natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These symbols may be material (e.g. buildings, flags, clothes, food), energy­tied (e.g. songs, colours and combinations of these), social (e.g. public ceremonies and gatherings, customs and institutions) or non­material (e.g. sense of community, common sense of humour, common language and common ethical values).
Nämä symbolit voivat olla aineellisia, (mm. rakennuksia, lippuja, vaatteita, ruokaa), energiaan sitoutuneita (mm. lauluja, värejä ja niiden yhdistelmiä), sosiaalisia (mm. yhteisiä tilaisuuksia, tapoja ja instituutioita) tai aineettomia (mm. yhteenkuuluvuuden tunne, yhteinen huumorintaju, yhteinen kieli ja yhteiset eettiset arvot).
A necessary precondition for the development of culture and its symbols is the establishment and mutual acceptance of common communication patterns and rules, which will eventually allow the preservation of social harmony and prosperity throughout the region.
Edellytys kulttuurin ja sen symbolien kehitykselle on yhteisten viestintämuotojen ja sääntöjen molemminpuolinen hyväksyminen ja siunaaminen. Tämä mahdollistaa lopulta koko alueen yhteiskuntarauhan säilymisen ja hyvinvoinnin.
Democracy is such a culture.
Demokratia on tällainen kulttuuri.
2.2.3 In order for us to look behind these cultural symbols and be able to better understand differences in our customs and behaviour, we need some conceptual tools to assist us.
2.2.4 Valtaetäisyys kuvaa kansalaisten asennoitumista vallan käyttäjiin.
One of the most useful tools is the cultural-dimension model7. Four dimensions of culture can be identified:
Suuren valtaetäisyyden maissa yhteiskunta on selkeämmin jakautunut poliittisesti ja taloudellisesti kuin pienen valtaetäisyyden maissa.
- masculinity - femininity;
Painopiste on yksilön kyvyissä ja ristiriidat ratkaistaan "taistelemalla".
- ability to tolerate difference: low-high.
Maskuliiniset kulttuurit pyrkivät suoritusyhteiskuntaan, kun taas feminiiniset kulttuurit tavoittelevat hyvinvointiyhteiskuntaa.
2.2.4 Power distance describes citizens' attitudes towards those who wield power.
2.2.8 Lisäksi erilaisuuden sietokyky on hämmästyttävän erilainen eri kulttuureissa.
In countries with high power distance values, society is more clearly divided politically and economically than in countries with low power distance values.
Epävarmuus on aina subjektiivinen kokemus, vaikka se olisikin yhteisön jäsenille yhteinen.
2.2.5 Individualism pertains to societies in which the ties between individuals are loose.
Erittäin voimakas epävarmuus johtaa pelkoon, ja yhteisöt ovatkin ajan kuluessa kehittäneet keinoja pelon lievittämiseksi: esimerkiksi teknologian, lait ja normit sekä uskonnon.
The opposite is collectivism, which pertains to societies in which people from birth onwards are integrated into strong, cohesive in-groups.
Erilaisuuden sietokyvyn parantaminen on keskeistä monikulttuurisessa Euroopassa ja kulttuurien väliset yhteydet ja verkostot siinä ensiarvoisen tärkeitä.
2.2.7 In masculine cultures, people compete with each other and failure is catastrophic.
Ympäristö ja kulttuuri
In feminine cultures, by contrast, people try to find compromises and shy away from "promising too much".
2.3.1 Suurimmat Eurooppaa ja lähialueita koskevat ongelmat liittyvät ympäristökysymyksiin.
Masculine cultures aspire to a society where the emphasis is on performance, while feminine cultures seek to achieve an affluent society.
Niiden ratkaiseminen vaatii myös kulttuuristen prosessien ymmärtämistä, joten tämä aihepiiri ansaitsee erityisaseman tässä lausunnossa.
2.2.8 Fourthly, there are striking differences between cultures in the way people tolerate difference.
2.3.2 Tavat, joilla luonnonympäristöä muotoillaan ja muokataan kaupungeissa ja maaseudulla ovat syvästi kulttuurisia.
Uncertainty is always a subjective experience even though it may be an experience that is shared with other members of the community.
Materiaalisten ja henkisten muotojen lisäksi kulttuuria määrittää ihmisen ja hänen ympäristönsä taloudellinen suhde8.
Extreme uncertainty gives rise to anxiety and communities have, over time, developed ways of alleviating anxiety - technology, laws and norms and religion are examples of these.
Tiettyjen aineellisten hyödykkeiden käytön ja toisten hylkäämisen, aineellisten hyödykkeiden keräämisen tai niiden tuhoamisen perustana eivät ole pelkästään hyötyperäiset taloudelliset näkökohdat vaan myös kunkin aikakauden yhteiskunnan syvemmät arvot, säännöt ja symboliset käytännöt.
Improving the ability of people to tolerate difference is of crucial importance in a multicultural Europe, and intercultural contacts and networks have a vital role to play in this regard.
2.3.3 Ympäristökriisin myötä on paljastunut tarve tiedostaa, kuinka tiettyjen ympäristölle vahingollisten toimien toistaminen on kulttuurisidonnaista - aukko otsonikerroksessa, planeetan laajojen alueiden aavikoituminen, hakkuut jne. - ja johtaa pitkällä aikavälillä väistämättä tuhoon.
This model has been developed by Geert Hofstede
Tähän seikkaan on kiinnittänyt huomiota sosiologi Elisabeth Heidenreich.
Culture and the environment
Eurooppalaiset suuralueet
2.3.1 The most serious problems confronting Europe and the areas bordering on it pertain to the environment. Their solution requires, inter alia, an understanding of cultural processes, and so this subject deserves to be given special attention in this opinion.
2.4.1 Mm. maantieteelliset olosuhteet, yhteinen historia, yhteiskunnalliset olot, uskonto ja kieli ovat muokanneet Eurooppaan alueita, joilla on omaa identiteettiä eurooppalaisen ja kansallisen välimaastossa.
2.3.2 Culture is deeply tied in with the ways in which the natural environment is shaped and transformed in cities and the countryside.
2.4.2 Euroopassa on kolme merellistä vuorovaikutuspiiriä, jotka ovat kaikki luonteeltaan erilaisia.
In addition to its material and intellectual forms, culture is also determined by the economic relationship between man and his environment8.
Vanhimpana näistä ovat Välimeren rannikoiden kulttuurit.
The use of material goods and the rejection of others, the concentration of material goods or their destruction does not result purely from utilitarian, economic rules but also from the deeper values, rules and symbolic practices of contemporary society.
Välimeren alueen historia todistaa, että kulttuurienvälisen viestinnän ja kulttuuriverkostojen kautta alueen asukkaiden välinen kulttuurivaihto ja yhteistyö oli mahdollista samalla, kun he loivat omaa alueellista, kansallista ja uskonnollista kulttuuri-identiteettiään.
It is known that such economic-cultural situations have the greatest impact on the world's poorest populations.
2.4.3 Atlantin rannikon ja Itämeren kulttuurit ovat muodostaneet omat erityiset vaihdannan alueensa.
In most cases, these groups lack new cultural horizons which could lead them to alternative ways of dealing with their environment.
Atlantin valtameri on mahdollistanut vuorovaikutuksen kauas oman mantereen ulkopuolelle, Itämeri taas tiiviin Euroopan sisämerellisen vaihdannan.
2.3.4 It should be a priority aim of the EU to preserve and develop cultural models and rules for the environmentally-friendly use of natural resources, and to avoid and restrict cultural models which have unnecessarily detrimental ecological effects causing irreversible damage.
2.4.4 Lähimenneisyydessä kulttuuri tai tarkemmin kilpailevaan sivilisaatioon kohdistuvat pyrkimykset, ovat olleet huomattava tekijä niissä poliittisissa ja sotilaallisissa konflikteissa, joiden syinä on ollut eri puolilla Eurooppaa ja muillakin mantereilla luotujen uusien valtioiden fyysinen rajanveto.
2.4.1 Geographical conditions, common history, social conditions, religion and language are among the factors which have been instrumental in moulding areas in Europe whose identity falls somewhere between being European and national.
Tämänkaltainen retoriikka on usein poliittinen teko ja sen tavoitteena on pakottaa tiettyyn järjestykseen, joka yksiulotteisesti palvelee vahvimman kulttuurin, uskonnon tai valtion tiettyä tarkoitusta.
2.4.2 There are three maritime areas of interaction in Europe, all of which differ from each other in terms of their characteristics.
2.4.5 Usein kiinnitetään huomiota uskonnollisiin rajoihin ja niiden merkitykseen.
The oldest of the three is made up of the cultures of the coastal areas of the Mediterranean.
Ovathan uskonto ja kulttuuri laajemmin vahvasti sidoksissa toisiinsa.
The history of the Mediterranean region proves that, through crosscultural communication and cultural networks, cultural exchanges and collaborations between the
Usein on vaikea tietää, onko tietty kirkollinen suuntaus muovannut kulttuuria, vai ovatko tietyt kulttuuripiirteet antaneet juuri kyseiselle uskonnolliselle suuntaukselle kasvupohjan.
The sociologist Elisabeth Heidenreich has drawn attention to this fact
2.4.6 Yhteisessä historiassa Rooman valtakunnan, Bysantin tai karolinkien rajat ovat antaneet yhteneväisiä piirteitä alueille.
2.4.3 The cultures of the Atlantic coast and the Baltic have formed their own special areas of exchange and interaction.
-7- tyyppinen yhteiskuntajärjestys ja elinkeinorakenteen kehitys selittävät paljon kulttuurien samankaltaisuudesta.
After all, religion and culture in its broadest sense are intimately bound up with each other.
Tämä on tulosta interaktiivisesta ja molemmin puolin rakentavasta prosessista kulttuureiden välillä.
It is a fact that, even in those states which are considered culturally homogenous, the dominant culture is nothing more than the synthesis of cultural elements which are common in other European regions as well.
Tosiasiassa jopa valtioissa, joita pidetään kulttuurisesti homogeenisina, hallitseva kulttuuri on vain synteesi kulttuurisista elementeistä, jotka ovat yleisiä myös muilla Euroopan alueilla.
Multicultural societies and a multicultural Union
Monikulttuuriset yhteiskunnat ja monikulttuurinen unioni
Sources of cultural identity
Kulttuuri-identiteetin lähteistä
3.1.1 Every person carries with him/her patterns of thinking, feeling and behaviour which are learned throughout his/her lifetime, starting in childhood.
3.1.1 Jokainen ihminen kantaa mukanaan ajattelun, tuntemisen ja käyttäytymisen malleja, jotka on opittu elämän aikana, lapsuudesta alkaen.
The source of these patterns is the social environment in which an individual has grown up and acquired his or her experience of life.
Niiden lähteenä on se sosiaalinen ympäristö, jossa yksilö on kasvanut ja jossa hän on elämänkokemuksensa hankkinut.
This body of cultural knowledge is accumulated in the family, in the surroundings in which a person lives, at school, in hobby groups, at work, etc.
Kulttuuripääoma kasvaa perheessä, asuinympäristössä, koulussa, harrasteryhmissä, työpaikoilla.
- 8 - construed as a uniform manifestation, even though certain distinctive characteristics can be found in any given locality.
Niinpä paikalliskulttuurista puhuttaessa ei tarkoiteta mitään yhtenäistä ilmiasua, vaikka paikkakunnalle leimallisia piirteitä onkin löydettävissä.
In its previous opinions on culture, the COR emphasized that we cannot make value judgements about the culture of different groups; rather, we must respect the cultural identity of all of them.
AK on aikaisemmissa lausunnoissaan korostanut, että emme voi eriarvoistaa eri ryhmien kulttuuria, vaan kaikkien omaa kulttuuri-identiteettiä on kunnioitettava.
This is no easy task; we all have a tendency to judge others by our own standards.
Se ei sinänsä ole mikään helppo asia. Meillä kaikilla on taipumusta arvostella muita oman mittapuumme mukaan.
3.1.2 It should be noted that cultural relativism does not imply a complete absence of standards, either on the part of individuals or the community to which they belong.
3.1.2 On huomattava, että kulttuurirelativismi ei merkitse yksilön itsensä tai oman yhteisön normittomuutta.
Before making judgements, it is necessary to obtain information on the nature, origin and implications of cultural differences.
Kulttuurierojen luonteesta, alkuperästä ja seurausvaikutuksista on hankittava tietoa ennen arvioiden esittämistä.
Nor does cultural relativism imply that we can accept anything at all in our own or other cultures.
Kulttuurirelativismi ei myöskään merkitse sitä, että omassa tai toisessa kulttuurissa voidaan hyväksyä mitä tahansa.
3.1.3 Human rights are the yardstick by which we can judge both our own and other cultures.
3.1.3 Ihmisoikeudet on se mittapuu, jolla voi arvioida niin omaa kuin muitakin kulttuureja.
Being a human being and perceiving the human being in another person transcends cultural relativism.
Ihmisenä oleminen ja ihmisen näkeminen toisessa ihmisessä menee yli kulttuurirelativismin.
In a multicultural society it is necessary to actively acquire information about other groups in society so as to learn to understand the way they think and behave.
Monikulttuurisessa yhteiskunnassa on tietoisesti hankittava tietoa muista, että opittaisiin ymmärtämään muiden käyttäytymistä ja tapaa ajatella.
Information and a knowledge of the ways of others is the starting point for understanding.
Tieto ja toisten tunteminen on lähtökohta ymmärtämiselle.
Understanding, in turn, is the key to tolerance and mutual respect.
Ymmärtäminen antaa mahdollisuuden suvaitsevaisuuteen ja keskinäiseen kunnioitukseen.
Genuine intercultural communication springs from mutual respect.
Aito kulttuurienvälinen viestintä lähtee keskinäisestä kunnioituksesta.
Pluralism and cultural relativism are clearly linked to democracy.
Pluralismi ja kulttuurinen relativismi ovat selkeästi yhteydessä demokratiaan.
3.1.4 Cultural identity has many layers, and it is the basis on which an individual defines himself in relation to others.
3.1.4 Kulttuuri-identiteetissä on monia kerrostumia. Sen varassa ihminen jäsentää itseään suhteessa muihin.
The dominant area in an individual's identity may vary at different times or in different situations.
Yksilön identiteetissä saattaa hallitseva alue vaihdella eri aikoina tai tilanteissa.
The cultural identity of individuals also depends on the many social and cultural networks to which they belong.
Yksilön kulttuuri-identiteetti riippuu myös niistä monista sosiaalisista ja kulttuurisista verkostoista, joihin hän on yhteydessä.
3.1.5 Language is the foundation of culture.
3.1.5 Oma kieli on kulttuurin perusta.
It is the most important means of communication for the members of a society and thus a prerequisite for unity.
Se on yhteiskunnan jäsenten tärkein keskinäisen viestinnän väline ja siten yhteisyyden edellytys.
For people to be able to communicate with each other and deal with cultural information there must exist a system of common linguistic symbols.
Ihmisten keskinäinen viestintä ja kulttuurisen tiedon hallinta edellyttää yhteisten kielellisten symbolien olemassaoloa.
3.1.6 It has been the EU's policy to give the predominant language of each Member State the status of an official language.
Kieli on kulttuurin symbolien ja siten tiedon varasto.
After all, language is a means of communication and people with different mother tongues must be able to communicate with each other in a multicultural society and a multicultural Europe.
Puhekieleen tai viittomakieleen on varastoitu yhteiskunnan olemassaolon kannalta kaikki
This has weakened the cultural bonds which enable young people to form a picture for themselves of their affinity with the local community.
Se omaa kulttuuria koskeva tiedollinen, taidollinen ja maailmankuvallinen oppi, jonka lapset ja nuoret saivat aikaisemmin vanhemmiltaan ja joka oli suureksi osaksi paikallisen yhteisön kontrolloimaa ja hallitsemaa, on korvautunut paikalliskulttuurin ulkopuolelta joukkotiedotusvälineiden välittämällä aineistolla.
3.1.8 On a parallel level, information technology opens up new opportunities for wider cultural cooperation and exchange between local cultures.
3.1.8 Toisaalta tietoteknologia luo uusia mahdollisuuksia laajempaan kulttuuriseen yhteistyöhön ja paikallisten kulttuurien väliseen vaihtoon.
Furthermore, it affords European citizens more possibilities to develop innovative schemes and networks in the cultural sphere.
Lisäksi Euroopan kansalaiset saavat enemmän mahdollisuuksia kehittää innovatiivisia kulttuurisia malleja ja verkostoja.
3.1.9 Cultural differences are often also social differences.
3.1.9 Kulttuurierot ovat usein myös sosiaalisia eroja.
Education and work are important sources of cultural learning which provide people with knowledge and skills enabling them to make a living for themselves and, in the final analysis, to control their own lives.
Koulutus ja ammatti ovat tärkeitä kulttuurisen oppimisen lähteitä, niiden kautta ihmiset hankkivat sellaisia tietoja ja taitoja, joiden avulla he pystyvät hankkimaan itselleen toimeentuloa ja viime kädessä hallitsemaan omaa elämäänsä.
It is essential from the point of view of social equality to ensure that the members of all ethnic, religious and social groups in society have equal opportunities to learn to master the symbols of national culture.
Yhteiskunnallisen tasa-arvon kannalta on välttämätöntä taata, että kaikkien yhteiskunnan etnisten, uskonnollisten ja sosiaalisten ryhmien jäsenillä on yhtäläiset mahdollisuudet oppia hallitsemaan kansallisen kulttuurin symboleita.
Cultural values and symbols must therefore be taken into account in combating exclusion.
Siitä syystä syrjäytymisen estämisessä on kulttuuriarvot ja symbolit otettava huomioon.
Role of local and regional authorities in a multicultural Union
Paikallisten ja alueellisten viranomaisten rooli monikulttuurisessa unionissa
3.2.1 Local and regional authorities have a central role to play in promoting understanding, tolerance and respect between different subcultures.
3.2.1 Alue- ja paikallisviranomaiset ovat keskeisessä roolissa, kun pyritään löytämään eri alakulttuurien välille keskinäistä ymmärtämystä, suvaitsevaisuutta ja kunnioitusta.
They must continually seek contacts with social and cultural groups in their respective areas.
Heidän tulee jatkuvasti etsiä kosketusta ympärillään syntyviin ja eläviin sosiaalisiin ja kulttuurisiin ryhmiin.
This is also in the interests of local and regional authorities because different cultures can have an enriching effect on each other and help to create an innovative atmosphere in which entrepreneurship can also flourish.
Se on myös alueiden ja paikkakuntien etujen mukaista, sillä eri kulttuurit voivat rikastuttaa toisiaan ja luoda sellaisen innovatiivisen ilmapiirin, jossa myös yritystoiminta viihtyy.
Cultural exchanges can be seen as the subject of financial transactions, in the same way as material goods.
Kulttuurivaihtoa voidaan pitää taloudellisen toiminnan kohteena, aivan kuin se olisi materiaalinen hyödyke.
Information technology, multimedia and audiovisual means can accelerate this process.
Informaatioteknologia, multimedia ja audiovisuaaliset välineet voivat nopeuttaa tätä prosessia.
Culture can generate economic activity, and should therefore be supported.
Kulttuuri voi johtaa taloudelliseen toimintaan, ja siksi sitä pitäisi tukea.
10- accumulating cultural knowledge.
Samalla AK korostaa, että oppimista tarvitaan koko ajan.
Cooperation with other players, particularly the Council of Europe, is important.
Yhteistyö muiden toimijoiden, erityisesti Euroopan neuvoston kanssa on tärkeää.
3.2.3 Citizens must be aware of their own cultural identity.
3.2.3 Kansalaisten tulee olla tietoisia omasta kulttuuri-identiteetistään.
Indifference to culture can easily be detrimental to self-esteem with the result that people may end up learning anti-social attitudes.
Välinpitämättömyys kulttuurin suhteen johtaa helposti itsetunnon vaurioitumiseen, mikä taas voi johtaa yhteiskuntarauhan kannalta väärien asenteiden omaksumiseen.
Intercultural education along the lines of that provided in the EU under the Socrates, Erasmus and Youth for Europe programmes should also be incorporated within the framework of the Tacis and Phare programmes with a view to increasing understanding between peoples in the cultural field.
Samaa kulttuurikoulutusta, mitä EU:ssa on tarjolla Sokrates-, Erasmus- ja Nuorten Eurooppa -ohjelmien kautta on kanavoitava Tacis- ja Phareohjelmien välityksellä kansojen välisen kulttuurisen ymmärtämyksen lisäämiseksi.
The COR wishes to draw attention to the problem of the low level of budget funds allocated to culture at national and European level.
AK haluaa kiinnittää huomiota kulttuurille varatun budjetin vähäisyyden aiheuttamaan ongelmaan valtioiden ja Euroopan tasolla.
This is a barrier to cultural development and intercultural education.
Tämä on este kulttuuriselle kehitykselle ja kulttuurienväliselle koulutukselle.
3.2.4 People put down roots in a locality when they feel that they can influence the environment in which they live and changes taking place within it.
3.2.4 Ihminen juurtuu paikkakunnalle, kun hän tuntee voivansa vaikuttaa omalta osaltaan elinympäristöönsä ja siinä tapahtuviin muutoksiin.
Civic organizations, youth exchange schemes, education and training projects, twinning arrangements, etc. all have a major role to play in a multicultural Union, if it is desired to strengthen democracy and tolerance in Europe.
Monikulttuurisessa unionissa on kansalaisjärjestöillä, nuorisovaihdolla, koulutusprojekteilla, ystävyyskuntatoiminnalla jne. merkittävä rooli, jos halutaan vahvistaa demokraattista ja suvaitsevaa Eurooppaa.
Local and regional authorities bear a major responsibility for organizing such activities.
Toiminnan organisoimisessa on alue- ja paikallisviranomaisilla tärkeä rooli.
It is therefore important to create good framework conditions for initiatives which increase crosscultural cooperation between local and regional authorities.
Tämän vuoksi on tärkeää, että alue- ja paikallisviranomaisten kulttuurienvälisen yhteistyön lisäämiseen tähtääville aloitteille luodaan suotuisat edellytykset.
Role of the mass media in a pluralistic society
Joukkotiedotusvälineiden rooli moniarvoisessa yhteiskunnassa
3.3.1 The media play a key role in a pluralistic society.
3.3.1 Medialla on tärkeä rooli pluralistisessa yhteiskunnassa.
The way in which they select, headline and present news has a profound effect on how different groups relate to each other and the kind of information they obtain about each other.
Tapa, jolla se esittelee, otsikoi ja valitsee uutisensa vaikuttaa paljon siihen, miten eri ryhmät suhtautuvat toisiinsa, minkälaista tietoa ne toisistaan saavat.
Advances in communications technology have further strengthened the position of the "Fourth Estate".
"Neljännen valtiomahdin" asema on entisestään korostunut tiedonvälityksen teknisen kehityksen vuoksi.
In the same vein, regional and local cultures will be better placed to impose a stronger presence and participate in the cultural process in the European Union, if they can successfully handle and manage information technology.
Lisäksi alueelliset ja paikalliset kulttuurit pääsevät enemmän esille ja voivat paremmin osallistua Euroopan unionin kulttuuriseen prosessiin, jos ne kykenevät onnistuneesti käyttämään ja hallitsemaan informaatioteknologiaa.
For all these reasons, regional authorities should be able to create the technological and intellectual conditions necessary for fostering the development ofinformation and media networks.
Kaikista näistä syistä alueviranomaisten tulisi pystyä luomaan kaikki tarpeelliset tekniset ja intellektuaaliset edellytykset näiden informaatio- ja mediaverkostojen kehittämiseksi.
3.3.2 Modern technology - information networks, local radio, cable television, video, etc. -must be harnessed in providing society's many social and cultural groups with the means to make their voice heard, among both their own followers and a wider public.
3.3.2 Nykyajan teknologia - tietoverkot, paikallisradio, kaapelitelevisio, video jne. - on otettava käyttöön tarjottaessa yhteiskunnan monille sosiaalisille ja kulttuurisille ryhmille mahdollisuus saada äänensä kuuluviin sekä omien kannattajiensa että laajemman yleisön keskuudessa.
It is in keeping with democratic principles that each social and ethnic group can itself influence what kind of information about it is disseminated to the world at large.
On demokratian periaatteiden mukaista, että jokainen sosiaalinen ja etninen ryhmä voi itse vaikuttaa siihen, millaista
- 11 - and across the EU's external borders.
Näitä verkostoja tarvitaan alueellisesti, alueiden välillä ja EU:n rajojen yli.