natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 2001, an estimated 168 million people were in employment in the Union, a rise of more than 12 million since 1996. This represents annual employment volume growth of around 1.5% per annum.
Vuonna 2001 EU:ssa oli arviolta 168 miljoonaa työllistä, mikä on yli 12 miljoonaa enemmän kuin vuonna 1996 ja mikä vastaa noin1,5 prosentin vuosikasvua.
In 2001, employment increased by 1.2%. The employmentrate for the population aged 15-64 stood at 64% in 2001.
Vuonna 2001 työllisyys kasvoi 1,2 prosenttia ja 15–64-vuotiaitten työllisyysaste oli 64 prosenttia.
Employment rate, 15-64 years
Työllisyysaste, 15–64-vuotiaat
Source: Eurostat - Quarterly Labour Force Data (QLFD).
Lähde: Eurostat – Neljännesvuosittaiset työvoimatiedot
Graph 14Employment rates (15-64 years), 2001
Kuvio 14Työllisyysaste (15–64-vuotiaat), 2001
Graph 15Average annual employment growth, 1996-2001
Kuvio 15Keskimääräinen vuosittainen työllisyyskasvu, 1996–2001
Source: Eurostat - National Accounts (ESA 95)
Lähde: Eurostat – Kansantalouden tilinpito (EKT-95)
Although in the past four years, the EU employment rate of 55-64 year-old men rose by 1.5 percentage points to stand at 48.7% in2001, it is still below the 1991 rate (51.2%).
Vaikka neljän viime vuoden aikana 55–64-vuotiaitten miesten työllisyysaste kasvoi EU:ssa noin 1,5 prosenttiyksikköä ja oli 48,7 prosenttia vuonna 2001, se jäi silti alle vuoden 1991 tason (51,2 %).
In contrast, the comparable female rate increased steadily to reach 29% in 2001.
Vastaavanikäisten naisten työllisyysaste sen sijaan nousi tasaisesti jasaavutti 29 prosenttia vuonna 2001.
Overall,38.6% of the population aged 55-64 were in employment in 2001.
Kaikista 55–64-vuotiaista osallistui työelämään 38,6 prosenttia.
In 2001, men exit the labour force on average at the age of 60.5while women did so about 1.5 year earlier.
Miehet poistuivat työvoimastakeskimäärin 60,5-vuotiaina ja naiset noin 1,5 vuotta aikaisemmin.
The overall exit age was 60 years.
Yleinen työmarkkinoilta poistumisikä oli 60 vuotta.
EU-15BDKDELEFIRLILNLEmployment rate of older workers (employed person aged 55-64 as a share of the total population of the same age group),2001
EU-15BDKDELEFIRLILNLIäkkäiden työntekijöiden työllisyysaste (Iäkkäiden työntekijöiden (55–64-vuotiaitten) osuus väestön kaikista 55–64-vuotiaista),2001
Effective average exit age(average exit age, weighted by the probability of withdrawal from the labour market), 2001
Todellinen työmarkkinoilta poistumisikä (Keskimääräinen työmarkkinoilta poistumisikä painotettuna työmarkkinoilta poistumisen todennäköisyydellä),2001
Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey (LFS) and Quarterly Labour Force Data (QLFD)
Lähde: Eurostat – Euroopan unionin työvoimatutkimus ja neljännesvuosittaiset työvoimatiedot
Graph 17Employment rates of older (aged 55-64) workers, 2001
Kuvio 16Työllisyysaste ikäryhmän ja sukupuolen mukaan kaikissa jäsenvaltioissa, EU-15, 2001
Graph 16Employment rates by age-group and sex, EU-15, 2001
Kuvio 17Iäkkäiden työntekijöiden (55–64-vuotiaiden) työllisyysaste, 2001
Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey (LFS)
Lähde: Eurostat – Euroopan unionin työvoimatutkimus
Source: Eurostat - Quarterly Labour Force Data (QLFD)
Lähde: Eurostat – Neljännesvuosittaiset työvoimatiedot
In 2001, the total number of unemployed in the European Union dropped to 12.8 million.
Työttömien kokonaismäärä laski Euroopan unionissa 12,8 miljoonaan vuonna 2001.
This represents 7.4% of the labour force.This is the lowest rate since 1992.
Tämä vastaa 7,4:ää prosenttia työvoimasta ja onalhaisin työttömyysaste vuoden 1992 jälkeen.
Between 2000 and 2001, Spain, France, Finland and Sweden recorded the largest fall in their unemployment rate although Spain continues to have the highest figure (10.6%), slightly above Greece (10.5%).
Vuosina 2000–2001 työttömyysaste väheni eniten Espanjassa, Ranskassa, Suomessa ja Ruotsissa, joskin Espanjan työttömyysaste oli edelleen korkein (10,6 %) ja hieman suurempi kuin Kreikan (10,5 %).
It decreased in all Member States, except in Portugal where it remained at a low 4.1%.
Työttömyysastelaski kaikissa jäsenvaltioissa paitsi Portugalissa, jossa se säilyi alhaisena (4,1 %).
Unemployment rate (total unemployed individuals as a share of total active population. Harmonised series)
Työttömyysaste (Työttömien osuus työssäkäyvän väestön kokonaismäärästä.
2001 Total2001 Men2001 Women2000 Total1994 Total
Työttömyys, 2001(1 000 henkeä)
Source: Eurostat - Unemployment rates (ILOdefiniton).
Lähde: Eurostat – Työttömyysaste (ILO:n määritelmä)
Graph 18Unemployment rates by sex, 2001
Kuvio 18Työttömyysaste sukupuolen mukaan, 2001
Graph 19Trend in the unemployment rate by sex, EU-15, 1993-2001
Kuvio 19Työttömyyden kehitys sukupuolen mukaan,EU-15, 1993–2001
Male Female
Naiset
Source:Eurostat - Unemployment rates (ILOdefinition).
Lähde: Eurostat – Työttömyysaste (ILO:n määritelmä)
EU-wide, 7.3% of young people (aged 15-24) were unemployed in 2001.
Nuorista (15–24-vuotiaista) oli työttöminä koko EU:ssa 7,3 prosenttia vuonna 2001.
The unemployment rate (as a percentage of the labourforce) among young people was 14.7%.
Nuorten työttömyysaste (osuutena työvoimasta)oli 14,7 prosenttia.
The differences between these two percentages vary significantly between countries, andmay, in part be explained by the fact that a significant number of people in this age group remain in education.
Näiden kahden luvun ero vaihtelee huomattavasti maasta toiseen, mikä voi osittain selittyä sillä, että merkittävä osuus tähän ikäryhmään kuuluvista käy edelleen koulua.
Youth unemployment/population ratio between 2000 and 2001 has not followed the overall, declining trend in unemployment: in five Member States it increased, in five remained the same, and in five decreased.
Nuorisotyöttömyys/väestö ei vähentynyt vuosina 2000–2001 työttömyyden yleistä laskua noudatellen: Se kasvoi viidessä jäsenvaltiossa, pysyi ennallaan viidessä ja väheni viidessä.
Youth unemployment/population ratio20017.35.820007.66.1199410.48.2Source: Eurostat - Quarterly Labour Force Data (QLFD)
Nuorisotyöttömyys/väestö20017,35,820007,66,1199410,48,2Lähde: Eurostat – Neljännesvuosittaiset työvoimatiedot
Youth unemployment rate2001 total2001 male2001 female2000 total1994 total
Nuorisotyöttömyysaste2001, yhteensä2001, miehet2001, naiset2000, yhteensä1994, yhteensä
Source: Eurostat - Unemployment Rates (ILOdefinition).
Lähde: Eurostat – Työttömyysaste (ILO:n määritelmän mukaan)
Graph 20Youth unemployment/population ratio (15-24 years), 2001
Kuvio 21Nuorisotyöttömyysaste (15–24-vuotiaat) sukupuolen mukaan, 2001
Graph 21Youth unemployment rates (15-24 years) by sex, 2001
Kuvio 20Nuorisotyöttömyys/väestö (15–24-vuotiaat), 2001
Source: Eurostat - Unemployment Rates (ILOdefinition).
Lähde: Eurostat – Neljännesvuosittaiset työvoimatiedot
In 2001 3.3% of the EU-15 labour force were affected by long-term unemployment.
EU:n 15 jäsenvaltion työikäisestä väestöstä 3,3 prosenttia kärsi vuonna 2001 pitkäaikaistyöttömyydestä.
Put another way, 44% of unemployed people werejobless for at least one year.
Toisin sanoen 44 prosenttia työttömistä oliollut työttömänä vähintään vuoden.
The long-term unemployment rate has fallen in recent years but remains 5% and over in Greece, Spain and Italy.
Pitkäaikaistyöttömyysaste on laskenut viime vuosina, mutta se on edelleen yli 5 prosenttia Kreikassa,Espanjassa ja Italiassa.
For young people between 15 and 24 years old, 6.9% (as a percentage of the labour force) were unemployed for at least six months.
15–24-vuotiaista nuorista 6,9 prosenttia (osuutena työvoimasta) oli ollut työttömänä vähintään kuusi kuukautta.
Long-term unemployment rate EU 15BDKDELEFIRL(Total long-term unemployed (over 12 months) as a percentage of total active population - harmonised series.)2001 - total3.23.30.93.95.45.12.91.32001 - males2.8: 0.8: 3.23.0: 1.62001 -females3.9: 1.0: 8.78.1: 0.8
Pitkäaikaistyöttömyysaste EU 15BDKDELEFIRLIL(Pitkäaikaistyöttömien (yli 12 kuukautta työttömänä olleiden) osuus työvoimasta. Eurostat – Yhdenmukaistettu tilastosarja.)2001 – yhteensä3,23,30,93,95,45,12,91,35,90,52001 – miehet2,8: 0,8: 3,23,0: 1,64,5: 2001 – naiset3,9: 1,0: 8,78,1: 0,88,0:
20003.73.819945.25.6Source: Eurostat - Quarterly Labour Force Data (QLFD)
20003,73,819945,25,6Lähde: Eurostat – Neljännesvuosittaiset työvoimatiedot
Persons unemployed for 12 months or more as a percentage of total unemployed 2001 43.8 49.5 21.0 50.2 51.5 47.9 33.7 2000 47.0 55.1 22.8 51.2 54.9 52.4 40.1 1994 49.7 56.8 37.7 46.4 49.1 65.1 40.1 Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey (LFS) and Quarterly Labour Force Data (QLFD)
Vähintään 12 kuukautta työttöminä olleiden henkilöiden osuus kaikista työttömistä 2001 43,8 49,5 21,0 50,2 51,5 47,9 33,7 2000 47,0 55,1 22,8 51,2 54,9 52,4 40,1 1994 49,7 56,8 37,7 46,4 49,1 65,1 40,1 Lähde: Eurostat – Euroopan unionin työvoimatutkimus ja neljännesvuosittaiset työvoimatiedot
Youth long-term unemployment rate (6 months or more)20016.9: 1.120007.77.80.5199413.112.83.4Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey (LFS)
Nuorten pitkäaikaistyöttömyysaste (vähintään 6 kuukautta)20016,9: 1,1: 20007,77,80,53,7199413,112,83,44,4Lähde: Eurostat – Euroopan unionin työvoimatutkimus
Young persons unemployed for 6 months or more as a percentage of total number of young unemployed persons200147.3: 12.6: 63.548.2: : 74.3: 200048.544.77.644.068.749.142.67.472.427.3Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey (LFS)
Vähintään 6 kuukautta työttöminä olleiden nuorten osuus kaikista työttömistä nuorista200147,3: 12,6: 63,548,2: 200048,544,77,644,068,749,142,6Lähde: Eurostat – Euroopan unionin työvoimatutkimus
Graph 22Unemployment rates by duration, 2001
Kuvio 23Nuorisotyöttömyysaste työttömyyden kestonmukaan, 2001
Graph 23Youth unemployment rates by duration, 2001
Kuvio 22Työttömyysaste työttömyyden keston mukaan,2001
Social protection expenditure and receipts
Sosiaaliturvan menot ja tulot
There are considerable differences between Member States : in terms of per-capita PPSs the ratio of theexpenditure between the countries that spent most and least within EU-15 in 2000 was thus 2.5.
Sosiaaliturvan reaalimenot pienentyivät EU:ssa vuonna 2000. Niiden osuus oli 27,3 prosenttia BKT:stä, ja ne ovat supistuneet lähes 1 prosenttiyksikön vuodesta 1996.
Different countries have markedly different systems for financing social protection, depending on whether they favour social security contributions or general government contribution.
Jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja, sillä eniten sosiaaliturvaan panostavan ja siihen vähiten varoja käyttävän maan välinenasukaskohtaisten menojen (OVS) suhdeluku oli 2,5.
EU 15BDKExpenditure on social protection as a percentage of GDP
EU 15Sosiaaliturvan menot osuutena BKT:stä
Source: Eurostat - European System of integrated Social Protection Statistics (ESSPROS)
Lähde: Eurostat – Eurooppalainen sosiaaliturvan tilastointijärjestelmä (ESSPROS)
Graph 25Social protection receipts by type as a percentage of total receipts, EU-15, 2000
Kuvio 24Sosiaaliturvan menot henkeä kohti, 2000
Graph 24Expenditure on social protection per head of population, 2000
Kuvio 25Sosiaaliturvan tulot tyypeittäin prosentteinakokonaistulosta, EU-15, 2000
Other receipts3.5%
Muut tulot3,5%
General Government contributions 35.8%
Julkisyhteisöjen rahoitus 35,8%
Employers' socialcontributions38.3%
Työnantajien sosiaaliturvamaksut 38,3%
0 0 Social contributions of protectedpersons22.4%
0 0 Turvan piiriin kuuluvien sosiaalitur-vamaksut22,4%
Source: Eurostat - European System of integrated Social Protection Statistics(ESSPROS)
Lähde: Eurostat – Eurooppalainen sosiaaliturvan tilastointijärjestelmä (ESSPROS)
In most Member States in 2000, the largest share of social protection expenditure was assigned to the old age and survivors functions.
Suurin osuus sosiaaliturvan menoista osoitettiin vuonna 2000 useimmissa jäsenvaltioissa kohderyhmille ”Vanhuus” ja ”Leski ja muutedunsaajat” (liittyen perheenjäsenen kuolemaan).
This was especially true of Italy (63.4% of total benefits against the EU average of 46.4%).
Erityisesti näin oli Italiassa (63,4 prosenttia etuuksien kokonaismäärästä, kun EU:nkeskiarvo oli 46,4 prosenttia).
EU-wide, benefits paid under theold-age and survivors functions rose by 12% in real terms per capita during the period 1995-2000 against +9% for all benefits.
Vanhuksille ja (perheenjäsenen kuoltua) jälkeenjääneille maksettujen etuuksien reaaliarvo kasvoi unionissa 12 prosenttia henkeä kohti vuosina 1995–2000, kun sosiaalietuuksien kokonaiskasvu oli vain 9 prosenttia.
Thisgrowth is primarily explained by demography.
Tämä kasvu johtuuerityisesti väestönkehityksellisistä syistä.
Furthermore the retirement policy also influences the development of these benefits.
Myös eläkepolitiikka vaikuttaa näiden etujen kehitykseen.
EU 15BDKDELOld age and survivors benefits as a percentage of total social benefits
EU 15BDKDELEFIRLKohderyhmien ”Vanhuus”ja ”Leski ja muut edunsaajat” prosenttiosuus kaikista sosiaalietuuksista
Source: Eurostat - European System of integrated Social Protection Statistics (ESSPROS).
Lähde: Eurostat – Eurooppalainen sosiaaliturvan tilastointijärjestelmä (ESSPROS)
Graph 27Old age and survivors benefits as a percentage of total social benefits, 2000
Kuvio 27Kohderyhmien ”Vanhuus”ja ”Leski ja muut edunsaajat”prosenttiosuus kaikista
Graph 26Social benefits by groups of functions as a percentage of total benefits, EU-15, 2000
Kuvio 26Sosiaalietuuksien kohderyhmäluokkien prosenttiosuudet kaikista sosiaalietuuksista, EU-15, 2000 sosiaalietuuksista, 2000
Unemployment 6.3%
Työttömyys 6,3%
Housing and socialexclusion n.e.c.3.7%
Asuminen ja Muualle luokittelematon sosiaalinen syrjäytyminen3,7%
Sickness/health care 27.3%
Sairaus ja terveys27,3%
Family and children8.2%
Perhe ja lapset8,2%
Old age andsurvivors46.4%
Vanhuus sekä Leski ja muutedunsaajat46,4%
Labour Market Policy expenditure
Työmarkkinapolitiikan menot
In 2000, total Labour Market Policy expenditure represented 2.04% of GDP, out of which 0.68% was dedicated to active labour market policy measures.
Vuonna 2000 työmarkkinapolitiikan menojen osuus BKT:stä oli 2,04 prosenttia, josta 0,68 prosenttiyksikköä oli osoitettu aktiivisiintyömarkkinatoimiin.
There are considerable differences between Member States that are not a clear north/south divide.
Jäsenvaltioiden välillä oli huomattavia eroja ei kuitenkaan selkeästi pohjois-etelä-suunnassa.
Two countries spent more than 3% of GDP (Belgium and Denmark), six countries spent between 2% and 3% (Germany, Spain, France, the Netherlands, Finland and Sweden), and six countries spent less than 2% (Greece, Ireland, Italy, Austria, Portugal and the United Kingdom).
Kaksi jäsenvaltiota (Belgia ja Tanska) käytti työmarkkinapolitiikkaan yli 3 prosenttia, kuusi jäsenvaltiota (Saksa, Espanja, Ranska, Alankomaat, Suomija Ruotsi) 2–3 prosenttia ja kuusi jäsenvaltiota (Kreikka, Irlanti, Italia, Itävalta, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta) alle 2 prosenttia BKT:stä.
EU-15BDKDELPublic expenditure on active LMP measures as a percentage of GDP, 2000
Aktiivisiin työmarkkinatoimiin käytettyjen julkisten varojen osuus BKT:stä, 2000Luokat 2–7 alaluokkaa 2.4 lukuun ottamatta0,6811,0001,6410,9170,2530,632
Categories 2-7: Training - Job rotation and job sharing - Employment incentives - Integration of the disabled - Direct job creation - Start-up incentives Sub-category 2.4: Special support for apprenticeship.
Luokat 2–7: Koulutus – Työvuorottelu ja työn jakaminen – Työllistämiskannustimet – Vajaakuntoisten ja vammaisten työllistäminen – Suora työpaikkojen luonti – Yrityksen perustamiseentarkoitetut kannustimet. Alaluokka 2.4: Oppisopimustuki.
Categories 8-9: Out of work income maintenance and support - Early retirement
Luokat 8–9: Työttömien tulotason ylläpitäminen ja toimeentulotuki – Varhaiseläkkeelle siirtyminen
Source: Eurostat - Labour Market Policy Database (LMP)
Lähde: Eurostat – Työmarkkinapoliittinen tietokanta
Graph 29Labour Market Policy expenditure by type of action (categories 2-7), EU-15, 2000
Kuvio 29Työmarkkinatoimiin käytetyt julkiset varat toimintaluokittain (luokat 2–7), EU-15, 2000
Graph 28Total public expenditure on LMPmeasures as a percentage of GDP, 2000
Kuvio 28Työmarkkinatoimiin käytetyt julkiset varat osuutena BKT:stä, 2000
Training (excl.sub-category 2.4)34.5%
Koulutus (alaluokkaa 2.4lukuun ottamatta)34,5%
Direct job creation27.4%
Suora työpaikkojenluonti27,4%
Integration ofthe disabled15.6%
Työvuorottelu jatyön jakaminen0,8%
Job rotation andjob sharing0.8%
Vajaakuntoisten javammaisten työllis-täminen15,6%
Employment incentives18.8%
Työllistämiskannustimet 18,8%
Source:Eurostat - Labour Market Policy Database (LMP)
Lähde: Eurostat – Työmarkkinapoliittinen tietokanta
As a population-weighted average in EU Member States in 1999, the top (highest income) 20% of the population received 4.6 times asmuch of the total income as the bottom (lowest income) 20% of the population.
Vuonna 1999 väkiluvulla painotettuna keskiarvona EU:n jäsenvaltioissa suurituloisin 20 prosenttia väestöstä sai 4,6 kertaa niin suurenosuuden kokonaistuloista kuin pienituloisin 20 prosenttia.
This gap between the most and least well-off peopleis smallest in Denmark and Sweden (3.2), followed by Finland, Germany, Netherlands and Austria. It is widest in the southern Member States, Ireland and the United Kingdom.
Tämä parhaiten ja heikoiten toimeentulevien ero on pienin Tanskassa ja Ruotsissa (3,2), Suomessa, Saksassa, Alankomaissa ja Itävallassa Suurimmillaan se on eteläisissä jäsenvaltioissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa.
Inequality of income distribution (income quintile share ratio) - The ratio of total income received by the 20% of the population with the highest income (top quintile) to thatreceived by the 20% of the population with the lowest income (lowest quintile).
Avainindikaattori EU-15 B DK D EL E F IRL I L NLA P FIN S Tulonjaon epätasapaino (Tuloviidennesten jakosuhde) Väestön suurituloisimman viidenneksen ja pienituloisimman viidenneksen saamien kokonaistulojen välinen suhde.
Income must be understood as equivalised disposable income.
Tulollatarkoitetaan kulutusyksikköä kohti laskettua ("ekvivaloitua") mediaanituloa.
Source: Eurostat - European Community Household Panel - UDB version December 2002
Lähde: Eurostat – Euroopan yhteisöjen kotitaloustiedustelu – ECHP-UDB-versio joulukuulta 2002
Graph 31Dispersion of regional employment rates, 2001
Kuvio 31Alueellisten työllisyysasteiden erot, 2001
Median equivalised income (x 1,000 PPS)
6810121416182022Kulutusyksikköä kohti laskettu ("ekvivaloitu") mediaanitulo (x 1000 OVS)
Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey 2001.
Lähde: Eurostat - Euroopan unionin työvoimatutkimus
Eurostat - European Community Household Panel - UDB, version December 2002
Lähde: Eurostat – Euroopan yhteisöjen kotitaloustiedustelu – ECHP-UDB-versio joulukuulta 2002
Low-income households
Pienituloiset kotitaloudet
When looking at the total population, around 15% of EU citizens had an equivalised income that was less than 60% of their respective national median in 1999.
Vuonna 1999 noin 15 prosentilla EU:n kansalaisista kulutusyksikköä kohti laskettu (eli ”ekvivaloitu”) tulo oli alle 60 prosenttia kansallisesta mediaanitulosta.
This figure represents around 56 million people.
Tämä luku vastaa noin 56:ta miljoonaa ihmistä.
Using 60% of the national median as a cut-off threshold, the proportion of people at risk of poverty was relatively higher in Greece and Portugal (21%), followed by Spain and United Kingdom (19%) - and was relatively lower in Belgium, Denmark, Germany, Luxembourg, the Netherlands, Austria and Finland (11 to13%).
Kun 60 prosenttia kansallisesta mediaanitulosta asetetaanraja-arvoksi, köyhyysriskissä elävien ihmisten osuus väestöstä oli suhteellisesti korkeampi (yli 21 %) Kreikassa ja Portugalissa, ja suhteellisesti matalampi Belgiassa, Tanskassa, Saksassa, Luxemburgissa, Alankomaissa, Itävallassa ja Suomessa (11–13 %).
It was particularly low in Sweden (9%).
Erityisen matala se oli Ruotsissa (9 %).
Social benefits reduce the proportion of people at risk of poverty in all Member Statesbut to very differing degrees: the reduction ranging from around 5% in Greece to almost 70% in Sweden.
Sosiaalietuudet vähentävät köyhyysriskissä elävien osuutta kaikissa jäsenvaltioissa, mutta hyvin eritasoisesti: Niiden aikaansaama vähennys vaihtelee Kreikan 5 prosentista Ruotsin lähes 70 prosenttiin.
The share of persons with an equivalised disposable income, before social transfers, below the risk-of-poverty threshold, which is set at 60% of the national median equivalised disposable income (after social transfers).
Köyhyysraja = 60 prosenttia kulutusyksikköä kohti lasketusta ("ekvivaloidusta") kansallisesta mediaanitulosta (sosiaalisten tulonsiirtojen jälkeen).
Retirement and survivor's pensions are counted as income before transfers and not as social transfers,199924*2524212223*243021242123272128
Vanhuus- ja perhe-eläkkeet lasketaan tuloksi ennen tulonsiirtoja, ei sosiaalisiksi tulonsiirroiksi),199924*2524212223*24302124212327212830
60% of median annual income ()60% of median annual income (PPS)
60 % mediaanivuositulosta ()60 % mediaanivuositulosta (OVS
Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB, version December 2002.
Lähde: Eurostat – Euroopan yhteisöjen kotitaloustiedustelu – ECHP-UDB-versio joulukuulta 2002.
Graph 32At-risk-of-poverty rate (after social transfers) and At-persistent-risk-of-poverty rate, 1999
Kuvio 32Köyhyysriski (sosiaalisten tulonsiirtojen jälkeen) ja pitkäaikainen köyhyyden riski, 1999
Graph 33At-risk-of-poverty rate after and before social transfers, 1999
Kuvio 33Köyhyysriski ennen sosiaalisia tulonsiirtoja ja niiden jälkeen, 1999
Low income 1999 and during at least twoout of the three years 1996 to 1998
Alhainen tulotaso vuonna 1999Alhainen tulotaso vuonna 1999 ja kolmesta vuodesta vähintään kahtena aikavälillä 1996–1998
Before transfers
Ennen tulonsiirtoja
Source:Eurostat - European Community Household Panel, UDB, version December 2002
Lähde: Eurostat – Euroopan yhteisöjen kotitaloustiedustelu – ECHP-UDB-versio joulukuulta 2002.
In 1999, the 'at-risk-of-pover-ty' rate for people living in households where no people of working age are in employment was 51% - almost 3 times as high as therate where at least one person is working.
Köyhyysriski oli vuonna 1999 51 prosenttia sellaisissa kotitalouksissa elävillä henkilöillä, joissa kukaan työikäinen ei osallistunut työelämään, mikä on melkein kolminkertainen luku niihin kotitalouksiin verrattuna, joissa vähintään yksi henkilö osallistui työelämään.
Population in jobless households - persons aged 0-65 (Percentage of people living in households with no member in employment as a share of total population (excluding persons in households where all members are aged less than 18 years, or 1824 years and in education, or 65 years and more and not working))200212.116.3:13.810.18.113.19.811.58.9*9.5*9.9*5.4:
Työttömissä kotitalouksissa asuva väestö - 0–65-vuotiaat (Niiden ihmisten, jotka asuvat kotitalouksissa, joissa kukaan ei osallistu työelämään, prosenttiosuus koko väestöstä (poislukien ihmiset niistä kotitalouksista, joiden kaikki jäsenet ovat alle 18-vuotiaita, tai 18–24-vuotiaita ja koulutuksessa, tai vähintään 65-vuotiaita eivätkä enää työskentele))200212,116,3:13,810,18,113,19,811,58,9*9,5*9,9*5,4::14,3
Population in jobless households - persons aged 0-60 (Percentage of people living in households with no member in employment as a share of total population (excluding persons in households where all members are aged less than 18 years, or 1824 years and in education, or 60 years and more and not working))
Työttömissä kotitalouksissa asuva väestö - 0–60-vuotiaat (Niiden ihmisten, jotka asuvat kotitalouksissa, joissa kukaan ei osallistu työelämään, prosenttiosuus koko väestöstä (poislukien ihmiset niistä kotitalouksista, joiden kaikki jäsenet ovat alle 18-vuotiaita, tai 18–24-vuotiaita ja koulutuksessa, tai vähintään 60-vuotiaita eivätkä enää työskentele))
20028.912.9Source: Eurostat - European Union Labour Force Survey 2002.
20028,912,9Lähde: Euroopan unionin työvoimatutkimus vuodelta 2002.