natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The European Union is committed to ensuring sustainable development and to maintaining a high level of environmental protection.
Euroopan unioni on sitoutunut huolehtimaan kestävästä kehityksestä ja ylläpitämään korkeaa ympäristönsuojelun tasoa.
Both of these requirementshave to be integrated into the definition and implementation of Community policies.
Kumpikin vaatimus on otettava huomioonmääriteltäessä ja pantaessa täytäntöön yhteisön politiikkoja.
Regional development can only be sustainable if it respects the environment.
Alueiden kehitys voi olla kestävää vain silloin, kunsiinä otetaan huomioon ympäristö.
Furthermore, the environment can itself becomea source of economic growth, be it through the development of environmentally friendly tourism, clean technologies or by natural habitats contributing to the attractiveness of a region.
Lisäksi ympäristöstävoi itsestään tulla talouskasvuun vaikuttava tekijä ympäristöystävällisen matkailun, puhtaan teknologian tai alueen houkuttelevuutta lisäävien luonnonvaraisten elinympäristöjen muodossa.
Rehabilitation of former industrial and military sitesleads to a reduction in land use, which is of particular importance to highly populated areas in the central regions of the Union.
Vanhojen teollisuus- ja armeija-alueiden kunnostaminenparantaa maan käyttöastetta, millä on erityisesti merkitystä unionin tiheään asutuilla keskialueilla.
Due to their accessibility, these sitesoften play a crucial role in the restructuring of regionsand can become hubs for new entrepreneurial activities.Projects of this nature form a significant part of the development strategies of Objective 2 areas in structuraldifficulties.
Näillä kohteilla on hyvien yhteyksiensä vuoksi usein ratkaiseva asema alueiden rakenneuudistuksen kannalta, ja niistä voitulla uuden yritystoiminnan keskuksia. Tällaiset hankkeet ovat merkittävä osa rakenteellisissa vaikeuksissaolevien tavoitteen 2 alueiden kehitysstrategioita.
Climate change, public health, natural resources,poverty and social exclusion, an ageing population,and congestion and pollution are all at the heart of the Commission’s sustainable development strategy, whichwas adopted at the Gothenburg European Council in July 2001.
Ilmastonmuutos, kansanterveys, luonnonvarat, köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen, väestön ikääntyminen sekä ruuhkautuminen ja saastuminen kuuluvatkaikki keskeisinä osina komission kestävän kehityksenstrategiaan, joka hyväksyttiin Göteborgin Eurooppaneuvostossa vuoden 2001 heinäkuussa.
Objectives and target dates for addressing anumber of these issues have been laid down in the sixthenvironment action programme, a key priority ofwhich is the ratification and implementation of the Kyoto Protocol to cut greenhouse gas emissions to 8%below the 1990 levels by 2012.
Tavoitteet jamääräajat monille näistä aiheista vahvistettiin kuudennessa ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa,jonka keskeinen tavoite on Kioton pöytäkirjan ratifiointi ja täytäntöönpano eli kasvihuonekaasupäästöjen alentaminen 8 prosenttia vuoden 1990 tasosta joulukuuhun 2008 mennessä.
Other targets, such asachieving 22% of electricity generated from renewable sources by 2010 and decoupling growth in GDPfrom transport and resource use form part of subsequent Commission reports.
Muut tavoitteet, kuten säh-könkehittäminen22-prosenttisestiuusiutuvistalähteistä vuoteen 2010 mennessä sekä BKT:n kasvun,liikenteen ja luonnonvarojen käytön välisen yhteydenmuuttaminen, ovat osa komission sittemmin antamiakertomuksia.
Europe’s increasing energy import dependency and thecontinuous growth of road and air transport will havenegative impacts on the competitiveness of European industry.
Euroopan kasvava riippuvuus energian tuonnista sekämaantie- ja lentoliikenteen jatkuva kasvu vaikuttavatkielteisesti Euroopan teollisuuden kilpailukykyyn.
Therefore, renewable energy applications andnetworks, less polluting modes of transport and environmentally friendly technologies are key priorities interms of modernising production and reducing emissions.
Siksiuusiutuvien energianlähteiden sovellukset ja verkostot,vähemmän saastuttavat liikennemuodot ja ympäristöystävälliset teknologiat ovat keskeisiä painopistealueitatuotannon nykyaikaistamiseksi ja päästöjen vähentämiseksi.
Structural Fund support for brownfield rehabilitation and environmental infrastructure in the 2000–06period amounts to EUR 39.9 billion (18.2% of the overall allocation).
Rakennerahastojen tuki joutomaiden kunnostamiseen ja ympäristön perusrakenteisiin ohjelmakaudella2000–2006 yltää 39,9 miljardiin euroon (18,2 prosenttiinkaikista määrärahoista).
The Cohesion Fund for Greece, Spain, Ireland and Portugal, and ISPA for the acceding countries in central andeastern Europe are major sources of finance for environ-ment-related infrastructure, such as for the supply ofdrinking water, wastewater treatment and solid wastedisposal.
Kreikan, Portugalin, Espanjan ja Irlannin koheesiorahasto sekä Keski- ja Itä-Euroopan liittyvien maiden ISPA-vä-line ovat ympäristöön liittyvien perusrakenteiden, kutentalousvesihuollon, jätevedenkäsittelyn ja kiinteiden jätteiden hävittämisen merkittäviä rahoituslähteitä.
Both instruments provide funding for invest-ment-intensive projects and help these countries tomeet the environmental standards and legal requirements of the Union.
Kummallakin välineellä rahoitetaan suuria investointejaedellyttäviä hankkeita ja autetaan näitä maita täyttämään unionin ympäristönormit ja lainsäädännön vaatimukset.
About EUR 18 billion from the Cohesion Fund and a further EUR 7.3 billion from ISPA areavailable up to 2006.
Koheesiorahastosta on käytettävissä noin18miljardia euroa ja ISPA-välineestä 7,3 miljardia euroavuoteen 2006 mennessä.
After accession in 2004, ISPA funding will be replaced by the Cohesion Fund in the new Member States.
Uusien jäsenvaltioiden liittymisen jälkeen vuonna 2004 ISPA-rahoitus vaihtuu koheesiorahastoon.
Page 22
Asukasta/km2
The Structural Funds and sustainable development emissions; the impact of greenfield development on biodiversity and on emissions through increased transport;the impact of increased tourism on natural habitats;and, in some cases, the impact of increased employmentand wealth on increasing income disparities and socialexclusion.
Rakennerahastot ja kestävä kehitys päästöihin, uusien maa-alueiden käyttöönoton vaikutukset lajien monimuotoisuuteen, kasvavan liikenteenvaikutukset päästöihin, lisääntyvän matkailun vaikutukset luontaisiin elinympäristöihin sekä eräissä tapauksissa kasvavan työllisyyden ja varallisuuden vaikutukset tuloerojen ja sosiaalisen syrjäytymisen lisääntymiseen.
Based on 19 case studies of regions from all over Europe, astudy published in 2002 by the Directorate-General for Regional Policy of the European Commission shows that the Structural Funds make a positive contribution to more sustainable regional development.
Euroopan komission aluepolitiikan pääosasto julkaisivuonna 2002 tutkimuksen, joka perustuu 19 tapaustutkimukseen Euroopan eri alueilla.
It was found that Structural Fund interventions generally seek to address the critical regional trade-offs and win–win situations.
Siitä ilmenee, että rakennerahastot edistävät kestävämpää alueellista kehitystä.Tutkimuksessa todetaan, että rakennerahastojen toimillapyritään yleensä vaikuttamaan kriittiseen alueelliseen”kaupankäyntiin” ja kädenvääntöön.
However,the focus could in many cases be improved by making thetrade-offs more explicit and by seeking better integrationwith sectoral and national policies.
Huomio voitaisiinsilti monissa tapauksissa keskittää nykyistä paremminkaupankäynnin näkyväksi tekemiseen ja parempaan integrointiin alakohtaisiin ja kansallisiin politiikkoihin.
Furthermore, in someregions, sustainability could be better taken into consideration in the way projects are generated and selected.
Joillain alueilla kestävä kehitys voitaisiin ottaa paremminhuomioon myös hankkeiden luomisessa ja valinnassa.
Some of the main trade-offs of relevance to regionalpolicy are: the impact of road building on land use and
Aluepolitiikan kannalta merkittävimpiä valintoja ovatteiden rakentamisen vaikutukset maankäyttöön ja
The study notes that regional policy is only one of anumber of policies having an impact on the main policytrade-offs of a region.
Tutkimuksessa huomautetaan myös, että aluepolitiikka on vain yksi monista yksittäisen alueen poliittiseenkaupankäyntiin vaikuttavista politiikoista.
In some cases, policies such as national transport and social policies can have a greaterimpact on the sustainability of regional developmentthan regional policies as carried out through Structural Fund interventions.
Joissain tapauksissa kansallinen liikenne- ja sosiaalipolitiikka voivaikuttaa alueen kehityksen kestävyyteen enemmänkuin rakennerahastojen toimien kautta toteutettualuepolitiikka.
Further information is available at:http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docgener/evaluation/rado_en.htm
Lisätietoja on saatavissa englanniksi osoitteesta:http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docgener/evaluation/rado_en.htm
VIENNA (AUSTRIA), GYÖR (HUNGARY)
WIEN ( I TÄ VA LTA ), G Y Ö R ( U N KA RI )
In regions with a strong industrial tradition, such as Vienna in Austria and Györ in Hungary, economic activityhas long been synonymous with a deterioration in thenatural environment.
Pitkän teollisen perinteen alueilla, kuten Itävallan Wienissä ja Unkarin Györissä, taloudellinen toimeliaisuuson jo kauan merkinnyt luonnonympäristön heikentymistä.
This situation is beginning tochange, however, as more and more businesses respondto demands for greater environmental protection.
Tilanne alkaa kuitenkin muuttua, koska yhä useammat yritykset vastaavat vaatimuksiin ympäristönsuojelun lisäämiseksi.
Increasing numbers of businesses in all sectors of theeconomy are beginning to realise that, by introducingmore environmentally friendly practices, they can addvalue to their image, and ensure more sustainable conditions for future development.But assisting businesses toadopt ‘green’ practices is a complex task, which requiresan integrated approach, involving cooperation betweengovernment agencies, businesses and consultancy firms.Facilitating this process was the aim of the ‘Ecoprofit Vi-enna–Györ’ crossborder project, which was implemented in 2001 under the EU Interreg II programme.
Yhä useammat talouden eri aloilla toimivat yritykset alkavat ymmärtää, että ottamalla käyttöön entistä ympäristöystävällisempiä käytäntöjä ne voivat parantaa yrityskuvaansa ja varmistaa tulevan kehityksen kestävätedellytykset. Silti yritysten auttaminen omaksumaan”vihreitä” käytäntöjä on monitahoinen tehtävä, jokaedellyttää yhtenäistä lähestymistapaa, jossa otetaanhuomioon virastojen, liike-elämän ja konsultointiyritysten yhteistyö.
Participants in the ‘Ecoprofit Vienna-Györ’ project
Prosessin helpottaminen on ollut tavoitteena EU:n Interreg II -ohjelman puitteissa vuonna 2001käynnistetyssä rajat ylittävässä ”Wien-Györ-ympäristö-hyötyhankkeessa”.
‘Ecoprofit’ is a consulting module created by the ‘Viennese initiative for entrepreneurial protection of the environment’.
”Ympäristöhyödyllä” (”ÖkoProfit”) viitataan Wienin yritysten ympäristönsuojeluhankkeessa kehitettyyn konsultointimoduuliin.
It was specifically designed for small andmedium-sized businesses in the production sector andaims to promote awareness of the basic principles of materials and energy management through participationin working groups and individual consulting sessions.The objective is to convince participants that, if they canmeet the challenges of innovation and cost control, theycan actually improve their competitiveness by respectingthe environment.
Se suunniteltiin erityisesti pienille ja keskisuurille tuotantoyrityksille tarkoituksena edistäämateriaali- ja energiahuollon perusperiaatteiden tuntemusta osallistumalla työryhmiin ja yrityskohtaisiin konsultointitapaamisiin. Tavoitteena on vakuuttaa osallistujat siitä, että jos he osaavat vastata innovoinnin jakulunhallinnan haasteisiin, he voivat myös käytännössäparantaa kilpailukykyään suojelemalla ympäristöä.
(43-1) 400 08 82 95Fax (43-1) 40 00 72 22E-mail: dic@m22.magwien.gv.at Internet: http://www.oekobusinessplan.wien.at
(43-1) 4000 7222Sähköposti: dic@m22.magwien.gv.at Verkkosivut: http://www.oekobusinessplan.wien.at
To date, the ‘Ecoprofit Vienna–Györ’ project has focusedmainly on Vienna, where the number of participatingbusinesses increased from 15 in the first year to 40 in thefollowing year. However, in parallel, the Viennese specialists have established contacts with city governmentofficials in Györ with a view to setting up a similar initiative on the Hungarian side.
Tähän mennessä ”Wien-Györ-ympäristöhyötyhankkees-sa” on keskitytty pääasiassa Wieniin, jossa osallistujayritysten määrä on kasvanut ensimmäisen vuoden lopun tasolta eli 15 yrityksestä yhdessä vuodessa 40 yritykseen.Samaan aikaan wieniläiset asiantuntijat ovat solmineetyhteyksiä Györin kaupungin viranomaisiin tarkoituksenaan käynnistää samanlainen aloite Unkarin puolella.
Information material in Hungarian has already been drafted.
Tie-dotusaineistoaon jo laadittu unkariksi.
In the longer term,the project will also contribute to the introduction of asystem of environmental management, in accordancewith European regulations, in the economic area situated between the two cities.
Pitkällä aikavälillä hanke auttaa ottamaan käyttöön ympäristönhallintajärjestelmän näiden kahden kaupungin välillä sijaitsevalla talousalueella Euroopan yhteisön asiaa koskevienasetusten mukaisesti.
Ecoprofit Vienna–Györ Interreg IIA, Austria/Hungary
ÖkoProfit Wien-Györ Interreg IIA Itävalta/Unkari
EUR 460 000EUR 230 000
460 000 euroa230 000 euroa
With support under the Interreg III programme, ‘Ecoprofit Vienna–Györ’ is now being expanded to a biggerproject, ‘EcobusinessPlan Vienna–Györ’.
Interreg III -ohjelman tuella Wienin ja Györin ympäristöhyötyhanketta laajennetaan parhaillaan ”Wien-Györ- ÖkoBusinessPlan”-hankkeeksi.
This project in-
Hankkeeseen sisältyvät
EcobusinessPlan Vienna–Györ Interreg IIIA, Austria/Hungary
ÖkoBusinessPlan Wien-Györ Interreg IIIA Itävalta/Unkari
Total eligible cost:EU contribution:
1 416 000 euroa674 000 euroa
Partners in sustainablewaste management authorities to abandon the idea of using a green area inthe municipality of Sirvintai in favour of the formerindustrial site of Kazokistes.
Kestävän jätehuollonkumppanit viheralueelle ja siirtämään sen Kazokistesin entiselleteollisuusalueelle.
The planning and development of a new waste management project in Vilnius provided the first opportunity for a non-governmental organisation (NGO) to participate in a project supported by the Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA) in Lithuania.The experience highlights the important role of NGOs inensuring public transparency and the consideration ofsustainability issues at the earliest stages of projectplanning.
Vilnan uuden jätehuoltohankkeen suunnittelussa ja kehittämisessä kansalaisjärjestölle tarjoutui ensimmäisenkerran tilaisuus osallistua liittymistä edeltävän rakennepolitiikan välineen (ISPA) avulla tuettuun hankkeeseen Liettuassa. Kokeilu osoittaa, että kansalaisjärjestöillä ontärkeä tehtävä hankesuunnittelun alkuvaiheissa varmistettaessa hankkeen avoimuutta yleisölle ja tarkasteltaessa kestävään kehitykseen liittyviä seikkoja.
This positive experience shows that, despite sometimesbeing seen as disruptive, NGOs can play a constructiverole in ensuring the quality and public transparency ofprojects.
Tämä myönteinen kokemus osoittaa, että vaikka kansalaisjärjestöjen joskus ajatellaankin aiheuttavan ristivetoa,niillä voi olla rakentava rooli varmistettaessa hankkeidenlaatua ja avoimuutta yleisölle.
It also highlights the benefits of sharing expertise.
Myös asiantuntemuksen jakamisen hyödyt tulevat esiin.
Associations, professionals and administrationsall have a role to play and can learn from the experienceof jointly implementing complex projects of this kind.
Järjestöillä, ammattilaisillaja hallintoviranomaisilla on kaikilla oma tehtävänsä, ja nevoivat oppia kokemuksistaan pannessaan yhdessä täytäntöön tällaisia monitahoisia hankkeita.
The collection and treatment of solid municipal waste isa major problem in the county of Vilnius.
Kiinteän yhdyskuntajätteen keräys ja käsittely on merkittävä ongelma Vilnan läänissä.
In some ruralareas, there is no waste-collection service and existingmunicipal dumps have no environmental protection sys- tems.
Eräillä maaseutualueilla ei ole jätteenkeräystä lainkaan, eikä nykyisillä kuntienkaatopaikoilla ole ympäristönsuojelujärjestelmiä.
It is estimated that 350 000 m3 of effluent enters the soil every year from the region’s 125 dumps.
Arvioidaan, että alueen 125 kaatopaikalta joutuu maa- perään350 000 m3 valumavesiä vuodessa.
The Kariotiskes dump, which serves Vilnius and adjoins the Trakai National Park, is an exception, but, even there,analysts have recorded a deterioration in the watertable.
Kariotiskesin kaatopaikka, johon Vilnan jätteet viedään ja joka sijaitsee Trakain kansallispuiston läheisyydessä, on poikkeus,mutta sielläkin tutkijat ovat todenneet pohjaveden laadun heikentyneen.
The current ISPA waste management project in the Vilnius region involves the closure of five municipal dumps,including the Kariotiskes dump, and the construction ofa new regional dump, which meets national and European standards.
Nykyinen Vilnan alueen ISPA-jätehuoltohanke sisältääviiden kunnallisen kaatopaikan – myös Kariotiskesin –sulkemisen ja uuden alueellisen kaatopaikan rakentamisen kansallisia ja yhteisön standardeja vastaavaksi.
The new dump is to be located in themunicipality of Elektrenai, on the site of a former quarry.
Uusikaatopaikka sijoitetaan Elektrenain kunnan alueellevanhan louhoksen paikalle.
It will have a containment shell, an effluent pumpingsystem, 10 wells for water table analysis, and a biogascollector for electricity production.
Kaatopaikalle tulee suojarakenteet, valumavesien pumppausjärjestelmä, kymmenen kaivoa pohjavesien analysointia varten ja biokaasunkeräin sähköntuotantoa varten.
The project will ultimately make it possible to achieve a four-fifths reduction in effluent seepage.
Valmistuttuaanhanke vähentää valumavesien tihkumista ympäristöön80 prosenttia.
A notable aspect of the project, and a ‘first’ for ISPA, isthe involvement in the preparatory discussions of the Lithuanian Green Movement (LGM), a non-governmen-tal organisation.
Hankkeen merkittävän osan muodostaa kansalaisjärjestön, Liettuan vihreän liikkeen, osallistuminen valmisteleviin neuvotteluihin ensimmäistä kertaa ISPA:n historiassa.
Invited as an observer by the projectmonitoring committee, the LGM was a participant in thepublic hearings to evaluate the environmental impact ofthe various options available.
Hankkeen seurantakomitea kutsui Liettuan vihreänliikkeen tarkkailijaksi julkisiin kuulemisiin, joissa arvioitiin tarjolla olleiden vaihtoehtojen ympäristövaikutuksia.
It successfully opposed theconstruction of a waste incinerator, which was one ofthe early options considered.
Liike vastusti alkuvaiheen vaihtoehtoihin kuulunutta jätteidenpolttolaitosta ja onnistui estämään senrakentamisen.
Another controversial issue was the siting of the regional dump.
Toinen kiistaa aiheuttanut seikka olialueellisen kaatopaikan sijoitus.
Protests by thelocal population and local associations, together with acarefully thought-out LGM campaign, caused the
Paikallisen väestön ja yh-distystenvastustus sekä tarkkaan harkittu Liettuan vihreän liikkeen kampanja saivat viranomaiset hylkäämäänajatuksen kaatopaikan sijoittamisesta Sirvintain kunnan
EUR 20 930 000EUR 10 465 000
20 930 000 euroa10 465 000 euroa
Cleaner water gives new life to Szczecin
Puhtaammasta vedestäuutta elämää Szczeciniin
With the help of EU funding under the Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), the city of Szczecin is laying the foundations for sustainable development through investment in the modernisation of itswater supply and water treatment facilities.
Liittymistä edeltävän rakennepolitiikan välineen (ISPA)avulla tapahtuvan EU-rahoituksen turvin Szczecininkaupunki rakentaa pohjaa kestävälle kehitykselle investoimalla vesi- ja jätevesihuollon uudenaikaistamiseen.
Located on the River Odra, the port city of Szczecin (population 420 000) is a major contributor to pollution inthe Baltic Sea. At present, the city has only one small,mechanical wastewater treatment plant, located on theeast bank.
Odranjoen suulla sijaitseva Szczecinin satamakaupunki(asukasmäärä 420 000) on suuri Itämeren saastuttaja.Kaupungissa on nykyään vain yksi pieni mekaaninen jätevedenpuhdistamo joen itärannalla.
There is no treatment plant on the west bank,and only 13% of the total wastewater generated in thecity is currently being treated.
Länsirannalla eiole puhdistamoa lainkaan, ja kaupungin jätevesistä käsitellään nykyisin vain 13 prosenttia.
The quality of drinking water in Szczecin is also poor,and is well below EU standards.
Myös Szczecinin juomaveden laatu on heikko ja selvästialle EU:n vaatimusten.
The city’s water supply islargely dependent on a single pipeline from one mainwater source at Miedwie Lake, to the south-east of thecity.
Kaupungin vesihuolto on lähesyksinomaan yhden putken varassa. Se tuo vettä kaupungista kaakkoon sijaitsevasta Miedwiejärvestä, joka onkaupungin ainoa merkittävä vesivarasto.
The rate of leakage in the water distribution systemis also high.
Lisäksi vedenjakelujärjestelmä vuotaa runsaasti.
In March 2000, the city completed a master plan to implement a major programme of investment, which includes two new wastewater treatment plants on thewest bank, the upgrading of the plant on the east bank,and a major programme of sewerage extension and rehabilitation.
Vuoden 2000 maaliskuussa kaupunki sai valmiiksi yleissuunnitelman, jolla toteutetaan merkittävä investointiohjelma, johon sisältyvät muun muassa kahden jätevedenpuhdistamon rakentaminen länsirannalle, itärannanpuhdistamon kunnostaminen sekä laaja viemäröinninlaajennus- ja kunnostussuunnitelma.
The overall aim is to enable the city toachieve compliance with EU standards, in particular theurban wastewater directive(2) and the drinking water directives (3
Yleisenä tavoitteena on saattaa kaupungin vesihuolto EU:n normien,erityisesti yhdyskuntajätevesidirektiivin (2) ja juomavesi- direktiivien (3
The existing wastewater treatment plant in Szczecin
Szczecinin nykyinen jätevedenpuhdistamo
The investment programme in the water sector is a major undertaking, costing in excess of EUR 280 million.
Vesialan investointiohjelma on merkittävää hanke, silläsen kustannukset ovat yli 280 miljoonaa euroa.
EUfunding has already been allocated for the first phase ofthe work, which is costing in excess of EUR 47 million,including EUR 23 million for water supply and EUR 24million for water treatment.
EU:n rahoitusta on myönnetty jo ensimmäiselle vaiheelle, jonkakustannukset ovat yli 47 miljoonaa euroa, mihin sisältyy23 miljoonaa euroa vesihuollon ja 24 miljoonaa euroavedenpuhdistamon parantamiseen.
Technical assistance for thepreparation of the later stages of the project is alsobeing provided.
Lisäksi tarjotaanteknistä apua hankkeen myöhempien vaiheiden valmisteluun.
2)Directive 91/271/EEC.3)Directives 75/440/EEC, 80/778/EEC and 98/63/EC.
(2)Direktiivi 91/271/EY.(3)Direktiivit 98/63/EY, 75/440/ETY ja 80/778/ETY.
Water quality improvement in Szczecin (stage 1)ISPA
Szczecinin veden laadun parantaminen, vaihe 1ISPA
EUR 288 000 000EUR 190 080 000
288 000 000 euroa190 080 000 euroa
Saving the Sava
Savan pelastajat
Supported by the Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), the new wastewater treatmentplant in the city of Celje will help to reduce effluent discharges into the River Sava, a designated environmentally sensitive area.
Liittymistä edeltävän rakennepolitiikan välineen (ISPA)tuella rakennettava Celjen kaupungin uusi jätevedenpuhdistamo auttaa pienentämään jätevesien päästöjä Savajokeen, joka on nimetty ympäristön kannalta haavoittuvaksi alueeksi.
The plant is locatedon the left bank of the River Savinja, approximately 4 kmfrom the city of Celje, and it covers an area of 20 400 m2.
Puhdistamosijaitsee Savinjajoen vasemmalla rannalla nelisen kilometriä Celjen kaupungista ja on pinta-alaltaan20400neliömetriä.