natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It will be subject to a mid-term review in 2003.
Jotta ohjelma pysyisi samassa tah­dissa talous­ ja sosiaalialan muutosten kanssa, sen on oltava riittävän joustava ja sitä on tarkistet­tava kauden puolivälissä vuonna 2003.
Since the 1970s it has supported Member State policies in this area.
Se on tukenut sosiaali­politiikkaa jäsenvaltioissa 1970­luvulta alkaen.
In the context of the development of the Treaties, the relationship between economic and social policies of Member States has undergone substantial change.
Perustamissopimusten muutosten yhteydessä jäsen­valtioiden talous­ ja sosiaalipolitiikan suhde on muuttunut huomattavasti.
The Treaties have also enshrined the principle of subsidiarity which in the social area is based both on the interaction between the Community and Member State level — including regional and local — and between the social partners and public authorities at all levels.
Sopimuksiin on kirjattu toissijaisuuden periaate, joka sosiaalialalla perustuu yhteisön ja jäsenval­tioiden ­ myös alueellisella ja paikallisella tasolla ­ sekä työmarkkinaosapuolten ja viranomaisten väliseen vuorovaikutukseen kaikilla tasoilla.
The most recent Social Action Programmes of the 1990s pursued an agenda, which had employment at its core.
Uusimmissa sosiaalialan toimintaohjelmissa 1990­luvulla pyrittiin malliin, jonka keskeisenä osana oli työllisyys.
It introduced the new Employment Title and incorporated the Social Protocol. It identified new areas and tools for action in this field and has contributed to:
Siinä otettiin käyttöön uusi työllisyyttä koskeva osasto ja sisällytettiin perustamissopimukseen pöytäkirja sosiaalipolitiikasta, Siinä yksilöitiin uusia aloja ja välineitä alan toimintaa varten ja sillä on edistetty seuraavia seikkoja:
• putting employment at the centre of the economic policy agenda of the Union and making its pro motion a matter of common concern which started the process of open policy coordination in matters of employment and labour markets.
Työllisyys on asetettu unionin talouspoliittisen ohjelman keskeiselle sijalle ja sen edistämisestä on tehty yhteinen huolenaihe. Näin aloitettiin prosessi kohti avointa koordinointipolitiikkaa työl­lisyyden ja työmarkkinoiden alalla.
This new Community policy has gained pace, driven by the strategy launched by the Luxembourg Jobs Summit;
Tämä uusi yhteisön politiikka on vauhdittunut työllisyyttä käsitelleen Luxemburgin huippukokouksen esittelemän strategian myötä.
• requiring Member States and the Community to better coordinate economic and employment policies in order to ensure consistency and improve synergy;
Jäsenvaltioita ja yhteisöä on vaadittu koordinoimaan talous­ ja työllisyyspolitiikkaa entistä paremmin yhdenmukaisuuden varmistamiseksi ja synergiaetujen parantamiseksi.
• making use of the Social Title of the Treaty by developing collective bargaining between the social partners;
Perustamissopimuksen sosiaaliasioita käsittelevää osastoa on hyödynnetty kehittämällä työ­markkinaosapuolten välisiä neuvotteluja.
• launching initiatives on new aspects of the Treaty such as social exclusion and anti-discrimination; nation;
On esitetty perustamissopimuksen uusia näkökohtia, kuten sosiaalista syrjäytymistä ja syrjinnän torjuntaa, koskevia aloitteita.
• making the equality between men and women in all aspects of social life, an aim of the Community.
Miesten ja naisten tasa­arvosta kaikilla elämänaloilla on tehty yksi yhteisön tavoitteista.
If accepted, the Commission's submission to the current Intergovernmental Conference, and particularly the proposal to extend qualified majority voting, would have consequences for the future development of social policy.
Jos komission nykyiseen hallitustenväliseen kokoukseen tekemä ehdotus ja erityisesti ehdotus määräenemmistöäänestyksen laajentamisesta hyväksytään, sillä saattaisi olla seurauksia sosiaali­politiikan tulevan kehityksen kannalta.
Open policy coordination involves establishing policy guidelines, setting benchmarks, concrete targets and a monitoring system to evaluate progress via a peer group review.
Avoimeen koordinointipolitiikkaan sisältyy politiikan suuntaviivojen, mittareiden käytännön tavoitteiden ¡a seurantajärjestelmän laatiminen edistymisen arvioimi­seksi vertaisryhmäarvioinnilla
In the run-up to the Lisbon Summit, the Commission presented a series of documents which entai­led an in-depth analysis of the economic and social situation in the European Union(2). This com­ munication takes these analyses as a starting point.
Valmistautuessaan Lissabonin huippukokoukseen komissio esitti joukon asiakirjoja, joissa analysoi­tiin perusteellisesti Euroopan unionin taloudellista ja sosiaalista tilannetta. (') Tässä tiedonannossa käytetään näitä analyysejä lähtökohtana.
The European Union has made considerable progress in strengthening its economic fundamentals and fostering job creation.
Euroopan unioni on edistynyt huomattavasti taloutensa perustan lujittamisessa ja työpaikkojen luo­misessa.
At present, around 9 % of the European workforce is unemployed.
Noin yhdeksän prosenttia Euroopan työvoimas­ta on tällä hetkellä työttömänä.
The average employment rate was only 62 % in 1999.
Vuoden 1999 keskimääräinen työllisyysaste oli ainoastaan 62 pro­senttia.
Employment is still relatively low in certain activities — like services.
Lisäksi työllistyminen tietyillä aloilla, kuten palvelualoilla, on suhteellisen alhaista.
Participation among women as well as certain groups like elderly and disabled people is too low.
Naisten ja tietty­jen muiden ryhmien, kuten vanhusten ja vammaisten, osallistuminen on liian vähäistä.
The Commission's contribution to the Lisbon European Council identified in clear terms the main features of Europe's employment deficit. These are:
Komission puheenvuorossa Lissabonin huippukokouksessa tuotiin selvästi esiin Euroopan vajaatyöllistymisen pääpiirteet, jotka ovat seuraavat: työllisyysaste palvelualalla on paljon alhaisempi Euroopan unionissa
A services gap — the European Union has a much lower level of employment in the services sector than the US.
Palveluja koskeva kuilu kuin Yhdysvalloissa.
Union has an enormous employment potential in virtually all services
Euroopan unionilla on valtavat työllistämismahdollisuudet lähes kaikilla palvelualoilla.
Sectoral structure of employment — EU-US
Työllisyyden rakenne aloittain - EU-USA
MANUFACTURING
Tuotanto
Construction and utilities
Rakentaminen ja sähkö­ vesi­ja kaasulaitos
Wholesale and retail
Tukku­ ja vähittäiskauppa
Hotels and restaurants
Hotelli­ ja ravintola­ala
Financial and business
Rahoitus ja liike­elämä
Public administration
Julkinen sektori
Health, social and other
Terveydenhuolto, sosiaaliala ja muut
ALL SECTORS
Kaikki alat
A gender gap — only half of thewomen in the European Union are in work compared to two thirds in the US.
Sukupuolten välinen kuilu ­ ainoastaan puolet naisista EU:ssa on työssä. Yhdysvalloissa luku on kaksi kolmasosaa.
An age gap — the rate of employment in the 55-65 age group is too low.
Ikäkuilu ­ 55­65­vuotiaiden työllistymisaste on liian alhainen.
The documents submitted were the following: 'The Lisbon European Council — an agenda of economic and social renewal for Europe' (Commission's main contri­bution): 'eEurope — An information society for all' (COM(1999) 687 final): 'Community policies in support of employment' (COM(2000) 78 final); 'Building an inclu­sive Europe' (COM(2000) 79 final); 'Social trends: prospects and challenges' (COM(2000) 82 final): 'Strategies for jobs in the information society' (COM(2000) 48 final) and Economic reform: report on the functioning of product and capital markets' (COM(2000) 26 final).
Komissio antoi seuraavat asiakirjat Lissabonin Eurooppa­neuvosto ­ Talouden ja yhteiskunnan uudistaminen Euroopassa' (komission puheenvuoro): "eEurope ­ Tietoyhteiskunta kaikille" (KOM(2000) 78 lopullinen) Tavoitteena osallisuutta edistävä Eurooppa" (KOM(2000) 79 lopullinen): "Sosiaalinen kehitys tulevai­suuden näkymät ja haasteet ¡KOM(2000) 82 lopullinen ι. Työllisyysstrategiat tietoyhteiskunnassa (KOM(2000) 48 lopullinen): "Komission kertomus talous­uudistuksesta Kertomus yhteisön tuote­ ja pääomamarkkinoiden toiminnasta" (KOM(2000) 26 lopullinen)
among women of
Tämä koskee erityisesti
The European Union has a significant employment potential, particularly all ages. There is also a large potential among older men.
Euroopan unionilla on huomattavat kaikenikäisiä naisia sekä vanhahkoja työllistämismahdollisuudet. miehiä.
Employment rates — EU-US
Työllisyysaste - EU-USA
Source: Eurostat 1999.
Lähde: Eurostat 1999.
A skills gap — skill requirements in the European Union are not matched by existing supply.
Taitoja koskeva kuilu - Euroopan unionissa tarvittavia taitoja varten ei ole vastaavaa tarjontaa.
The IT skills shortage in Europe is increasing.
Tietotekniikkaan liittyvien taitojen puute Euroopassa on kasvamassa.
Demand and supply for IT skills milHon Hon
Tietotekniikkataitojen kysyntä ja tarjonta Euroopassa miljoonaa
Source: Int.
Lähde: Int. Data Corp. 2000.
Long term structural unemployment — half of those out of work have been unemployed for more than a year.
Rakenteellinen pitkäaikaistyöttömyys - puolet työttömistä on ollut työttömänä yli vuoden.
Marked regional imbalances both in Europe and within Member States — European Union unemployment is concentrated in Eastern Germany, France, Southern Italy, Spain and Greece.
Huomattavat alueelliset epätasaisuudet sekä Euroopassa että jäsenvaltioissa - Euroopan unionissa työttömyys keskittyy Itä-Saksaan, Ranskaan, Etelä-Italiaan, Espanjaan ja Kreikkaan.
It is highest in certain less developed regions, outlying regions and declining industrial areas.
Työttömyys on suurinta tietyillä heikosti kehittyneillä alueilla, syrjäisillä alueilla ja taantuvilla teollisuusalueilla.
As is apparent already in some Member States, once the levels of employment are rising, the availability of a labour supply which reaches the standards demanded by the market is of crucial importance for sustained economic development and non-inflationary growth.
Kuten joissakin jäsenvaltioissa on jo näkyvissä, työllisyysasteen noustessa markkinoiden vaatimukset täyttävän työvoiman käytettävyys on olennaisen tärkeä seikka kestävälle talouskehitykselle ja kasvulle, joka ei kiihdytä inflaatiota.
However, the eEurope and European research area initiatives provide policies to bridge the gap with the US.
Uudet eEurope-aloite ja Euroopan tutkimusaluetta koskeva aloite tarjoavat kuitenkin toimintatapoja, joilla Yhdysvaltojen etumatkaa voidaan kuroa kiinni.
This implies ensuring affordable access to the information society tools and ICT literacy training to meet people's needs.
Tämä edellyttää sitä, että tietoyhteiskunnan välineet ovat saatavilla kohtuuhinnoilla ja että käyttäjille tarjotaan heidän tarpeitaan vastaavaa koulutusta.
The development of human resources, in particular upgrading skills and extending lifelong learning, is crucial in the knowledge-based economy.
Henkilöresurssien kehittäminen, erityisesti taitojen ajantasaistaminen ja elinikäisen oppimisen laajentaminen, on olennaista osaamiseen perustuvassa yhteiskunnassa.
In addition, equal access to — and quality of — education and training are of utmost importance in providing people with real opportunities to prepare for rapidly changing working conditions and the requirements of the knowledge-based economy.
Lisäksi yhtäläinen pääsy koulutukseen ja koulutuksen laatu ovat erittäin tärkeitä asioita tarjottaessa ihmisille todellisia mahdollisuuksia valmistautua nopeasti muuttuviin työolosuhteisiin ja osaamiseen perustuvan talouden vaatimuksiin.
It implies the implementation of an overall strategy and concerted effort at all levels. The initiative on 'eLearning' will mobilise all relevant actors, and will require Europe's educational and training systems to adapt to the knowledge-based society.
Tämä edellyttää kattavan strategian täytäntöönpanoa ja yhtenäisiä pyrkimyksiä kaikilla tasoilla. eLearning-aloitteella aktivoidaan kaikki asiaan liittyvät toimijat, ja aloite edellyttää, että Euroopan yleissivistävät ja ammatilliset koulutusjärjestelmät mukautetaan osaamiseen perustuvaan yhteiskuntaan.
While the essential role of the Member States' social systems in creating a cohesive society must be recognised, they now face a series of significant common challenges such as the need to adapt to the changing world of work, new family structures, persistent gender inequalities, demographic changes and the requirements of the knowledge-based economy.
Jäsenvaltioiden sosiaalijärjestelmien merkittävä tehtävä yhtenäisen yhteiskunnan luomisessa on tunnustettava, nyt kun ne kohtaavat tärkeitä yhteisiä haasteita, joita ovat esimerkiksi tarve mukautua muuttuvaan työmaailmaan, uudet perherakenteet, vallitseva sukupuolten eriarvoisuus, väestörakenteen muutokset, kasvavat tuloerot sekä osaamiseen perustuvan yhteiskunnan vaatimukset.
Whilst social protection remains Member States' competence, cooperation at European level will facilitate a collective reflection on how best to address the challenges in modernising and improving the various social protection systems.
Sosiaalinen suojelu kuuluu edelleen jäsenvaltioiden toimivaltaan, mutta Euroopan tasoisella yhteistyöllä helpotetaan yhteistä pohdintaa siitä, miten olisi parasta käsitellä sosiaalisen suojelun järjestelmien uudenaikaistamiseen ja kehittämiseen liittyviä haasteita.
A comparison of employment rates with poverty rates(3) shows that poverty may be relatively wide­spread even in some Member States with high employment rates.
Työllisyyslukujen vertaaminen köyhyyslukuihin (3) osoittaa, että köyhyys saattaa olla suhteellisen laajalle levinnyttä joissakin sellaisissakin jäsenvaltioissa, joissa on korkea työllisyystaso.
In this respect, it is important to focus attention on those at the margins of the labour market, by investing in people to increase their employability and by reducing barriers for labour market entry.
Tämän vuoksi on tärkeää kiinnittää huomiota niihin, jotka ovat syrjäytymässä työmarkkinoilta, investoimalla ihmisiin heidän työllistyvyytensä parantamiseksi ja vähentämällä työmarkkinoillepääsyä estäviä tekijöitä.
Confronting these challenges requires multi­faceted policies, which go beyond labour market issues, and which aim to increase social inclusion and participation.
Näihin haasteisiin vastaaminen edellyttää monitahoista politiikkaa, joka ulottuu työmarkkina­aiheita laajemmalle ja jonka tavoitteena on lisätä sosiaalista osallisuutta ja yhteiskunnan toimintaan osallistumista.
Employment alone does not solve all problems.
Työllisyys ei yksin ratkaise kaikkia ongelmia.
Poverty and employment
Köyhyys ja työllisyys
Ireland» » Greece
♦ Yhdistynyt kuningaskunta φ
THe Netherlands
# Tanska
Data 1995
Tiedot ovat vuodelta 1995 — Lähde: Eurostat.
In seeking to join the Union, the candidate countries aim to develop their economies, societies and social systems along similar lines to the Member States.
Ehdokasmaiden tavoitteena niiden pyrkiessä liittymään Euroopan unioniin on talouden, yhteiskun­nan ja sosiaalijärjestelmien kehittäminen jäsenvaltioiden linjojen mukaisesti.
Their aim is to raise living and social stand­ards and enhance economic and employment performance over the long run.
Niiden tavoitteena on nostaa elintasoa ja vähimmäisstandardeja sekä parantaa taloutta ja työllisyyttä pitkällä aikavälillä.
By preparing for European Union membership, the candidate countries are already in the process of adopting a com­prehensive body of laws and rules, which should ensure the compliance with the European Union social acquis by the time of accession.
Valmistautumalla Euroopan unionin jäsenyyteen ehdokasmaat ovat jo hyväksymässä kattavaa laki­ja sääntökokoelmaa, jolla varmistetaan yhdenmukaisuus Euroopan unionin sosiaalialan lainsäädännön kanssa liittymiseen mennessä.
More than ever, Europe's economic performance will depend on the productive and innovative potential of its people. Investing in knowledge, creating added value, attracting new economic activity and managing change will be strongly influenced by the skills and adaptability of its workforce.
Ehdokasmailla on edessään suuria haasteita niiden muuttaessa ja mukauttaessa järjestelmiään, ja tämän lisäksi niiden on kohdattava monia samoja ongelmia, joita nykyiset Euroopan unionin jäsenvaltiot pyrkivät ratkaisemaan.
Poverty rates are defined in this illustration as 60 % of the median household­adjusted income of the country concerned (Eurostat definition). Improving indica­tors and statistics will be important for facilitating Member States in reducing poverty and exclusion.
Köyhyyden mittaamiseen käytetty tuloraja on alle 60 prosenttia kyseisen maan mediaanitulosta (Eurostatin määritelmä) Indikaattoreiden ja tilastojen parantami­nen on olennaista jotta edistetään köyhyyden ja syrjäytymisen torjuntaa jäsenvaltioissa
The new Social Policy Agenda revolves around a series of actions designed to ensure that the full benefits can be reaped from as well as contribute to the dynamic interaction between economic, employment and social policy.
Kansainvälistyminen ja globalisoituminen ovat tärkeitä tekijöitä talouden ja kaupan muutoksissa, jotka kohtaavat Eurooppaa ja sen yhteiskuntajärjestelmiä.
A key message is that growth is not an end in itself but essentially a means to achieving a better standard of living for all.
Muutosten omaksuminen ei merkitse sosiaalisten tavoitteiden hylkäämistä. Pikemminkin se vahvistaa taloudellista tarvetta sosiaalisiin investointeihin hyvin suunnitellun sosiaalipolitiikan kautta.
Social policy underpins economic policy and employment has not only economic but also a social value.
Sosiaalipolitiikka tukee talous politiikkaa, ja työllisyydellä on taloudellisten arvojen lisäksi myös sosiaalisia arvoja.
The overall focus will be the promotion of quality as the driving force for a thriving economy, more and better jobs and an inclusive society: strong partnership, dialogue and participation at all levels, access to good services and care, social protection adapted to a changing economy and society.
Yleistavoitteena on laadun parantaminen menestyvän talouden, entistä useampien ja parempien työpaikkojen sekä osallisuuteen kannustavan yhteiskunnan edistämiseksi: vahva kumppanuus, vuoropuhelu ja osallistuminen kaikilla tasoilla, hyvien palvelujen ja hyvän hoidon saatavuus sekä muuttuvaan yhteiskuntaan ja talouteen mukautettu sosiaalinen suojelu.
Extending the notion of quality — which is already familiar to the business world — to the whole of the economy and society will facilitate improving the inter-relationship between economic and social policies.
Liike-elämästä tutun laatu käsitteen laajentaminen kaikkialle talouteen ja yhteiskuntaan kehittää talous- ja sosiaalipolitiikan välistä suhdetta.
Such an approach means striving to achieve competitiveness, full employment and quality of work, quality in industrial relations and quality of social policy.
Tällainen lähestymistapa tarkoittaa pyrkimystä saavuttaa kilpailukykyinen asema, täystyöllisyys ja laadukas työ, laadukkaat työmarkkinasuhteet sekä laadukas sosiaalipolitiikka.
Full employment means promoting more jobs; Quality of work includes better jobs and more balanced ways of combining working life with personal life.
Täystyöllisyys tarkoittaa entistä useampien työpaikkojen luomista.
This is to the advantage of the individual, the economy and the society.
Laadukas työ tarkoittaa parempia työpaikkoja ja entistä tasapainoisempaa työelämän ja yksityiselämän yhdistämistä, joista hyötyvät niin yksilö, talous kuin yhteiskuntakin.
It implies better employment policies, fair remuneration, an organisation of work adapted to the needs of both companies and individuals.
Se edellyttää entistä parempaa työllisyys politiikkaa, kohtuullista palkkaa sekä yritysten ja yksilöiden tarpeisiin mukautettua työn organisointia.
Quality of social policy implies a high level of social protection, good social services available to all people in Europe, real opportunities for all, and the guarantee of fundamental and social rights.
Laadukas sosiaalipolitiikka edellyttää korkeatasoista sosiaalista suojelua, hyviä sosiaalipalveluja kaikille ihmisille Euroopassa, todellisia mahdollisuuksia kaikille sekä perusoikeuksien ja sosiaalisten oikeuksien takaamista.
Quality in industrial relations is determined by the capacity to build consensus on both diagnosis and ways and means to take forward the adaptation and modernisation agenda.
Työmarkkinasuhteiden laadun määräävät kyky saada aikaan yksimielisyyttä tilanneanalyysistä sekä keinoista, joilla ohjelmaa voidaan mukauttaa ja uudistaa.
All actors, the European Union institutions, the Member States, the regional and local levels, the social partners, civil society and companies have an important role to play.
Kaikilla toimijoilla, kuten Euroopan unionin toimielimillä, jäsen valtioilla, alue- ja paikallistasolla, työmarkkinaosapuolilla, kansalaisyhteiskunnalla ja yrityksillä, on keskeinen asema.
The Commission will make all relevant proposals using its right of initiative^).
Komissio tekee kaikki asiaan liittyvät ehdotukset käyttämällä aloiteoikeuttaan (!).
Furthermore, it will act as a catalyst and will support Member States' and other actors' policies with all means at its disposal.
Lisäksi se toimii vauhdittajana ja tukee jäsenvaltioiden ja muiden toimijoiden politiikkaa kaikin käytettävissään olevin
See Annex 1 for Commission's new proposals and Annex 2 for pending proposals
Liitteessä 1 esitetään komission uudet ehdotukset ja liitteessä 2 käsiteltävinä olevat ehdotukset
To achieve these priorities, an adequate combination of all existing means will be required, principally the following:
Ministerineuvoston ja Euroopan parlamentin on täytettävä lainsäädäntövelvollisuutensa.
• the open method of coordination, inspired by the Luxembourg Employment Process and developed by the Lisbon and Feira European Councils;
Jäsenvaltioiden hallitusten sekä alue- ja paikallisviranomaisten olisi toteutettava omia toimintalinjojaan ohjelman toteuttamiseksi.
• legislation: standards should be developed or adapted, where appropriate, to ensure the respect of fundamental social rights and to respond to new challenges.
Työmarkkinaosapuolten kaikilla tasoilla on täytettävä oma osansa erityisesti neuvottelemalla sopimuksia, uudenaikaistamalla ja mukauttamalla sopimuskehystä sekä edistämällä vakaata makrotaloudellista politiikkaa.
Such standards can also result from agreements between the social partners at European level;
Kansalaisjärjestöt otetaan tiiviisti mukaan osallisuutta edistävän politiikan ja yhtäläisten mahdollisuuksien kehittämiseen.
• the Structural Funds and particularly the European Social Fund as the main Community financial instruments to underpin policy;
Kaikkien toimijoiden olisi - asianmukaiseen dynaamisessa ja interaktiivisessa prosessissa, edellyttää.
• the Commission will, where appropriate, propose programmes underpinning the development of policy initiatives;
Näiden ensisijaisten toimien toteuttaminen edellyttää kaikkien käytettävissä olevien keinojen yhdistämistä riittävällä tavalla.
• policy analysis and research will underpin the implementation of this Social Policy Agenda. This should result in regular reports on employment, gender equality, social situation and industrial relations.
Avoin koordinointimenetelmä, jota ehdotettiin Luxemburgin työllisyysprosessissa ja jota kehiteltiin edelleen Lissabonin ja Feiran Eurooppa-neuvostossa.
The successful implementation of the Agenda over the next years will be based on agreeing concrete objectives and targets to be achieved using all relevant instruments and involving all actors in the social field.
Lainsäädäntö: Standardeja olisi kehitettävä tai tarvittaessa mukautettava sosiaalisten perusoikeuksien kunnioittamisen ja uusiin haasteisiin vastaamisen varmistamiseksi.
It will play a fundamental role in combining economic, employment and social policies in a way which maximises economic dynamism, employment growth and social cohesion.
Tällaiset standardit voivat myös syntyä Euroopan tason työmarkkinaosapuolten tekemien sopimusten tuloksena.