natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Information and communication technologies (ICT) havebeen introduced into health systems as with most of theother parts of the economy.
Tieto- ja viestintätekniikat on otettu käyttöön terveysjärjestelmissä samoin kuin useimmissa muissa talouden osissa.
They can substantially improve the organisation of health care delivery.
Ne voivat parantaa huomattavasti terveydenhuollonjärjestämistä.
Some healthcare authorities indicate that they are currently spending20% of their capital equipment budget on ICT.Generalisation of ICT may create new barriers for disadvantaged groups to get access to high quality health careif it requires patients to have certain digital skills.
Jotkin terveydenhuoltoviranomaiset ilmoittavat käyttävänsä nykyisin 20 prosenttia laiteinvestointivaroistaan tieto- ja viestintätekniikoihin. Tieto- ja viestintätekniikoiden yleistyminen voi luoda heikossa asemassaoleville ryhmille uusia korkealaatuisen terveydenhuollonsaatavuuden esteitä, jos se edellyttää potilaalta tiettyjätietoteknisiä taitoja.
...population ageing...
...väestön ikääntyminen...
Enlargement may raise new challenges in relation topersonnel.
Laajentuminen voi aiheuttaa uusia henkilöstöön liittyviähaasteita.
When the freedom of movement appliesfully to the acceding States it may impose further challenges to the provision of treatment and services inthese countries. This may be from people seeking medical treatment in other Member States and also frommedical staff being attracted by higher wages in thecurrent EU countries.
Vapaan liikkuvuuden täysimääräinen soveltaminen liittyviin valtioihin voi tuoda lisähaasteita hoidonja palvelujen tarjoamiseen näissä maissa, kun ihmisetmahdollisesti hakeutuvat lääkärinhoitoon muissa jäsenvaltioissa ja kun nykyisten EU-maiden paremmat palkatvoivat houkutella lääkintähenkilökuntaa.
However, the need for carewill, to a certain extent, depend on the effectiveness ofprevious and future health promotion strategies.
Terveydenhuoltoalan on täten muututtava jatkuvasti ja parannettava synergiaa muiden politiikanalojen kanssa.
In response the health care sector will need toundergo a process of perpetual transformationand develop better synergies with other policyareas.
Euroopan väestö ikääntyy jatkuvan alhaisen syntyvyydenja elinajanodotteen pitenemisen takia.
The combined effect of technological progress, risingincomes and expectations and population ageing willcreate a structural trend towards rising health expenditure.
Ensimmäiset suuret ikäluokat jäävät eläkkeelle 10–15 seuraavan vuodenkuluessa, mikä nostaa aluksi eläkemenoja.
Hence, a key challenge in future health policy willbe to make health services so effective and cost-efficientthat wide access to high quality health and long termcare becomes fully sustainable, even when faced withthese trends. This calls for determined efforts towardsbetter governance and impact assessment in relation tohealth interventions, treatments and technologies.
Kun nämä ikäluokat alkavat 10 vuotta myöhemmin siirtyä neljänteenikään, jo heidän määränsä todennäköisesti lisää terveydenhuollon ja – erityisesti – pitkäaikaishoidon tarvetta.Hoidon tarve riippuu kuitenkin tietyssä määrin aiempienja tulevien terveydenedistämisstrategioiden tehokkuudesta.
Ageing will lead to greater pressures on health care services and long term care provision.
Väestön ikääntymisen vaikutusta tuleviin terveyskustan- nuksiin on vaikea ennustaa.45
On the onehand health care systems will have to adjust to the changes in the pattern of illness and care needs, with geriatric medicine and care for chronicle diseases beingexpanded and upgraded in importance.
Tämäedellyttää päättäväisiä toimia terveydenhuollon toimenpiteiden, hoitomuotojen ja menetelmien hallinnon sekäniiden vaikutusten arvioinnin parantamiseksi.
On the otherhand formal health care systems will have to prepare fora situation where they may have to handle a substantially larger share of care needs as in many Member States the role of families in care provision shrinks.Moreover, while the share of the very old in need oflong term care may fall as a consequence of betterhealth and less disability the absolute number is stilllikely to increase.
denhuollon kysyntään että sen tarjontaan, ja se on selvästi yhteydessä elinoloihin, elintapoihin, perheentukeen ja sosioekonomiseen tilanteeseen.Terveydenhuollon kannalta tärkein väestönkehitykseenliittyvä suuntaus on erittäin vanhojen (80 vuotta täyttäneiden) määrän kasvu samalla, kun kotitalouksien kokopienenee ja perheet eivät välttämättä voi tai halua vasta-
Projections based on the Eurostat baseline demographic scenario suggest that, on average within the EU, the volume of total health expenses could increase ceteris paribus by almost 0.6% per year in real terms as a result of the changes in population age structure over the next quarter of century.
Väestönkehitystä koskevaan Eurostatin perusskenaarioon perustuvat laskelmat viittaavat siihen, että terveyteen liittyvät kokonaiskustannukset voivat nousta väestön ikärakenteen muutosten takia 25 seuraavan vuoden aikana EU:ssa keskimäärin lähes 0,6 prosenttia vuodessa reaalisesti mitattuna, jos kaikki muut tekijät pysyvät muuttumattomina.
Moreover the Economic Policy Committee has estimated that the ageing induced growth in public expenditure on health and long-term care from 2000-2050 could amount to 23 percentage points of GDP.
Talouspoliittinen komitea on myös arvioinut, että ikääntymisestä johtuva terveydenhuoltoon ja pitkäaikaishoitoon käytettävien julkisten menojen kasvu vuosina 2000–2050 voi olla 2–3 prosenttiyksikköä BKT:stä.
However these projections should be treated with caution since they refer to very long periods and rely on several assumptions about future economic and behavioural trends.
Näihin laskelmiin on kuitenkin suhtauduttava varoen, sillä ne koskevat erittäin pitkiä ajanjaksoja ja ne perustuvat erilaisiin tulevaa talouskehitystä ja käyttäytymistä koskeviin oletuksiin.
In Brief The social situation in the European Union 2003 and health are found in all Member-States and inequalities in health status are still substantial.
Tiivistetty esitys Sosiaalinen tila Euroopan unionissa 2003
While notwholly unrelated to the character of health care systems these inequalities are primarily linked to thewider societal inequalities reflected in the socioeconomic determinants of health.
Ikääntyminen lisää terveydenhuoltopalveluihin ja pitkäaikaishoitoon kohdistuvia paineita.
On that basis it could beargued that policies, which promote employment,improve the quality of jobs or lower inequalities, couldlead to significant improvements in the health situation of the population.
Sopeutuminenpatologiatilanteen äkillisiin muutoksiin siten, että samalla vastataan työvoimatarpeisiin sekä varmistetaan kestävyys, laatu ja saatavuus pitkällä aikavälillä, on päättäjilleja hallintoviranomaisille monitahoinen haaste.
Indeed, one of the findings of this report is that, in addition to health policy, socialand employment policies in combination with economic policies can make significant contributions to thecreation and maintenance of good health.
Yksi tämän raportintuloksista onkin, että terveyspolitiikan lisäksi myös sosiaa-li- ja työllisyyspolitiikalla yhdistettynä talouspolitiikkaanvoidaan vaikuttaa huomattavasti hyvän terveyden syntymiseen ja ylläpitämiseen.
Hence,another major challenge will be to better exploit thesynergies between health policies and those policiesaffecting the socioeconomic and environmentaldeterminants of health in order to ensure good healthy living conditions for all Europeans throughout allthe stages of their lifecycle46.
Merkittävänä haasteena on siismyös selvittää, miten voitaisiin nykyistä paremmin hyödyntää synergiaa terveyspolitiikan ja muihin terveyttämäärääviin sosioekonomisiin tekijöihin ja ympäristötekijöihin vaikuttavien politiikanalojen välillä ja näin varmistaa hyvät ja terveelliset elinolot kaikille eurooppalaisillekaikissa heidän elinkaarensa vaiheissa46.
The Commission Communication on Impact Assessment (COM(2002) 276 final) is relevant to this discussion.
Komission tiedonanto vaikutustenarvioinnista (KOM(2002) 276 lopullinen) on merkityksellinen tässä asiassa.
The resilience of the European Social Model dimension.
Euroopan sosiaalisen mallin kestävyys ta sosiaalisen ja taloudellisen ulottuvuuden välisestäsynergiasta.
On the one hand the sector contributes tothe quality of life and better health translates into better economic performance (higher productivity, lessabsence, lower need for health care etc.).
Yhtäältä terveysala parantaa elämänlaatuaja terveyden koheneminen näkyy talouden suorituskyvynparantumisena (tuottavuuden lisääntymisenä, poissaolojen vähenemisenä, terveydenhuollon tarpeen alenemisena ja niin edelleen).
On the otherits development is a driver for employment growth.More than 2 million jobs or 18% of the total job-crea-tion between 1995-2001 happened in the health andsocial work sector, which now accounts for almost 10%of total employment.
Toisaalta terveysalan kehitys edistäätyöllisyyden kasvua. Yli 2 miljoonaa työpaikkaa tai 18prosenttia kaikista vuosina 1995–2001 syntyneistä työpaikoista syntyi juuri terveys- ja sosiaalialalla, jonka osuuskaikista työpaikoista on nykyisin lähes 10 prosenttia.
In 1993 when the European Council in Copenhagenasked why the Union's growth potential, competitiveness and employment was lagging behind other majoreconomic areas several voices suggested that the poorerperformance resulted from fundamental weaknesses inthe existing European model of society.
Kun vuonna 1993 Kööpenhaminan Eurooppa-neuvostos-sa kysyttiin, miksi unionin kasvupotentiaali, kilpailukykyja työllisyys olivat jääneet jälkeen muista merkittävistätalousalueista, monet esittivät, että heikko suorituskykyjohtui silloisen Euroopan yhteiskuntamallin perusluonteisista heikkouksista.
Others contended that the basic tenets of the European model ofsociety would be fully compatible with efforts to substantially improve the Union's overall performance. Adecade later, indicators collected for the Report on "The Social Situation in the European Union" seem to validate that the Union and its Member States decided tocontinue an approach aimed at preserving solidarityand social cohesion47.
Toiset olivat sitä mieltä, että Euroopan yhteiskuntamallin peruspiirteet olivat täysinsopusoinnussa unionin yleisen suorituskyvyn huomattavaa parantamista koskevien pyrkimysten kanssa.Euroopan unionin sosiaalista tilannetta koskevaa raporttia varten 10 vuotta myöhemmin kootut indikaattoritnäyttävät vahvistavan, että unioni ja sen jäsenvaltiotpäättivät jatkaa yhteisvastuullisuuden ja sosiaalisenyhteenkuuluvuuden säilyttämiseen tähtäävää lähestymistapaa.48
Indicators for employment, education, health and general wellbeing found across this report generally confirmthat substantial progress has been achieved and that Europe is as capable of delivering good living conditionsfor the wide majority of its citizens as other major economies.
Tässä raportissa esitetyt työllisyyttä, koulutusta, terveyttäja yleistä hyvinvointia kuvaavat indikaattorit vahvistavatyleisesti, että edistyminen on ollut huomattavaa ja että Euroopassa pystytään luomaan kansalaisten laajalleenemmistölle hyvät elinolot yhtä hyvin kuin muissa merkittävissä talouksissa.
As highlighted in this year's synthesis report48 those Member States that perform best on all crucial indicators are those where the principles of active welfare states are applied with the greatest consistence and commitment.
Näiden jäsenvaltioiden suorituskykyosoittaa, että edistymiseen on vielä mahdollisuuksia,joita on hyödynnettävä entistä paremmin tulevina vuosina.
The performance of these Member Statesdemonstrate that there is a potential for further progress which needs to be better tapped in coming years.The European Employment Strategy and the new processes on modernisation of social protection and promotion of social inclusion are organised to enable all Member States to draw on the common fund of knowledge about how Europe can move further towardseconomic and social sustainability.
Euroopan työllisyysstrategian sekä sosiaalisen suojelun nykyaikaistamista ja sosiaalisen osallisuuden edistämistä koskevien uusien prosessien avulla kaikki jäsenvaltiot voivat hyödyntää yhteistä tietämystä siitä, miten Euroopassa voidaan edistää taloudellisesti ja sosiaalisestikestävää kehitystä.
Over the last decade employment promotion andmodernisation of social protection have increasinglybecome key priorities at the heart of the overall strategy of the Union.
Työllisyyden edistämisestä ja sosiaalisen suojelun nykyaikaistamisesta on viime vuosikymmenen aikana tullut yhätärkeämpiä painopistealueita unionin kokonaisstrategiassa.
Employment and social policies haveundergone rapid development in Member States and aprocess of catching up and convergence has takenplace.
Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka on kehittynytnopeasti jäsenvaltioissa, ja myös kiinnikuromista ja lähentymistä on tapahtunut.
As a result we have witnessed not the witheringaway of European approaches built on a combination ofmarket dynamics and public efforts, but a strengtheningand further development of the European Social Model.
Samalla markkinoiden dynamiikan ja julkisten toimenpiteiden yhdistelmään perustuvateurooppalaiset lähestymistavat eivät suinkaan ole näivettyneet, vaan Euroopan sosiaalista mallia on lujitettu jakehitetty edelleen.
It is now generally recognised that quality social policiesgeared to support employment can enhance economicperformance.
Nykyisin tunnustetaan yleisesti, että laadukas työllisyyttätukemaan sovitettu sosiaalipolitiikka voi parantaa talouden suorituskykyä.
The health sector is a good example ofthis synergy between the social and the economic
Terveysala on hyvä esimerkki tällaises-
Of course considerable problems persist and the challenges for the Union are likely to be even greater in thecoming decade than they were in the previous one.
Huomattavia ongelmia on toki vielä jäljellä, ja unioninhaasteet ovat tulevan vuosikymmenen aikana todennäköisesti vielä suurempia kuin edeltävän vuosikymmenenaikana.
Forexample, there are still concerns about the trendsregarding the young generation as underlined in several parts of the Social Situation Report: persistent unemployment, specific mortality and work related accidentrates and lack of professional education.
Kuten sosiaalista tilannetta koskevassa raportissauseaan otteeseen korostetaan, huolta aiheuttavat vieläesimerkiksi tietyt nuoriin liittyvät kehityssuuntaukset: jatkuva työttömyys, kuolleisuus- ja työtapaturmaluvut sekäammatillisen koulutuksen puute.
The persistence of poverty-traps is another matter for concern.However the way forward, as shown by the best performing Member States, still lies in the improvement andmodernisation of the functioning of the European Social Model.
Köyhyysloukkujen pysyvyys on toinen huolenaihe. Kuten parhaiten menestyvätjäsenvaltiot osoittavat, ratkaisuna on silti edelleen Euroopan sosiaalisen mallin toimivuuden parantaminenja nykyaikaistaminen.
Growth, competitiveness, employment, - The challenges and ways forward into the 21st Century; Commission, 1993."Choosing to grow: Knowledge, innovation and jobs in a cohesive society" Report to the Spring European Council, 21 March 2003 on the Lisbonstrategy of economic, social and environmental renewal, COM(2003) 5 final.
Komission vuonna 1993 julkaisema valkoinen kirja "Kasvu, kilpailukyky, työllisyys: 2000-luvun haasteet ja keinot"."Valintana kasvu: Osaaminen, innovaatiot ja työpaikat yhteenkuuluvuutta lisäävässä yhteiskunnassa - Raportti keväällä 21. maaliskuuta 2003 kokoontuvalle Eurooppaneuvostolle Lissabonissa sovitusta taloudellista, yhteiskunnallista ja ympäristön uudistumista koskevasta strategiasta" (2003) 5 lopullinen).
In 2001, there were 62 million elderly people aged 65 and over in the EU compared with only 34 million in 1960.
Vuonna 2001 EU:ssa oli 62 miljoonaa vähintään 65-vuotiasta. Vuonna 1960 heitä oli vain 34 miljoonaa.
Today, elderly people represent 16% of the total population or 24% of what is considered to be the working age population (15-64 year olds).
Nykyään iäkkäitä on 16 prosenttia kokonaisväestöstä eli 24 prosenttia työikäisen väestön määrästä (15–64-vuotiaista).
By 2010,the latter ratio is expected to rise to 27%.
Viimeksi mainitun suhteen odotetaankasvavan 27 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä.
Over the next fifteen years, the number of 'very old' people aged 80 and over will rise byalmost 50%.
Seuraavien viidentoista vuoden aikana "kaikkein iäkkäimpien" eli yli 80-vuotiait-ten määrä kasvaa lähes 50 prosenttia.
EU 15BDKDELEFIRLILOld age dependency ratio (Population aged 65 and over as a percentage of the working age population (15-64) on 1st January)
EU 15BDKDELEFIRLIVanhushuoltosuhde (Vähintään 65-vuotiaiden osuus työikäisen väestön (15–64-vuotiaiden) määrästä 1. tammikuuta)
Source: Eurostat - Demographic Statistics.
Lähde: Eurostat – Väestötilastot
Old age dependency ratio 2001 and 2010
Vanhushuoltosuhde, 2001 ja 2010
Elderly population by household situationand age, EU-15, 2010
Ikääntynyt väestö kotitaloustyypin ja iän mukaan, EU-15, 2010
Living withpartner only
Ainoastaan yhden henkilön kanssa asuvat
Living in a collectivehousehold
Yhteistaloudessa asuvat
Source:Eurostat - Demographic Statistics.EU-15, EL and UK 2000 data.
Lähde: Eurostat – vuoden 1995 tietoihin perustuva kotitalouksia koskeva (perus)ennuste
Source: Eurostat - 1995-based (baseline) household projections
Lähde: Eurostat – Väestötilastot. EU-15, Kreikka ja Yhdistynyt kuningaskunta: vuoden 2000 tiedot.
In 2001, the annual net migration rate was 3.1 per 1 000 population, representing around 74% of total population growth.
Vuonna 2001 vuosimuutto oli 3,1tuhatta henkeä kohti, ja sen osuus väestön kokonaiskasvusta oli noin 74 prosenttia.
In 2000, around 5% of the EU population were non-nationals (3.4% were non-EU nationals and 1.5% EU nationals), and there were just over 363,000 asylum applications in the fifteen Member States.
Vuonna 2000 noin 5 prosenttia EU:n väestöstäoli muita kuin jäsenvaltioiden kansalaisia (3,4 % EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisia ja 1,5 % muissa jäsenvaltioissa asuvia EU:nkansalaisia) ja EU:n 15 jäsenvaltiossa kirjattiin yli 363 000 turvapaikkahakemusta.
EU-15Net migration rate (per 1 000 population)
EU-15BDKVuosittainen nettomuuttoluku (tuhatta henkeä kohti)
Source: Eurostat - Demographic Statistics
Lähde: Eurostat – Väestötilastot
Asylum applications, EU-15, 1985-2000
Turvapaikkahakemukset, EU-15, 1985–2000
Average annual rate of population change by component, EU-15, 1960-2001 per 1000 population
Keskimääräinen vuosittainen väestönmuutoseri tekijöiden mukaan, EU-15, 1960–2001
Source: Eurostat - Migration Statistics
Lähde: Eurostat – Muuttoliiketilastot
Education and its outcomes
Koulutus ja sen tulokset
Attainment levels of the population have improved significantly over the last thirty years, particularly among women.
Väestön, erityisesti naisten, koulutustaso on parantunut huomattavasti 30 viime vuoden aikana.
Today 75%of young people aged 25-29 in the Union have a upper secondary qualification.
Nykyään 25–29-vuotiaista nuoristayli 75 prosentilla on vähintään keskiasteen koulutus.
At the same time, however, 19% of people aged 1824 leave the education system with only lower secondary education at best.
Kuitenkin 19 prosenttia 18–24-vuotiaista jättää koulutusjärjestelmän alhaisemman kuin keskiasteen koulutuksen saaneena.
EU-15BDKDELEFIRLILNLAPFINSUKEarly school-leavers not in further education or training (Share of the population aged 1824 with less than upper secondary education (ISCED 0-2) and not in education or training)
(Niiden 18–24-vuotiaiden osuus, jotka ovat saaneet vähemmänkuin keskiasteen koulutuksen (ISCED:n 0–2-tasot) ja jotka eivät ole yleissivistävässä tai ammatillisessa jatkokoulutuksessa),
Population aged 1824 by activity status (%), 2001
18–24-vuotiaat koulutus- ja työmarkkina-aseman mukaan vuonna 2001 (%)
In education and employment In education and not in employment Not in education and in employment Not in education and not in employment
Koulutuksessa ja työelämässä Koulutuksessa mutta ei työelämässä Ei koulutuksessa mutta työelämässä Ei koulutuksessa eikä työelämässä
Notes: IRL 1997 data.
Huom.:Irlanti: vuoden 1997 tiedot.
Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey
"Keskiasteen koulutuksen" määritelmästä on vielä sovittava Lähde: Eurostat – Euroopan unionin työvoimatutkimus
Graph 11Unemployment rates of the population aged25-64 by sex and level of education, EU-15, 2001
Kuvio 1125–64-vuotiaiden työttömyysasteet sukupuolenja koulutustason mukaan, EU-15, 2001
Graph 10Percentage of population that has completedat least upper secondary education, by age-group, 2001
Kuvio 10Vähintään keskiasteen koulutuksen suorittaneiden henkilöiden osuus väestöstäikäryhmittäin, 2001
Less than uppersecondary
Keskiaste ja sen jälkeinenmuu kuin korkea-aste
Source:Eurostat - European Union Labour Force Survey Note: UK - GCSE ‘O’ levels are included under upper secondary (ISCED3).
Lähde: Eurostat – Euroopan unionin työvoimatutkimus. Huom.: Yhdistynyt kuningaskunta: GCSE-todistuksen O-tasot on sisällytetty keskiasteeseen (ISCED 3).
Source:Eurostat - European Union Labour Force Survey.
Lähde: Eurostat – Euroopan unionin työvoimatutkimus.
IRL: 1997 data.UK - Data not shown.A definition of upper secondaryattainment has still to be agreed.
Yhdistynyt kuningaskunta: Tietoja ei ole esitetty."Keskiasteen koulutuksen" määritelmästä on vielä sovittava.
EU-wide, 8% of the population aged 25-64 participated in education/training (in the last four weeks) in 2001. Such training activities seem to be more prevalent in the Nordic countries, the Netherlands and the United Kingdom.
Koko EU:ssa 8 prosenttia 25–64-vuotiaista osallistui koulutukseen vuonna 2001 (kyselyä edeltäneiden neljän viikon aikana).Kouluttautuminen näyttää olevan yleisintä Pohjoismaissa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
Older people are less likely toreceive training than younger people.
Iäkkäät osallistuvatkoulutukseen vähemmän todennäköisesti kuin nuoret.
Higher qualified people are more likely than the low-qualified to participate in such training.
Kouluttautuminen on yleisempää pitkälle kouluttautuneitten kuin muidenjoukossa.
Lifelong learning (Percentage of population aged 25-64, participating in education and training in the 4 weeks prior to the survey), 2001
Elinikäinen oppiminen (Niiden 25–64-vuotiaiden osuus, jotka osallistuivat koulutukseen kyselyä edeltäneiden neljän viikon aikana) 2001
Total, 25-6425-3435-4445-5455-64
Yhteensä 25-6425-3435-4445-5455-64
Notes: F - training must occur at the time of the interview for it to be counted.
Huom.: Ranska: Vain kyselyn aikaiseen koulutukseen osallistuminen otetaan huomioon.
IRL: 1997Data.Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey
Irlanti: vuoden 1997 tiedot.Lähde: Eurostat – Euroopan unionin työvoimatutkimus
Graph 13Spending on human resources (Total public expenditure on education as a percentage of GDP),1999 and 2000
Kuvio 13Henkilöstömenot (Julkiset koulutusmenot osuutena BKT:stä), 1999 ja 2000
Graph 12Lifelong learning (Percentage of population aged 25-64, participating in education and training in the4 weeks prior to the survey)by level of education, EU-15, 2001
Kuvio 12Elinikäinen oppiminen (Niiden 25–64-vuotiaidenosuus, jotka osallistuivat koulutukseen kyselyä edeltäneiden neljän viikon aikana vuonna 2001)koulutustason mukaan, EU-15, 2001
0 0 Upper secondary and postsecondary, not tertiary
0 0 Keskiaste ja sen jälkeinenmuu kuin korkea-aste
Source: Eurostat - Education Statistics
Lähde: Eurostat – Koulutustilastot
Notes: F - training must occur at the time of the interview for it to be counted IRL 1997 data.
Lähde: Eurostat – Euroopan unionin työvoimatutkimus.Huom.: Ranska: Vain kyselyn aikaiseen koulutukseen osallistuminen otetaan huomioon.
UK - GCSE 'O' levels are included under upper secondary (ISCED 3).Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey
Irlanti: vuoden 1997 tiedot. Yhdistynytkuningaskunta: GCSE-todistuksen O-tasot on sisällytetty keskiasteeseen (ISCED 3).