abroad.
Työllisyys Euroopassa 2006 maan kielitaitoa, nostamaan koulutustasoa ja auttamaan nuoria saamaan ensimmäiset kokemuksensa liikkuvuudesta ulkomailla opiskelun tai harjoittelun kautta.
Policies on geographic mobility need tobe put in context with other policies.
Maantieteellistä liikkuvuutta koskevatlinjaukset on tehtävä osana muita poliittisia linjauksia.
Geographic mobility represents a crucial element in the strategy to cope with thecurrent and future labour market challenges in the enlarged EU.
Maantieteellinen liikkuvuus on ratkaiseva osa sitä strategiaa, jolla laajentuneen EU:n työmarkkinoiden nyt ja tulevaisuudessa kohtaamiin haasteisiin voidaan vastata.
However, in orderto provide an efficient policy response to these challenges, policies on geographicmobility need to be coupled with actions in the field of other employment policies, education and immigration.
Jotta strategia olisi tehokas, on maantieteellistä liikkuvuutta koskeva politiikkakytkettävä toimiin muun työllisyyspolitiikan sekä koulutus- ja maahanmuuttopolitiikan alalla.
Despite further progress in the employment situation in the EU, reaching the Lisbon target remains a challenge.
Vaikka työllisyystilanne onkin EU:ssaedelleen parantunut, Lissabonin tavoitteisiin on vielä matkaa.
The employment situation in the enlarged EU continued to improve in 2005despite the slowdown in economic growth.
Työllisyystilanne jatkoi laajentuneessa EU:ssa parantumistaan myös vuonna 2005,vaikka talouskasvu hidastuikin.
Further progress was achieved in termsof overall, female and particularly older worker employment rates; though reaching the overall Lisbon employment target remains a major challenge.
Kokonaistyöllisyysaste sekä naisten ja etenkinikääntyvien työllisyysaste nousivat, mutta Lissabonin yleisen työllisyystavoitteen saavuttaminen on edelleen vaativa tehtävä.
Increasedefforts will be needed in all three priority areas identified by the Employment Guidelines; namely attracting and retaining more people in employment, increasing labour supply and modernising social protection systems; improving theadaptability of workers and enterprises; and increasing the investment in humancapital through better education and skills.
Nyt tarvitaan pontevampia toimia kaikilla kolmella työllisyyssuuntaviivoissa mainitulla prioriteettialalla: on saatavauseampia ihmisiä työelämään ja jatkamaan työelämässä, lisättävä työvoiman tarjontaa ja nykyaikaistettava sosiaalisen suojelun järjestelmiä, on parannettava työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä, ja on lisättävä investointeja inhimilliseenpääomaan parantamalla koulutusta ja taitoja.
Member States need to identify andimplement comprehensive reform packages aimed at enhancing the flexibilityand security of their labour markets…
Jäsenvaltioiden on laadittava ja toteutettava kattavia uudistuspaketteja, joilla parannetaan joustavuutta ja työllisyysturvaa työmarkkinoilla.
The conclusions of the last Joint Employment Report stressed the importance of acomprehensive approach to reform in the face of rapid structural changes broughtabout by ageing and globalisation.
Tuoreimman yhteisen työllisyysraportin päätelmissä korostettiin, että väestön ikääntymisen ja globalisaation aikaansaamat nopeat rakennemuutokset edellyttävätkattavia uudistustoimia.
The findings of this year's Employment in Europe corroborate this assertion.
Ajatusta tukevat myös tämänvuotisen Työllisyys Euroopassa -raportin havainnot.
The Member States need to identify and implement appropriate combinations of policies enhancing both the flexibility and security of their respective labour markets.
Jäsenvaltioiden on laadittava ja toteutettava sellainen toimintapaketti, jolla tehostetaan sekä joustavuutta ja työllisyysturvaa niiden työmarkkinoilla.
While there is clearly no single flexicuritysolution for all, and adopted reforms will need to reflect the specific situation ineach Member State, a comprehensive reform approach encompassing all the keyelements – modern labour laws, active labour market policies, lifelong learningsystems and modern social security systems – may not only deliver better employment outcomes, but also prove to be more politically feasible.
Joustoturvan toteuttamiseen ei selvästikään ole yhtä ainoaa kaikille sopivaa ratkaisua, ja uudistuksissa on otettava huomioon kunkin jäsenvaltion oma tilanne. Kun kattavassa uudistusstrategiassa ovat mukana kaikki keskeiset tekijät(nykyaikainen työlainsäädäntö, aktiivinen työvoimapolitiikka, elinikäinen oppiminen ja nykyaikainen sosiaaliturvajärjestelmä), sillä voidaan kuitenkin päästäparempiin työllisyystuloksiin, ja lisäksi se voi olla poliittisesti helpompi toteuttaa.
…in order to progress toward fulfillingthe EES objectives within the framework of the renewed Lisbon Agenda.
Uudistuksia tarvitaan, jotta Euroopantyöllisyysstrategian tavoitteet voidaantoteuttaa uudistetun Lissabonin suunnitelman puitteissa.
Looking in some more detail into the individual policy areas, this Employment in Europe highlights the need to create a stronger culture of the evaluation of labourmarket policies, to invest in a highskilled and adaptable workforce, and to fosterthe free movement of workers in the enlarged EU.
Työllisyys Euroopassa -raportissa tarkastellaan eri politiikanaloja hieman tarkemmin ja tuodaan esiin tarve panostaa työmarkkinapolitiikan arviointiin, investoidaosaavaan ja mukautuvaan työvoimaan ja edistää työvoiman vapaata liikkuvuuttalaajentuneessa EU:ssa.
These are some of the policyactions that will be needed in order to progress toward fulfilling the objectives ofthe European Employment Strategy within the broader framework of the relaunched Lisbon Agenda.
Nämä ovat esimerkkejä toimista, joita tarvitaan, jotta päästäisiin lähemmäksi Euroopan työllisyysstrategian tavoitteita uudistetun Lissaboninsuunnitelman tarjoamissa laajemmissa puitteissa.
European Commission Directorate-Generalfor Agricultureand Rural Development
Euroopan Komissio Maataloudenja Maaseudun Kehittämisen Pääosasto
European Environmental Agencyhttp://www.eea.europa.eu/themes/climate
Euroopan ympäristökeskushttp://www.eea.europa.eu/themes/climate
The text of this publication is for informational purposes only and is not legally binding.
EU-maiden maatalous ja ilmastonmuutoksen haasteet n u l l
Figure 3: Breakdown of agricultural GHG emissions and share in EU total emissions (EU-27) – 2005 ure t
Kuva 3: Maatalouden kasvihuonepäästöt ja niiden osuus EU:n kokonaispäästöistä (EU-27) 2005 l e
Agriculture also releases GHGs into the atmosphere, though on a smaller scale
N2O – viljelymaa CH4 – suolistokäyminen CH4 – lannan käsittely t e
– the most widespread than other economic sectors. Agriculture hardly emits CO2
Myös maatalous aiheuttaa kasvihuonepäästöjä, vaikkakin pienemmässä mittakaavassa kuin muut taloussektorit.
But, agriculture still needs carbon reserves that help reduce CO2 for ag ri cu l s
Itse asiassa EU:n pinta-alasta yli puolet kattava viljelysmaa sisältää runsaita hiilivarastoja, joiden ansiosta hiilidioksidin määrä ilmakehässä pienenee.
N2O – Agricultural Soils CH4 – Enteric Fermentation CH4 – Manure management to address the double challenge of reducing its GHG emissions while adapting to the new climate conditions.
Maatalouden on silti kohdattava kaksinkertainen haaste: kasvihuonepäästöjen vähentäminen ja sopeutuminen uusiin ilmastoolosuhteisiin.
Reducing farming emissions
N2O – lannan käsittely CH4 – riisinviljely
N2O – Manure management CH4 – Rice Cultivation all e h
Viljelystä syntyvien päästöjen vähentäminen a as h t e
O) and
O) ja
Agriculture is an important source of two powerful GHGs: nitrous oxide (N2methane (CH4) (see figure 3): an g e ch
Maatalous tuottaa kahta haitallista kasvihuonekaasua: typpioksiduulia (N2metaania (CH4) (katso kuva 3): is at r e
• N2O is released into the atmosphere from farmland, mainly due to microbial transformation of nitrogen fertilisers in soils.
• N 2 lannoitteiden mikrobimuutosten takia.
Emissions of N2O represent over half of total agricultural emissions; emissions come largely from the digestion processes of ruminant animals
Yli puolet kaikista maatalouden päästöistä n k is ak k on N2O-päästöjä.•CH4-päästöt syntyvät suurimmaksi osaksi märehtijöiden, pääosin lehmien ja lam- n paiden, ruuansulatusprosessista.
(mainly cows and sheep); i mate cl
O-päästöjä syntyy myös karjanlannan varastoinnista ja
59,0% Energy, excluding transport21,0 % Transport9,0 % Agriculture8,0 % Industry3,0 % Waste
59,0 % Energia, liikenne pois lukien21,0 % Teollisuus9,0 % Maatalous8,0 % Teollisuus3,0 % Jätteet to as l m I
Source: European Commission, DG Agriculture elaboration based on EEA data
Lähde: Euroopan komissio, Maatalouden pääosaston selvitys Euroopan ympäristökeskuksen tietoihin pohjautuen
Adapting to climate change risks Climate change affects many sectors.
Sopeutuminen ilmastonmuutoksen tuomiin riskeihin Ilmastonmuutos vaikuttaa moniin eri aloihin.
Agriculture is one of the most exposed due to its dependence on weather conditions.
Maatalous on eräs alttiimmista sektoreista, sillä se on riippuvainen ilmasto-oloista.
This affects everyone in Europe as farmland, woods and forests cover approximately 90 % of the EU’s land surface.
Asia koskettaa kaikkia eurooppalaisia, koska EU:n maa-alasta noin 90 prosenttia on viljelysmaata tai metsää.
Climatic variability year-by-year is one of the main causes of variability in crop yields and the inherent risks of farming.
Ilmasto-olojen vuotuiset muutokset ovat merkittävin yksittäinen tekijä satomäärien vaihtelussa ja siksi maatalouden suurin riskitekijä.
Farming is thus in the front line of the battle against climate change impacts.
Tästä syystä maatalous on olennaisessa asemassa taistelussa ilmastonmuutoksen vaikutuksia vastaan.
Agricultural GHG emissions are declining Emissions from the EU-27 agriculture sector represent about 9 % of all EU GHG emissions.
Maatalouden kasvihuonepäästöjen määrä on laskussa EU:n 27 jäsenmaan maatalouden päästöt ovat noin yhdeksän prosenttia kaikista EU:n kasvihuonepäästöistä.
However, in the EU, the influence of agriculture on emissions is diminishing.
Maatalouden vaikutus päästöihin EU:n alueella on kuitenkin laskussa, ja maataloussektorin jatkuvat ponnistelut saanevat aikaan lisää päästöjen leikkauksia.
Continuing efforts by the agriculture sector should yield further reductions.
EU:n maatalouden kokonaispäästöt ovat itse asiassa laskeneet 20 prosenttia vuosina 1990–2005.
Total EU agricultural emissions actually fell by 20 % in the period 1990–2005, largely due to changed farming techniques such as reduced use of nitrogen fertilisers, and fewer livestock (see Figure 4).
Tämä johtuu suurelta osin muuttuneista viljelymenetelmistä kuten typpilannoitteiden määrän vähentämisestä ja karjakannan pienenemisestä (katso kuva 4).
This compares to a global increase in farming emissions of nearly 17%.
Lukua voi verrata maatalouden päästöjen lähes 17 prosentin kasvuun maailmanlaajuisesti.
The reduction of farming emissions is considerably higher than the overall reduction in emissions in all EU sectors of about 8%.
Maatalouden päästöt vähenevät voimakkaammin kuin EU:n muiden sektoreiden päästöt, jotka vähenevät noin kahdeksan prosenttia.
EU agriculture has therefore already made a significant contribution to achieving the Kyoto commitment.
EU:n maatalous on näin ollen merkittävästi edistänyt Kioton sopimuksen toteutumista.
Agriculture will cut its emissions further Emissions from agriculture are projected to decrease further − by 23% (EU-27) compared to 1990, and by 15 % in the EU-15.
Maatalous leikkaa edelleen päästöjään Maatalouden päästöjen odotetaan laskevan edelleen: 23 prosenttia verrattuna vuoden 1990 tasoon EU-27 -alueella ja 15 prosenttia EU-15 -alueella.
This expected trend is due to improvements in farming techniques, continued falls in livestock numbers, the ongoing effects of the 2003 Common Agricultural Policy (CAP) reform measures and environmental legislation.
Suuntaus johtuu parannuksista viljelytavoissa, jatkuvasta karjan määrän pienenemisestä, vuoden 2003 yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistustoimenpiteistä sekä ympäristölainsäädännöstä.
This compares well with other sectors (see figure 5).
Tämä on hyvin linjassa muiden sektoreiden kanssa (katso kuva 5).
The EU is the only world region where agricultural emissions are expected to be reduced.
EU on maailman ainoa alue, jossa maatalouden päästöjen odotetaan pienenevän.
Figure 4: Trends in cattle numbers and nitrogenous fertiliser use 1990–2005 (indexed relative to 1990 levels) – EU-25
Kuva 4: Karjan ja typpilannoitteiden määrän kehitys vuosina 1990–2004 (indeksoitu suhteelliselle vuoden 1990 tasolle) EU:n 25 jäsenvaltiossa
Figure 5: Projected agricultural emissions trends to 2010 (EU-15)
Kuva 5: Odotetut muutokset maatalouden päästöissä vuoteen 2010 mennessä (EU-15)
Fertiliser and manure use
Lannoitteiden ja lannan käyttö
Cattle numbers
Karjan määrä
Energy, excluding transport
Energia (liikenne pois lukien)
All sectors
Kaikki sektorit
Source: Commission DG Agriculture elaboration based on EEA data (agri-environmental indicators)
Lähde: Euroopan komissio
Source: European Commission
Lähde: Euroopan komissio, Maatalouden pääosaston selvitys Euroopan ympäristökeskuksen tietoihin pohjautuen (maatalous-ympäristölliset tekijät)
equivalent) from
) maataloudessa
4 and N
4- ja N
Figure 6: Change in total emissions of CHagriculture – 1990–2005 (EU-27) is sions m d u ce e l p re can h es li c ie o
Kuva 6: Muutos CH1990–2005 (EU-27) j ö t s ä ä p t ä v ä t n e h ä t v a v a t a t n i m i o
How EU policies can help reduceemissions w EU p H o
Miten EU:n toimintatavat vähentävätpäästöjä?
Unlike other industries, gas releases in agriculture cannot be controlled by pushing a button.
Toisin kuin muilla aloilla, maatalouden kaasupäästöjä ei voida säädellä nappia painamalla.
Agricultural activities involve complex biological and ecological processes.
Maatalouteen liittyy kokonaisvaltaisia biologisia ja ekologisia prosesseja.
Measures that contribute to cutting GHG emissions from farming are driven by policies aimed at long-term sustainability, and by farmers’ own initiatives.
Maatalouden kasvihuonepäästöjä vähentäviä toimenpiteitä ohjaavat kestävään kehitykseen perustuvat toimintatavat ja viljelijöiden oma aloitteellisuus.
The CAP plays a strong part Steps have already been taken to integrate climate change concerns into the CAP.
Yhteinen maatalouspolitiikka on tärkeässä osassa Ilmastonmuutoskysymysten sisällyttäminen yhteiseen maatalouspolitiikkaan EU:ssa on jo aloitettu.
The 2003 CAP reform shifted financial assistance for farmers towards direct aids decoupled from production (i.e. not linked to amounts produced) thus reducing incentives for intensive production.
Vuoden 2003 maatalouspolitiikan uudistus siirsi viljelijöiden saamaa taloudellista tukea tuotannosta riippumattomaan (ei tuotantomääriin liittyvään) suoraan apuun vähentäen näin tehotuotannon houkuttelevuutta.
This “decoupled” support comes with obligations on farmers to manage their land in sustainable ways.
Tämä ”irrallinen” tuki edellyttää viljelijöiltä kestävän kehityksen periaatteiden mukaista maankäyttöä.
“Cross-compliance” links direct payments for farmers to their respect of environmental and other legislation.
Täydentävät ehdot sallivat suoria maksuja vain viljelijöille, jotka noudattavat ympäristölainsäädäntöä ja muita lakeja.
And a range of rural development measures contributes to mitigation, e.g. support to modernise farms via energy efficient equipment and buildings, training and advisory services, and promoting biogas production.
Osa maaseudun kehittämistoimenpiteistä liittyy päästöjen leikkaamiseen: näihin kuuluvat muun muassa tilojen nykyaikaistaminen energiatehokkaiden laitteiden ja rakennusten avulla, koulutus- ja neuvontapalvelut sekä biokaasun tuotannon edistäminen.
% change 1990–2005: total CH4 and N2
% muutos 1990–2005: CH ja N
Source: EEA
Lähde: Euroopan ympäristökeskus
Environmental legislation plays its role While many climate change problems linked to agriculture are being addressed by farm management techniques, such actions run alongside rules that set legal limits on some practices.
Monet maatalouteen liittyvät ilmastonmuutoksen ongelmat johtuvat viljelytavoista. Siksi toimenpiteet nivoutuvat sääntöihin, jotka asettavat lainmukaisia rajoituksia tietyille käytännöille.
One example is the Nitrates Directive.
Eräänä esimerkkinä voidaan mainita nitraattidirektiivi.
This is put into practice by Member States and involves: monitoring of water quality; designation of nitrate vulnerable zones; and, establishment of codes of good agricultural practice (such as fertiliser application limits and spreading conditions, manure storage methods, livestock density limits and crop rotation requirements).
Se on jäsenmaiden toimeenpanema ja siihen kuuluu veden laadun tarkkailu, nitraattiherkkien alueiden määritteleminen sekä hyvän maatalouskäytännön mukainen ohjeistus, esimerkiksi lannoitteiden käyttörajoitukset sekä levitysehdot, lannan varastointimenetelmät, karjan määrään kohdistuvat rajoitukset ja viljelykiertovaatimukset.
Adverse impacts can also be expected from the likely rise in the distribution and intensity of existing pests, diseases, and weeds, due to higher temperatures and humidity.
Kielteisiin vaikutuksiin kuuluvat myös tuholaisten, tautien ja rikkakasvien levinneisyys ja määrä, jotka todennäköisesti kasvavat korkeampien lämpötilojen ja lisääntyneen kosteuden myötä.
The effect is likely to be highly regionalised.
Vaikutukset ovat luultavasti hyvin alueellisia.
5.Howagricultureisaffected byclimatechange
5.Mitenilmastonmuutos vaikuttaa maatalouteen?
Projected climatic changes will affect the level and variability of crop yields and, in the long term, cultivation of several agricultural crops could shift to more northern latitudes.
Arvioidut muutokset ilmastossa vaikuttavat satojen määrään ja vaihteluihin. Pitkällä aikavälillä monien lajikkeiden viljely saattaa siirtyä pohjoisemmaksi.
Climate change affects agriculture globally Experts believe that even small amounts of global warming will reduce crop yields and trigger higher yield variability in low-latitude world regions.
Ilmastonmuutos vaikuttaa maatalouteen koko maapallolla Asiantuntijat uskovat, että jo pienikin maapallon lämpeneminen pienentää satoja ja aiheuttaa suurempia satovaihteluja matalilla leveysasteilla.
Negative effects on agricultural yields will be exacerbated by more frequent extreme weather events (such as floods, heat waves and drought).
Satoihin kohdistuvat kielteiset vaikutukset kärjistyvät yhä useammin toistuvien sään ääri-ilmiöiden kuten tulvien, lämpöaaltojen ja kuivuuden vuoksi.
Smallholders and subsistence farmers will be particularly affected as they also have less capacity to adapt.
Ne vaikuttavat eniten pien- ja omavaraisviljelijöihin, joiden sopeutumiskyky on alhaisempi.
This is expected to increase the risk of famine, particularly in the African continent.
Tämän pelätään nostavan nälänhädän vaaraa erityisesti Afrikan mantereella.
Different climate change effects among EU regions All EU regions are increasingly feeling the adverse effects of climate change, but some areas will be more affected than others.
Ilmastonmuutoksen erilaiset vaikutukset EU:n eri alueilla Ilmastonmuutoksen kielteiset vaikutukset tuntuvat yhä enemmän kaikkialla EU:ssa, mutta tietyt alueet kärsivät niistä muita enemmän.
Southern Europe and the Mediterranean basin will experience the combined effect of large temperature increases and reduced precipitation.
Etelä-Euroopan ja Välimeren maat joutuvat kohtaamaan suuren lämpötilan nousun ja vähentyneiden sademäärien yhteisvaikutuksen.
Also particularly vulnerable are mountain areas, notably the Alps, and small islands.
Erityisen haavoittuvia ovat Alppien kaltaiset vuoristoalueet ja pienet saaret.
Densely populated floodplains will be under threat due to increased risks of storms, intense rainfall and flash floods leading to widespread damage.
Tiheästi asutetut potentiaaliset tulva-alueet ovat uhattuja myrskyjen, rankkasateiden ja tulvien riskin lisääntyessä, ja seurauksena voi olla laajamittaista tuhoa.
Climate change will increase regional differences in Europe’s natural resources.
Ilmastonmuutos lisää alueellisia eroja myös Euroopan luonnonvaroissa.
EU agriculture is affected too – key climate change concerns While some of the projected impacts could be beneficial for farming in certain European regions, mostly northern areas (for instance lengthening of the growing season and improvements in crop yields due to warmer conditions), most impacts are likely to be adverse, lead to economic losses, and occur in regions already under pressure due to socio-economic and other environmental factors, such as water scarcity.
Vaikutukset ulottuvat myös EU:n maatalouteen – suurimmat ilmastonmuutoksen tuomat huolenaiheet Vaikka joistakin ilmastonmuutoksen vaikutuksista saattaa olla etua maanviljelylle tietyillä Euroopan alueilla, erityisesti pohjoisessa, missä kasvukausi pitenee ja lämpimämmät olosuhteet lisäävät satoa, on suurin osa kuitenkin haitallisia ja aiheuttaa taloudellisia menetyksiä alueilla, jotka jo nyt kärsivät sosioekonomisista tai ympäristötekijöistä johtuvista ongelmista kuten veden puutteesta.
The impact of some changes in weather conditions can already be seen on the ground.
Muuttuneiden sääolojen vaikutus voidaan nähdä jo nyt.
Numerous effects are already observed: advances in tree flowering periods, lengthening of the vine growing season, and changes in other natural plant cycles.
On havaittu useita poikkeusilmiöitä kuten puiden kukinta-aikojen aikaistuminen ja viiniköynnöksen kasvukauden pidentyminen sekä muita kasvien luonnollisen kasvurytmin muutoksia.
Changes in the calendar of farm operations (sowing, harvesting etc) suggest that farmers are already adapting to new climate conditions.
Maatalouden kylvö- ja sadonkorjuuaikojen muutokset osoittavat, että viljelijät ovat jo nyt sopeutumassa uusiin ilmastoolosuhteisiin.
There are significant regional variations in the expected climatic conditions but, over the 21st Century, predicted impacts can be summarised as milder and wetter winters, hotter and drier summers, and more frequent and intense weather events.
Ennakoiduissa ilmasto-olosuhteissa on merkittäviä alueellisia eroja. 2000-luvun aikana ilmastonmuutos tuo todennäköisesti mukanaan leudompia ja sateisempia talvia, kuumempia ja kuivempia kesiä sekä useammin toistuvia rajuja sääilmiöitä.