natgillin/translations-raw huggingface dataset:
While poverty threatens 16% of the European population as a whole, the rate is higher for some specific groups.
Köyhyys uhkaa 16:tta prosenttia unionin koko väestöstä. Tiettyjen ryhmien keskuudessa riski on kuitenkin vielä suurempi.
Children and older people are the prime victims of poverty.
Köyhyyden ensimmäisiä uhreja ovat lapset ja vanhukset.
What is it like to live in poverty inside the European Union (EU)? 79 million people currently face that harsh reality.
Millaista on elää köyhyydessä Euroopan unionin alueella? Seon tällä hetkellä arkipäivää 79 miljoonalle unionin asukkaalle.
Some of them can’t afford to keep warm in winter or to get treatment when they are ill.
Osalla heistä ei ole varaa pitää itseään lämpimänä talvella tai hankkia hoitoa sairastuttuaan.
Some can’t pay for their children’s school meals.
Sosiaalipolitiikka kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan.
Some don’t even have a roof to sleep under.
On jäsenvaltioiden asia päättää toimenpiteistä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi.
23.5 million Europeans live on less than 10 euro a day.
23,5 miljoonaa eurooppalaista elää alle 10 eurolla päivässä.
One European in every five lives in bad housing conditions.
Viidesosa eurooppalaisista elää huonoissa asumisolosuhteissa.
More than 9% of Europeans live in households where nobody has a job.
Yli 9 prosenttia eurooppalaisista elää kotitaloudessa, jossa kenelläkään ei ole työtä.
A job doesn’t always stop you from being poor
Työpaikka ei välttämättä pelasta köyhyydeltä
The current financial and economic crisis means that six million Europeans may lose their jobs by 2010.
Nykyisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi kuusi miljoonaa eurooppalaista saattaa menettää työpaikkansa vuoteen 2010 mennessä.
For the most vulnerable people, the prospects are worse than ever.
Epävarmimmassa asemassa oleville eurooppalaisille tulevaisuus näyttää synkemmältä kuin koskaan.
19 million children are living in poverty in the European Union.
19 miljoonaa unionissa asuvaa lasta elää köyhyydessä.
That’s 19% of the EU’s children.
Luku vastaa 19:ää prosenttia EU:n lapsista.
Usually, it’s because their parents are out of work or only have casual jobs.
Useimmiten lasten köyhyys johtuu vanhempien työttömyydestä tai näiden työsuhteiden satunnaisuudesta.
In some countries, weak social assistance structures are another reason.
Jossain maissa osasyynä on myös sosiaalitukirakenteiden heikkous.
One-parent families are particularly vulnerable, as 32% of them are at risk of poverty.
Yksinhuoltajaperheet ovat erityisen huonossa asemassa, sillä 32 prosenttia niistä on köyhyysriskin alaisia.
All in all, 79 million people in the EU are faced with poverty.
Eurooppa on yksi maailman rikkaimmista alueista.
Although Europe is one of the world’s richest regions, a significant part of its population do not have the resources they need for a decent life.
Siitä huolimatta merkittävällä osalla sen väestöstä ei ole varaa kohtuulliseen elintasoon.
That state of affairs is in marked contrast to the basic values of the European Union – solidarity, justice and social cohesion.
Tämä on räikeästi vastoin Euroopan unionin perusarvoja – solidaarisuutta, oikeudenmukaisuutta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta.
Europeans are particularly attached to these three values.
Nämä arvot ovat eurooppalaisille erityisen tärkeitä.
A 2007 Eurobarometer poll showed that 37% of them rank social equality and solidarity among the three most important values to be maintained and strengthened in society today.
Vuonna 2007 tehty Eurobarometri-tutkimus osoittaa, että 37 prosenttia eurooppalaisista katsoo yhteiskunnallisen tasa-arvoisuuden ja solidaarisuuden kuuluvan kolmeen tärkeimpään arvoon, joita nyky-yhteiskunnassa on ylläpidettävä ja vahvistettava.
The European Union wants to ensure a decent life for its worstoff citizens – and to stop others from sliding into poverty.
Kaikkiaan 79 miljoonaa eurooppalaista elää köyhyydessä. Se vastaa 16:tta prosenttia EU:n väestöstä.
Itsees this as a moral, social and economic priority.
Köyhyydessä elävien osuus ei ole pienentynyt viimeisten 10 vuoden aikana.
Older people are affected to the same extent (19%).
Köyhyysriski koskee myös 19:ää prosenttia vanhuksista.
This situation is particularly sensitive in the United Kingdom, Spain and the Baltic countries where the rate reaches 25%. %.
Tilanne on erityisen huono Iso-Britanniassa, Espanjassa ja Baltian maissa, joissa peräti 25 prosenttia vanhuksista elää köyhyysriskin alla.
States’national policies;• mutual learning: it enables local or national administrations and associations to share their experiences and learn from each other;• financial support: it contributes to the integration of people who are in difficulty and it promotes mutual learning initiatives.
Euroopan unioni haluaa taata ihmisarvoisen elämän huonoimmassa asemassa oleville kansalaisilleen ja estää muita ajautumasta köyhyyteen.Tämä on Euroopan unionille moraalisesti, yhteiskunnallisesti ja taloudellisesti merkittävä tavoite.
First and foremost, poverty hits unemployed people.
Köyhyys koettelee ennen kaikkea työttömiä.
But a job is not a rock-solid guarantee against poverty.
Työpaikka ei kuitenkaan takaa turvaa köyhyydeltä. ”Työssä käyvien köyhien” määrä lisääntyy jatkuvasti.
More and more people in paid employment are joining the ranks of the‘working poor’.They make up 8% of workers in the European Union.
Tällä hetkellä 8 prosenttia Euroopan unionin työntekijöistä on köyhiä.
Greece (13%) and Poland (14%) have the highest proportion of working poor.
Prosentuaalisesti eniten työssä käyviä köyhiä on Kreikassa (13%) ja Puolassa (14%).
At the other end of the scale, the figure is no more than 4% in the Netherlands, Finland and Denmark.
Alankomaissa, Suomessa ja Tanskassa köyhien osuus palkkatyössä käyvistä on sen sijaan alle 4 prosenttia.
But the picture varies greatly from one Member State to another.
Tilanne vaihtelee kuitenkin huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen.
In the Czech Republic and the Netherlands, 10% of the population are living beneath the poverty threshold, while the corresponding figure for Greece is 21%, and for Latvia it’s 23%.
Tšekin tasavallassa ja Alankomaissa 10 prosenttia väestöstä elää köyhyysrajan alapuolella, kun vastaava luku on Kreikassa 21 prosenttia ja Latviassa 23 prosenttia.
In five Member States, between 20% and 40% of the population can’t afford to eat a balanced meal at least every other day.
Viidessä jäsenvaltiossa 20-40 prosentilla väestöstä ei ole varaa syödä monipuolista ateriaa vähintään joka toinen päivä.
Fighting poverty is also an economic priority.
Naiset (17%), ja erityisesti naimattomat naiset (25%) ovat heikommassa asemassa kuin miehet (15%). %).
A dynamic economy and a socially just economy are perfectly compatible.
Dynaaminen talous ja sosiaalisesti oikeudenmukainen talous eivät sulje toisiaan pois.
After all, we must have economic growth if we’re going to fund social assistance.
Päinvastoin, sosiaalisen tuen rahoittaminen vaatii talouskasvua.
But at the same time, providing jobs for those who have so far been excluded, and reintegrating them into society, will help to boost the European Union’s economic development.
Työpaikkojen tarjoaminen kauan työmarkkinoiden ulkopuolella olleille ja heidän sopeuttamisensa takaisin yhteiskuntaan puolestaan auttaa vauhdittamaan Euroopan unionin talouskehitystä.
But poverty can’t be countered through social policy alone.That’s why the European Union makes sure that social objectives are taken into account across the whole range of public policies that can have an impact on poverty and exclusion – such as employment and housing policies.
Lisäksi köyhien elintaso vaihtelee suuresti jäsenvaltiosta toiseen. Rikkaimmissa maissa se on 3,5 kertaa korkeampi kuin köyhimmissä.
And for poor people too, the standard of living varies widely across the European Union.
Työssä käyvien köyhyyden syitä ovat matala palkka, matala koulutustaso, työsuhteiden määräaikaisuus ja vastentahtoinen osa-aikatyö.
In the richer countries, it’s 3.5 times higher than in the poorer ones.
Köyhyyttä ei voida torjua ainoastaan sosiaalipolitiikan avulla.
In March 2000, European heads of state and government pledged to make ‘a decisive impact on the eradication of poverty’ by 2010.
Maaliskuussa 2000 eurooppalaiset valtioiden ja hallitusten päämiehet sitoutuivat edistämään köyhyyden vähentämistä merkittävästi vuoteen 2010 mennessä.
Europe must rise to this challenge and Member States must step up their efforts.
Euroopan on tartuttava tähän haasteeseen, ja jäsenvaltioiden on tehostettava toimiaan.
It is the Member States that decide the measures to be taken on this, but the European Union also has a key role to play in guiding, encouraging and supporting their efforts.
On jäsenvaltioiden asia päättää toteutettavista toimista, mutta Euroopan unionilla on myös tärkeä rooli jäsenvaltioiden ohjaamisessa, kannustamisessa ja tukemisessa.
And jobless people are particularly vulnerable.
Erityisen haavoittuvaisia ovat työttömät.
41% of them live below the poverty threshold.
Peräti 41 prosenttia työttömistä elää köyhyysrajan alapuolella.
Social benefits (such as family allowances, unemployment benefit and housing subsidies) do reduce the risk of poverty, but a household that depends on benefits alone will rarely achieve anything like a decent standard of living.
Sosiaalietuudet, kuten perhelisät, työttömyystuki ja asumistuki, vähentävät toki köyhyysriskiä, mutta kotitalous, jonka tulot riippuvat täysin etuuksista, voi vain harvoin saavuttaa kohtuullisen elintason.
2010 – European Year for Combating Poverty and Social Exclusion If the fight against poverty is to reach the decisive stage, everyone at all levels must be involved in and committed toaction.
2010 – Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuosi Jotta köyhyyttä voidaan todella torjua, sen torjuntatoimiin on sitouduttava ja osallistuttava kaikilla tasoilla.
That’s why the EU decided to make 2010 the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion.
Siksi EU on nimennyt vuoden 2010 Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuosi.
Many events will be held across Europe calling for the recognition of everyone’s basic right to live in dignity and be able to take an active part in society.
Vuoden aikana järjestetään ympäri Eurooppaa useita tapahtumia, joiden tarkoituksena onmuistuttaa jokaisen perusoikeudesta elää ihmisarvoista elämää ja toimia yhteiskunnan aktiivisena jäsenenä.
Poverty shuts you out Being poor isn’t just having too little money.
Kunnollista työtä kaikille EU:n toiminta ei rajoitu vain EU:n rajojen sisäpuolelle.
It’s also not asking friends round to dinner, not going to the cinema and not giving your children a book or a box of paints.
Suhteissaan kolmansiin maihin ja yhteistyössäänYK:n kanssa EU pyrkii vahvistamaan globalisaation sosiaalista ulottuvuutta.
Being poor is feeling different and out of place in the society around you.
Tämä tarkoittaa, että EU pyrkii antamaan ”kaikille miehille ja kaikille naisille todellisen mahdollisuuden tehdä ihmisarvoista ja tuottavaa työtä vapaissa, oikeudenmukaisissa, turvallisissa ja ihmisarvon mukaisissa olosuhteissa”.
So poverty isn’t just economic, it’s also social.
Euroopan sosiaalirahasto Euroopan sosiaalirahasto on EU:n sosiaalipolitiikan tärkein rahoitusväline.
Decent work for all The EU’s action doesn’t stop at its borders.
Köyhyys sulkee ulkopuolelle Köyhyys ei tarkoita ainoastaan rahan puutetta.
In its relations with third countries and in cooperation with the United Nations, it is seeking to strengthen the social dimension ofglobalisation.
Köyhyys tarkoittaa myös sitä, ettei voi kutsua ystäviään syömään, käydä elokuvissa tai ostaa lapsilleen kirjaa tai vesivärejä.
This is about ‘giving all men and women real opportunities to access decent, productive work in conditions of freedom, equity, safety and human dignity’.
Köyhyyden mukana tulee myös tunne erilaisuudesta ja ulko-puo li suudesta. Köyhyys ei siis ole ainoastaan taloudellinen ongelma, se on myös sosiaalinen ongelma.
Measuring poverty The European Union has adopted a relative definition of poverty.
Köyhyyden mittaaminen Euroopan unionissa käytetään köyhyydestä suhteellista määritelmää.
That means it’s linked to the standard of living in each country.
Sen mukaan köyhyys määritellään suhteessa kunkin maan elintasoon.
In money terms, the poverty threshold is set at 60% of average national income.
Rahallisesti laskettuna köyhäksi voidaan katsoa henkilö, jonka tulot ovat alle 60 prosenttia kansallisista keskimääräisistä tuloista.
So in Poland, the monthly income of people at risk of poverty is less than 200 euro.
Näin ollen Puolassa köyhyysriskin alaisia ovat alle 200 euroa kuukaudessa ansaitsevat henkilöt.
But in the United Kingdom and Finland, it’s 900 euro.This measure of poverty is now backed up by an assessment of‘poverty of living conditions’, which helps to better reflect the differences in living standards in the EU countries.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Suomessa vastaava raja on 900 euroa.Tulojen ohella köyhyyden mittarina voidaan nyt käyttää myös ”puutteellisia elinoloja”, mikä tuo paremmin esiin jäsenvaltioiden väliset elintasoerot.
Interested in the publications of the Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities?
Oletko kiinnostunut työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston julkaisuista?
Building a fairer society
Oikeudenmukaisempaa maailmaa rakentamassa
European strategy to combat poverty and social exclusion
Eurooppalainen strategia köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi
If so, download them or take out a free online subscription athttp://ec.europa.eu/social/publications
ESmail on työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston sähköinen uutiskirje.
A priority for the European Union
Maahanmuuttajien sopeutumisen edistäminen
Better integration of migrants
Lapsiköyhyys – ulos noidankehästä
There’s no one-size-fits-all European solution to poverty and social exclusion.
Köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen ei ole olemassa yhtä yleispätevää eurooppalaista ratkaisua.
But there is a need to act jointly and swap expertise.
On kuitenkin tärkeää, että torjunnassa toimitaan yhdessä ja vaihdetaan kokemuksia.
That’s the main idea underlying the European strategy to combat poverty.
Se on eurooppalaisen köyhyyden torjuntastrategian perusajatus.
ESmail is the electronic newsletter from the Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities.
Voit tilata sen osoitteessahttp://ec.europa.eu/employment_social/emplweb/news/esmail_en.cfm
Child poverty – breaking the vicious circle
Kohti aktiivista osallisuutta
Subscribe online at http://ec.europa.eu/employment_social/ emplweb/news/esmail_en.cfm
19 prosenttia Euroopan unionissa asuvista lapsista elää köyhyydessä ja puutteessa.
Migrants are more at risk of marginalisation and social inclusion than citizens of the European Union.
Muualta tulleet maahanmuuttajat ovat Euroopan unionin kansalaisia suuremmassa vaarassa marginalisoitua ja syrjäytyä sosiaalisesti.
Joblessness, health and education are all fields in which inequalities between migrants and nationals persist.
Maahanmuuttajat ovat EU:n kansalaisiin nähden yhä eriarvoisessa asemassa niin työttömyyden, terveyden kuin koulutuksenkin suhteen.
Employment is a particularly clear case in point.
Tämä näkyy selvästi erityisesti suhteessa työllisyyteen.
Work is one of the best ways of keeping out of poverty.
Työnteko on parhaita tapoja pysytellä köyhyyden yläpuolella.
Yet in many countries, such as Germany, France, the United Kingdom, Belgium, Sweden and Denmark, the employment rate among migrants is between 6% and 16% lower than for nationals.
Useissa jäsenvaltioissa kuten Saksassa, Ranskassa, Iso-Britanniassa, Belgiassa, Ruotsissa ja Tanskassa maahanmuuttajien työllisyysaste on kuitenkin 6-16 prosenttia maan kansalaisten työllisyysastetta alhaisempi.
The strategy took shape in March 2000.
Strategia laadittiin maaliskuussa 2000.
When they pledged to make ‘a decisive impact on the eradication of poverty’, the European heads of state and government also agreed on a novel political cooperation framework called the Open Method of Coordination (OMC).
Sitoutuessaan edistämään köyhyyden vähentämistä merkittävästi eurooppalaiset valtioiden ja hallitusten päämiehet sopivat myös uudesta poliittisen yhteistyön kehyksestä, joka nimettiin avoimeksi koordinointimenetelmäksi.
In effect, they laid down objectives that they have set out to achieve through, notably, mutual learning.
Käytännössä he asettivat tavoitteita, jotka on tarkoitus saavuttaa erityisesti molemminpuolisen oppimisen kautta.
Their action is assessed annually by the European Commission.
Euroopan komissio arvioi valtioiden toimet vuosittain.
19% of children in the European Union live in poverty and deprivation.
Köyhyydessä elävät ja syrjäytyneet ihmiset kärsivät usein myös monista muista ongelmista, kuten työttömyydestä, koulutuksen puutteesta sekä terveyteen ja asumiseen liittyvistä ongelmista.
These children are less likely to succeed at school, to be healthy and to find a job later on.They risk being caught up in a vicious circle, which ultimately carries the problem over from one generation to the next.
Sen vuoksi Euroopan unioni on vuodesta 2006 lähtien panostanut laajaan strategiaan, jonka tavoitteena on lisätä aktiivista osallisuutta.
That’s why the EU and its Member States have made the fight against child poverty a key priority.
Strategian avulla pyritään vahvistamaan toimeentulotuen, työmarkkinoille sijoittumisen ja yleishyödyllisten sosiaalipalveluiden saannin välisiä yhteyksiä.
Recent studies of migrants’ social situation show that policies aimed at improving their integration into society must go beyond mere reception policies.
Viimeaikaiset maahanmuuttajien sosiaalista tilannetta koskevat tutkimukset osoittavat, että maahanmuuttajien yhteiskuntaan sopeuttamiseen tähtäävät politiikat eivät saa rajoittua pelkkään vastaanottamiseen.
A broad definition of integration should make it possible to tackle inequality on all fronts – housing, social protection, education, training and discrimination.
Sopeutuminen tulisi käsittää laajasti. Siten eriarvoisuutta voitaisiin torjua kaikilla alueilla – niin asumisen, sosiaalisen suojelun, koulutuksen kuin syrjinnänkin alueella.
As people in situations of poverty and exclusion generally face a whole series of difficulties (including joblessness, a lack of qualifications, health problems and housing issues), the European Union has, since 2006, focussed on the pursuit of an overall strategy called‘social inclusion’.
Lapsiköyhyyttä on viimeaikaisissa eurooppalaisissa tutkimuksissa analysoitu perusteellisesti, että sitä voitaisiin jatkossa ennakoida ja torjua paremmin.Tutkimusten perusteella näyttää selvältä, että lapsiköyhyyttä voidaan tehokkaimmin torjua sellaisten politiikkojen avulla, joissa yhdistyvät vanhempien työhön paluuta tukevat toimenpiteet, perheille suunnattu vähimmäistulojärjestelmä ja peruspalveluiden kuten lastenhoidon, koulutuksen, asumisen ja terveydenhoidon saatavuuden parantaminen.
This is all about strengthening the links between income support, labour insertion and access to social services of general interest.
Vastaavasti maat, joissa saadaan aikaan parhaita tuloksia, ovat ne, joissa tarjotaan sekä yleisiä etuuksia kaikille perheille että kohdistettuja toimenpiteitä heikoimmassa asemassa oleville.
Although most of the Member States have many support mechanisms, these do not always manage to reach those in need and bring them out of poverty.
Vaikka useimmissa jäsenvaltioissa on monia tukijärjestelmiä, nämä eivät aina onnistu tavoittamaan vaikeuksiin joutuneita ja auttamaan heitä ulos köyhyydestä.
• By asking the Member States to draw up programmes to combat poverty, the European Union stimulates them to give greater importance to this issue. • By assessing the results and progress of the policies, it encourages the Member States to adjust and strengthen their measures.• By enabling the Member States to learn from each other, it prompts them to seek better solutions for achieving social progress.
• Vaatimalla jäsenvaltioita laatimaan köyhyyden torjuntaohjelmia Euroopan unioni kannustaa niitä kiinnittämään ongelmaan enemmän huomiota. • Arvioimalla politiikkojen tuloksia ja edistymistä komissio kannustaa jäsenvaltioita mukauttamaan ja tehostamaan toimiaan.• Auttamalla jäsenvaltioita oppimaan toinen toisiltaan komissio kannustaa niitä etsimään parempia ratkaisuja sosiaalisen kehityksen saavuttamiseksi.
They are making more effort to coordinate their integration policies with anti-discrimination measures.
Tähän mennessä 22 EU:n jäsenvaltiota on asettanut tarkkaan määriteltyjä tavoitteita.
The European Social Fund has also earmarked a specific budget of more than a billion euro to increase migrants’participation in the labour market.
Useimmat hallitukset ovat varautuneet lisätoimiin lapsiköyhyyden eri ongelmien ratkaisemiseksi.
Recent European-level studies have produced in-depth analysis of the problem, and this should help to prevent and combat it more successfully.
Kuvat: Michel Loriaux© Euroopan yhteisöt, 2009Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
What emerges quite clearly is that the most effective policies for tackling child poverty are those that combine back-to-work measures for the parents with minimum income mechanisms for families and better access to key services (such as childcare, education, housing and healthcare).
Vuonna 2006 jäsenvaltiot tekivät maahanmuuttajien sopeutumisesta yhden painopisteen köyhyyden ja syrjäytymisen torjumiseen tähtäävissä kansallisissa strategioissaan.
Also, the countries that achieve the best results are those which combine universal benefits for all families with targeted measures for the most vulnerable.
Ne ovat lisänneet ponnistelujaan koordinoidakseen sopeuttamispolitiikkojaan syrjinnän vastaisilla toimenpiteillä.
Today, 22 EU States have set themselves precise objectives and most of the governments have provided for strengthened action to tackle the various facets of child poverty.
Euroopan sosiaalirahasto on lisäksi korvamerkinnyt yli miljardin euron verran määrärahoja, joilla on tarkoitus lisätä maahanmuuttajien osallistumista työmarkkinoille.
National social inclusion strategies Every year, the Member States report back on their social inclusion strategies.
Printed in Belgium PAINETTU KLOORIVALKAISEMATTOMALLE PAPERILLE
To give fresh impetus to this strategy, in October 2008 the Commission proposed that the Member States adopt common objectives aimed at strengthening the coordination of their policies for those furthest from the labour market.
Antaakseen strategialle uutta pontta komissio ehdotti lokakuussa 2008, että jäsenvaltiot hyväksyisivät yhteisiä tavoitteita, joiden avulla koordinoitaisiin työmarkkinoilta syrjäytyneitä koskevia kansallisia politiikkoja aiempaa paremmin.
Concretely, this means that States must define policies to get the maximum possible number of people back into employment, while ensuring that those who do not manage to get a job have sufficient resources for a decent life.
Käytännössä tämä tarkoittaa, että jäsenvaltioiden on luotava politiikkoja, joilla pyritään saamaan mahdollisimman moni syrjäytynyt takaisin työelämään samalla kun varmistetaan, että niillä, jotka eivät löydä työpaikkaa, on riittävät varat elääkseen ihmisarvoista elämää.
It’s all a matter of finding the right incentives and the right mix.
Kyse on oikeiden kannustimien ja oikean yhdistelmän löytämisestä.
Making a Differencein Life
Muutosta elämään
Neither the European Commission nor any person acting on its behalf is responsible for the use which might be made of the information contained in this publication.
Euroopan komissio tai kukaan komission nimissä toimiva henkilö ei ole vastuussa tämän julkaisun sisältämien tietojen mahdollisesta käytöstä.
MAKING A DIFFERENCE IN LIFE
Yhteinen maksuton palvelunumero (*):
European Commission Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities Unit A.1Manuscript completed in June 2009
Suurimäärämuuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Table of Contents
© Euroopan yhteisöt, 2009