natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The gains to Germany and Italy, in particular, of stimulating growth in the newMemberStates are, therefore, substantial, though all existing EU countries stand to benefit from this and from the higher growth of the EU market which it will give rise to, in much the same way that they benefit from growth of the Cohesion countries and Objective 1 regions (see Part 4, section on the Structural Funds as a means for economic integration).
Uusissa jäsenmaissa kasvua edistävä Saksan ja Italian menestys on siis merkittävää, vaikka kaikki nykyiset EU-maat hyötyvät tästä ja EU-markkinoiden voimakkaammasta kasvusta, jota se tukee paljolti samalla tavoin kuin ne hyötyvät koheesiomaiden ja Tavoite 1 -maiden kasvusta (ks. osa 4, osa rakennerahastot taloudellisen yhdentymisen keinona).
Population in decline across Europe
Väestön määrä vähenee kaikkialla Euroopassa
Structural deficiencies in endowment of infrastructure and human capital mean that these countries, aswell as many lagging and problem regions in the EU15, are notable to contribute as much as theymight to the competitiveness of theEUas awhole.
Yhdyskunnan rakenteiden ja inhimillisen pääoman synnyttämisen rakenteelliset puutteet tarkoittavat, että nämä maat, monien nykyisen EU:n taantuvien ja ongelma-alueiden tavoin, eivät pysty myötävaikuttamaan niin paljon kuin mahdollista koko EU:n kilpailukykyyn.
Population in the EU15 has grown only slowly for many years.
Nykyisten EU-maiden väestö on kasvanut vain hitaasti jo monen vuoden ajan.
Since themid-1990s, growth has averaged only 0.3% a year, most of this being a result of net inward migration.
1990luvun puolivälistä vuotuista kasvua on ollut keskimäärin vain 0,3%, josta suurin osa on maahanmuuton tulosta.
In several Member States — Germany, Italy and Sweden, in particular — population would have fallen without this .
Useissa jäsenvaltioissa — Saksassa, Italiassa ja Ruotsissa erityisesti — väestön määrä olisi romahtanut ilman tätä.
Natural population growth is projected to fall further in the future and with similar rates of migration as in the past, populationwill begin to decline inmostMember States over the next 20 years.
Luonnollisen väestönkasvun ennustetaan laskevan tulevaisuudessa edelleen ja menneisyyden maahanmuuttoluvuin väestön määrä alkaa vähetä useimmissa uusissa jäsenvaltioissa seuraavien 20 vuoden aikana.
The result is lower levels of income and employment in the EU than can potentially be achieved and lower growth potential to the detriment of all, not just those directly affected.
Tuloksena on EU:ssa alempi tulo- ja työllisyystaso kuin mitä voisi olla ja alempi kasvupotentiaali kaikkien, ei vain suoraan siitä kärsivien, vahingoksi.
Reducing existing disparities would, therefore, strengthen the competitiveness of the EU economy and its capacity for sustained development.
Olemassaolevien erojen vähentäminen vahvistaisi EU:n talouden kilpailukykyä ja sen kestävän kehityksen kapasiteettia.
It would also reduce the risk of bottlenecks and inflationary pressure occurring in the stronger regions as growth takes place, so bringing it to a premature end.
Se vähentäisi myös vahvemmilla alueilla pullonkaulojen ja inflaatiopaineen riskiä kasvun alkaessa niin, että ne saataisiin ehkäistyä jo alussa.
Falling population was already a feature of many regions in the second half of the 1990s (in 55 of the 211 NUTS2 regions in the EU15).
Vähenevä väestö oli jo arkipäivää monilla alueilla 1990luvun jälkipuoliskolla (55:llä 211:sta nykyisen EU:n NUTS 2 -alueesta).
In the accession countries, population fell in most regions over this period (in 35 of the 55 NUTS2 regions), due to a natural fall as much as outward migration.
Hakijamaissa väestö väheni useimmilla alueilla kyseisenä ajanjaksona (35:ssä 55:stä NUTS 2 -alueesta) luonnollisen väestönvähenemisen seurauksena yhtä paljon kuin maastamuutosta johtuen.
According to the latest demographic projections6,
Nykyisin maahantuonnin määrä näissä mais-
In the case of the accession countries, it would enable them to increase their rate of economic growth and, accordingly, to expand their imports from existing EUMember States.
KOLMAS TALOUDELLISTA JA SOSIAALISTA YHTEENKUULUVUUTTA KOSKEVA KERTOMUS
Cohesion, competitiveness, employment and growth
Kuinka kauan hakijamailta menee muiden saavuttamiseen?
Howlong will it take the accession countries to catch up?
lasketun bruttokansantuotteen taso jäisi alle 75% keskiarvosta vuonna 2050.
0 0 The scale of the cohesion challenge posed by enlargement can be illustrated by ‘catch-up scenarios’, indicating howlong it will takeGDPper head in the newMemberStates togetherwith Bulgaria and Romania to reach theEUaverage on simple assumptions about their growth rates relative to the average rate in the present EU15.
Laajentumisen asettaman koheesiohaasteen merkittävyyttä kuvaavat ”tavoitteensaavuttamisskenariot’, jotka osoittavat, kuinka paljon aikaa kuluu, ennenkuin nykyisten jäsenvaltioiden, Romanian ja Bulgarian henkeä kohti laskettu bruttokansantuote saavuttaa EU:n keskiarvon, olettaen, että niiden kasvu seurailee nykyisen EU:n jäsenvaltioiden keskiarvoa.
Two scenarios are considered here, the first in which growth is maintained in these countries at 1½%a year above the EU15 average, which is the average achieved over 7 years 1995 to 2002, the second in which growth is sustained at 2½% above the EU15 average.
Tässä tarkastellaan kahta skenariota, ensimmäisessä vuotuinen kasvu on näissä maissa 1½% yli EU:n keskiarvon, mikä on seitsemän vuoden aikana 1995 - 2002 saavutettu keskiarvo, Toisessa skenariossa kasvu pysyttelee 2½%:ssa yli nykyisen EU:n jäsenvaltioiden keskiarvon.
Both start from the latest forecast ofGDPper head in the different countries in 2004
Kummatkin lähtevät viimeisimmästä henkeä kohti lasketun bruttokansantuotteen ennusteesta eri maille vuodelle 2004.
If growthwere to be sustained at a significantly higher rate than this, at 2½% above the EU15 average (implying growth of just over 5%a year if growth in the EU15 is 2½%), then convergence would, of course, happen withina shorter period of time.
Jos kasvu pysyisi merkittävästi tätä voimakkaampana, 2½% nykyisenEU:n keskiarvosta (edellyttäen hieman yli 5%:n vuotuista kasvua, jos nykyisen EU:n jäsenvaltioiden kasvu olisi 2½%), lähentyminen tapahtuisi tietenkin nopeammin.
Nevertheless, the number of years involved remains considerable for many of the countries.
Monet maat tarvitsisivat siihen kuitenkin monta vuotta.
For Poland, for example, even at this rate, it wouldstill take 20 years or more for GDPper head to reach 75% of theEUaverage and many more years to converge to theEUaverage or close to it .
Puolalta menisi esimerkiksi tälläkin vauhdilla 20 vuotta tai enemmän, että sen henkeä kohden laskettu bruttokansantuote saavuttaisi 75% EU:n keskiarvosta ja vielä enemmän vuosia saavuttaakseen EU:n keskiarvon tai lähentyäkseen sitä.
For Bulgaria and Romania, it would take much longer than this .
Bulgarialta ja Romanialta menisi paljon tätä pidempään.
Nevertheless, at this rate of growth, the number of regions in the accession countries which require structural support because their GDPper head is below 75% of theEUav-erage is reducedmarkedly quicker than if growthwere to be slower.
Kuitenkin tällä kasvuvauhdilla rakennetukea siitä syystä tarvitsevien hakijamaiden alueiden lukumäärä, että niiden bruttokansantuote henkeä kohden on alle 75% EU:n keskiarvosta laskee merkittävästi nopeammin kuin jos kasvu olisi hitaampaa.
These scenarios should not be taken to imply that growth of 4% or 5%a year in these countries is the most that can be expected.
Näitä skenarioita ei pidä tulkita sillä tavoin, että näiden maiden 4% - 5% vuotuinen kasvu on suurin mahdollinen.
First, the experience of Ireland over the past decade shows what can be achieved in terms of rapid growth.
Ensinnäkin, Irlannin esimerkki viime vuosikymmeneltä osoittaa, kuinka nopea kasvu voidaan saavuttaa.
Secondly, growth potential in the newMemberStates will be greatly enhanced by improvements in the capital stock as a result of EU cohesion policy.
Toiseksi, uusien jäsenvaltioiden kasvupotentiaalia kasvattavat osakepääoman parannukset tuloksena EU:n koheesiopolitiikasta.
Even if rates of growth well above the average in the EU15 can be sustained in the long-term, these scenarios demonstrate that for most of the countries, catching-up to theEUaverage is likely to be a longterm process.
Jos kaikkien maiden kasvu on tulevaisuudessa 1½% muuta EU:ta korkeampi (ts.
If growth in all the countries can be sustained into the future at 1½% above that in the rest of the EU (i.e. 4% a year if growth is 2½% a year in the EU15), averageGDPper head in the 12 countries would remain below 60% of the enlarged EU27 average until 2017 (Graphs 1.6 and 1.7).
4% vuodessa, jos kasvua on nykyisen EU:n jäsenvaltioissa 2½%), 12 maan henkeä kohti laskettu bruttokansantuote jäisi alle 60% laajentuneen 27 valtion EU:n keskiarvosta vuoteen 2017 asti (Kaaviokuvat 1.6 ja 1.7).
In this year, it would exceed 75% of the average only in Slovenia, Cyprus, the Czech Republic and Hungary .
Tänä vuonna se ylittäisi 75% keskiarvosta vain Sloveniassa, Kyproksella, Tsekin tasavallassa ja Unkarissa.
If growthwere to continue at this rate, Slovakia would reach 75% of the average by 2019, but it would take the next country,Estonia, a further 10 years to attain this level.
Jos kasvu jatkuisi tähän tahtiin, Slovakia saavuttaisi 75% keskiarvosta vuoteen 2019 mennessä, mutta seuraavalta maalta, Virolta, tämän tason saavuttamiseen menisi vielä 10 vuotta.
In 2035—more than 30 years from now—Po- land would be approaching this threshold but it would take Latvia until 2041 to reach it .
Vuonna 2035 — yli 30 vuoden kuluttua nykyhetkestä — Puola lähestyisi tätä kynnysarvoa, mutta Latvia saavuttaisi sen vasta vuonna 2041.
At this rate of growth, Bulgaria andRomaniawouldstill have a level ofGDPper head below 75% of the average in 2050.
Vaikka EU:n nykyisten jäsenvaltioiden keskiarvoa parempaa kasvua voidaan pitää pidempäänkin yllä, nämä skenariot osoittavat, että useimmilta mailta EU:n keskiarvon saavuttaminen vie todennäköisesti paljon aikaa.
Workingage population also set to decline
Työikäisen väestön lukumäärä myös laskee
Member States over the remainder of the decade, except in Italy and Austria, where it will decline.
Viimeisten väestöennusteiden mukaan6väestö kasvaa edelleen hitaasti kaikissa EU:n nykyisissä jäsenvaltioissa tämän vuosikymmenen loppuun, lukuunottamatta Italiaa ja Itävaltaa, joissa se laskee.
Before 2015, population is projected to begin falling aswell in Greece, Spain, Portugal — the three southern Cohesion countries—andGermany, and over the following 10–15 years, it will also begin falling in Belgium, Finland and Sweden.
Vuoteen 2015 mennessä väestömäärien odotetaan alkavan vähentyä myös Kreikassa, Espanjassa, Portugalissa — kolmessa eteläisessä koheesiomaassa — ja Saksassa, ja seuraavien 10–15 vuoden aikana väestömäärät alkavat myös laskea Belgiassa, Suomessa ja Ruotsissa.
More relevantly for employment, population of workingage (15 to 64) is likely to begin falling earlier than the total .
Työllisyyteen vaikuttaa enemmän työikäisen väestön (15 - 64) lukumäärän todennäköinen lasku jo ennen muuta väestömäärien vähenemistä.
It is projected to decline over the remainder of the decade in the south of Europe, in particular, in Greece, Portugal and Italy but also in Germany.
Sen ennustetaan laskevan tämän vuosikymmenen loppuun mennessä erityisesti Etelä-Euroopassa, Kreikassa, Portugalissa ja Italiassa mutta myös Saksassa.
After 2010, decline will set in withina few years in all countries apart from Ireland and Luxembourg.
Vuoden 2010 jälkeen väestön väheneminen alkaa muutaman
In the accession countries, population has already begun to decline in all except Cyprus, Malta and Slovakia, and in the last of these it is projected to begin falling before 2020 (Graph 1.8).
KOLMAS TALOUDELLISTA JA SOSIAALISTA YHTEENKUULUVUUTTA KOSKEVA KERTOMUS
Simulation of GDP per head (PPS) in the accession countries, 2004-2040 (relative growth assumption 1.5% pa)
Hakijamaiden ostovoimana henkeä kohden lasketun bruttokansantuotteen simulointi, 2004-2040 (suhteellisen kasvun arvio 1,5% pa)
< 60% of EU27 av. < 75% of EU27 av. < 90% of EU27 av. > = 90% of EU27 av.
< 60% 27 jäsenvaltion EU:n keskiarvosta < 75% 27 jäsenvaltion EU:n keskiarvosta < 90% 27 jäsenvaltion EU:n keskiarvosta > = 90% 27 jäsenvaltion EU:n keskiarvosta
Growth assumption: 1.5% per year higher than EU15 average
Kasvuennuste: 1,5% vuodessa nykyisen EU:n keskiarvon yläpuolella
N12 = new Member States plus BG and RO; MT: no data Source: DG REGIO calculations based on Eurostat, National accounts
N12 = uudet jäsenvaltiot sekä BG ja RO; MT: ei tietoja Lähde: Aluepolitiikan pääosaston Eurostatiin perustuvat laskelmat, kansalliset luvut
Simulation of GDP per head (PPS) in the accession countries, 2004-2040 (relative growth assumption 2.5% pa)
1.7Hakijamaiden ostovoimana henkeä kohden lasketun bruttokansantuotteen simulointi, 2004-2040 (suhteellisen kasvun arvio 2,5% pa)
< 60% of EU27 av. < 75% of EU27 av. < 90% of EU27 av. > = 90% of EU27 av.
< 60% 27 jäsenvaltion EU:n keskiarvosta < 75% 27 jäsenvaltion EU:n keskiarvosta Tähän työikäisen väestön voimakkaaseen laskuun liittyy merkittävä ikärakenteen muutos.
In Italy, the share will rise to 40% and in Germany, Austria, Greece and Spain, to 36–37%.
< 90% 27 jäsenvaltion EU:n keskiarvosta > = 90% 27 jäsenvaltion EU:n keskiarvosta
Growth assumption: 2.5% per year higher than EU15 average Source: DG REGIO calculations based on Eurostat, National accounts
Lähde: Aluepolitiikan pääosaston Eurostatiin perustuvat laskelmat, kansalliset luvut
The fall in the number of people of workingage across Europe will be accompanied by a large and continuing increase in the number aged 65 and over — the typical official age of retirement.
Vuoteen 2025 mennessä 50 - 64vuotiaiden osuus EU:nny-kyisten jäsenvaltioiden väestöstä on 35% kun se vuonna 2000 oli 26%.
Up to 2025, population of this age is projected to grow by around 1½%a year in both the EU15 and the accession countries.
Italiassa osuus nousee 40%:iin ja Saksassa, Itävallassa, Kreikassa ja Espanjassa 36–37%:iin.
As a result, the number aged 65 and over will be 40% higher in 2025 than in 2000 in both regions.
Hakijamaissa kasvun ennustetaan olevan pienempi vaikkakin näkyvä, keskimääräisen osuuden noustessa 26%:ista noin 31%:iin, mutta 34%:iin Tsekin tasavallassa ja 36%:iin Sloveniassa.
In anEUof 27, only in the three Baltic States, Bulgaria and Romania will growth be below 1%ayear .
vuoden kuluttua kaikissa muissa maissa Irlantia ja Luxemburgia lukuunottamatta.
In Ireland, the Netherlands and Finland aswell as Cyprus, Malta and Slovenia, population of 65 and over is projected to grow by 2%a year or more (Map A1.4).
Koko nykyisen EU:n alueella väestömäärän ennustetaan olevan 4% alempi vuonna 2025 kuin vuonna 2000, mutta kolmessa eteläisessä koheesiomaassa se on 6% alempi ja Italiassa yli 14% alempi.
In the accession countries, workingage population is projected to decline over the remainder of the decade in all except Cyprus, Malta, Poland and Slovakia.
Työikäisen väestön lukumäärän laskuun kaikkialla Euroopassa liittyy voimakas ja jatkuva 65-vuotta täyttäneiden - mikä on useimmiten eläkkeelle siirtymisikä - lukumäärän kasvu.
In the following few years, it will begin falling everywhere apart from Cyprus.
Vuoteen 2025 mennessä tämän ikäisen väestön lukumäärän ennustetaan lisääntyvän vuodessa noin 1½% sekä nykyisen EU:n alueella että hakijamaissa.
In 2025, on the latest projections, the number of people aged 15 to 64 in the accession countries will be over 10% less than in 2000.
Tästä seuraa, että 65 vuotta täyttäneiden lukumäärä on 40% korkeampi vuonna 2025 kuin vuonna 2000 molemmilla alueilla.
More people of workingage over 50
Kahdenkymmenenseitsemän jäsenvaltion EU:ssa
Given these trends, increasing the number of people of this age who remain in work is of major importance from both an economic and social perspective and a key part of the European Employment Strategy.
Hakijamaissa työikäisen väestön lukumäärän ennustetaan laskevan tämän vuosikymmenen aikana kaikkialla muualla paitsi Kyproksella, Maltalla, Puolassa ja Slovakiassa.
To be successful, this will require changes in policies and attitudes not only towards
Muutaman seuraavan vuoden ajan se alkaa laskea kaikkialla Kyprosta lukuunottamatta.
This widespread decline in workingage populationwill be accompanied by amarked shift in age
KOLMAS TALOUDELLISTA JA SOSIAALISTA YHTEENKUULUVUUTTA KOSKEVA KERTOMUS
Projected decline in workingage population, 2000-2025
Työikäisen väestön ennustettu lasku 2000-2025
Average annual % change
Keskimääräinen vuosittainen % muutos
Source: UN Demographic projections small populations, though also in Ile de France (Paris) and London (Map 1.3).
Lähde: YK:n väestöennusteet vain kolmen Baltianmaan, Bulgarian ja Romanian vuotuinen kasvu jää alle 1%.
early retirement but also towards the training of older people.
husten määrän ennustetaan kasvavan noin 40%:iin vuoteen 2025 mennessä.
Rising old-age dependency rates
Kasvava hoitoa tarvitsevien vanhusten määrä
And actual dependency rates?
Ja nykyisen hoitoa tarvitsevan väestön määrä?
Dependency rates calculated as above are informative but hypothetical, in the sense that they do not reveal how many people of workingage will be in employment to support those aged 65 and over in practice and not just in principle.
Yllä olevalla tavalla laskettu hoitoa tarvitsevan väestön määrä kertoo tilanteesta siitä huolimatta, että se on oletus, koska se kertoo vain periaatteena, ei käytännössä, sen työllisen työikäisen väestön lukumäärän, joka maksaa työllään 65-vuotta täyttäneiden hoidosta.
Asnotedabove, only 64% of those of workingage were actually in employment in the EU15 in 2002 and in the accession countries, only 56%.
Yllä olevan perusteella vain 64% nykyisen Euroopan unionin jäsenvaltioiden työikäisestä väestöstä kävi itse asiassa työssä vuonna 2002 ja hakijamaiden osalta vastaava luku oli vain 56%.
These figures, moreover, vary markedly betweencountries and regions.
Nämä luvut vaihtelevat merkittävästi maiden ja alueiden kesken.
The implication of these divergent demographic trends is a large rise in old-age dependency rates, the number of people of 65 and over relative to those of workingage .
Näiden eri suuntiin vievien väestösuuntausten vaikutuksena on kasvava hoitoa tarvitsevien vanhusten määrä ja 65-vuotiaiden työikäistä väestöä suurempi lukumäärä.
In the EU15, the population aged 65 and over amounts to almost 25% of that of workingage — ie there are four people aged 15 to 64 for everyone of retirement age.
EU:n nykyisissä jäsenvaltioissa yli 65vuotiaan väestön osuus on 25% työikäisen väestön osuudesta — toisin sanoen neljää 15 - 64-vuotiasta kohden on yksi eläkeläinen.
By 2025, the figure will rise to 36%, or less than three people of workingage for each one in retirement.
Vuoteen 2025 mennessä suhde on 36% eli alle kolmea työikäistä kohden on jo yksi eläkeläinen.
In the accession countries, the rate is projected to increase from under 20% to over 30% during this period.
Hakijamaissa suhteen ennustetaan kasvavan alle 20%:sta yli 30%:iin kyseisenä aikana.
Especially large increases are projected in Italy, Finland, Sweden and Germany, where the dependency rate is set to rise to around 40% by 2025.
Erityisen suuria lukuja ennustetaan Italiaan, Suomeen, Ruotsiin ja Saksaan, joissa hoitoa tarvitsevien van-
In Greece and Spain, however, aswell as in Belgium, the number is less than 2½ (ie the actual dependency rate is over 40%).
KOLMAS TALOUDELLISTA JA SOSIAALISTA YHTEENKUULUVUUTTA KOSKEVA KERTOMUS
NUTS0 bounderies
Eurostat, hallinnollisten
© population / a
Ennuste, väestö
39 d at
39 tietoja
0 population /
Arvioitu väestö
Old-age 1.3 at
Hoitoa 1.3
Source:
Lähde: kokonaismäärä luvut,
(%) rates, employed al to t /
/ työllisten o delliset T väestö
Cohesion, competitiveness, employment and growth
Kreikassa, Espanjassa ja Belgiassa luku on alle 2½ (ts. hoitoa tarvitsevan väestön todellinen määrä on yli 40%).
Ireland and Luxembourg, would be lower than the rate in Italy now.
Vaikka työllisyysaste jäisi tulevina vuosina ennalleen, hoitoa vuonna 2025 tarvitsevan väestön osuus Tanskassa, Alankomaissa, Portugalissa ja Yhdistyneessä Kuningaskunnassa sekä Irlannissa ja Luxemburgissa olisi alempi kuin nyt Italiassa.
working-age, having a job or being able to find one withina reasonable period of time is, therefore, invariably a precondition for social inclusion.
Sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ylläpito on tärkeää, ei pelkästään itseisarvona vaan myös tukemassa talouskehitystä, johon herkästi vaikuttavat poliittinen epävakaisuus ja tyytymättömyys, jos sosiaaliset erot ovat liian suuret.
0 0 In all the accession countries, except for Bulgaria, the actual dependency rate is below theEUaverage, despite the relatively small proportion of workingage population in jobs.
Työpaikan saanti on ensiarvoisen tärkeää, koska se määrittelee useimmissa tapauksissa sen, pystyvätkö ihmiset nauttimaan kohtuullisesta elintasosta ja myötävaikuttamaan täysin siihen yhteiskuntaan, jossa he elävät.
If there is no substantial rise in employment in the coming years, however, the rate in many of the countries could rise above that in most existing EUMember States.
Työikäisille työpaikan säilyttäminen tai sellaisen löytäminen kohtuullisessa ajassa on siksi yhteisöön kuulumisen tunteen edellytys.
This emphasises the central importance of achieving a high level of employment in future years, supported by economic growth, if prospective demographic trends are not to lead to increasing social tension.
Kaikissa hakijamaissa Bulgariaa lukuunottamatta nykyinen hoitoa tarvitsevan väestön osuus on alle EU:n keskiarvon, huolimatta suhteellisen pienestä työllisen työikäisen väestön osuudesta.
As indicated above, the proportion of those of workingage in employment has increased in most parts of the EU over recent years, contributing both to economic growth and to improving social cohesion.
Ylläolevan perusteella työllisen työikäisen väestön määrä on kasvanut viime vuosina useimmissa EU:n jäsenvaltioissa, edistäen talouskasvua ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta.
In the accession countries, by contrast, the proportion in jobs has tended to decline with the opposite effect .
Hakijamaissa sitä vastoin työssä käyvien osuus on ollut laskussa vaikuttaen päinvastaisella tavalla.
As described below, unemployment has, therefore, become amajor problem in many of these countries.
Alla kuvatun perusteella työttömyydestä on siksi tullut monien näiden maiden pahin ongelma.
It also remains a problem in many parts of the EU15, despite the reduction which occurred from the mid1990s up until the recent slowdown in growth.
Se on edelleen ongelma myös monissa EU:n nykyisissä jäsenvaltioissa, johtuen 1990luvun puolivälissä alkaneesta laskusuuntauksen ja viimeisimmän taantuman vaikutuksista.
As also described below, significant numbers of people in both the present Member States and the new ones have levels of income which put themat risk of poverty in spite of the extensive social protection system which exists in all the countries concerned.
Tämä korostaa korkean työllisyyden keskeistä merkitystä tulevina vuosina, jota talouskasvu tukee, ellei ennustettu väestönkasvusuuntaus johda yhteiskunnallisten jännitteiden lisääntymiseen.
Falling unemployment in most parts of the EU but disparities remain wide
Työttömyyttä useimmissa EU:n osissa, erot silti yhä suuret
Higher employment coupled with a smaller number of people drawing pensions might occur as retirement patterns change and the health of the elderly continues to improve .
Korkeampi työllisyys yhdessä alemman eläkkeellä olevan väestön määrän kanssa olisi mahdollista eläkerakenteiden muuttuessa ja vanhusten terveyden kohentuessa.
In other words, it could well be the case that more people will choose to continue working beyond the present retirement age in future years.
Toisin sanoen olisi hyvinkin mahdollista, että useammat ihmiset päättävät jatkaa työelämässä tulevaisuudessa nykyisen eläkeiän jälkeenkin.
In this regard, it will become increasingly important to exploit the productive potential of older people.
Tässä suhteessa on yhä tärkeämpää käyttää hyväksi vanhemman väestönosan tuotantopotentiaalia.