natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For most countries, youth unemployment fell between 1998 and 1999, in line with the overall drop in unemployment.
Useimmissa maissa nuorisotyöttömyys väheni 1998­1999 työttömyyden yleistä laskua noudatellen.
Youth unemployment rate
Nuorisotyöttömyysaste (%)
Source: Eurostat ­ comparable estimates based on the European Labour Force Survey
Lähde: Eurostat ­ vertailukelpoiset arviot EU:n työvoimatutkimuksen perusteella.
Graph 23 Youth unemployment/population ratio (15­24 years), 1999
Nuorisotyöttömyys/väestö (15­24­vuotiaat), 1999
Graph 24 Youth unemployment rates (15­24 years) by sex, 1999
Nuorisotyöttömyysaste (15­24­vuotiaat) sukupuolittain, 1999
G Male
: Miehet
In 1999, 4.2% of the EU­15 working population were affected by long­term unemployment.
EU:n 15 jäsenvaltion työikäisestä väestöstä 4,2 prosenttia kärsi vuonna 1999 pitkäaikaistyöttömyydestä.
Put another way, 45% of unemployed people were jobless for at least one year.
Toisin sanoen 45 prosenttia työttömistä oli ollut työttömänä vähintään vuoden.
The long­term unemployment rate has fallen in recent years but remains relatively high (around 7%) in Spain and Italy.
Pitkäaikaistyöttömyysaste on laskenut viime vuosina, mutta se on edelleen varsin korkea (noin 7 prosenttia) Espanjassa ja Italiassa.
For young people aged 15­24, 9.4% of the EU working population were unemployed for at least six months.
15­24­vuotiaista nuorista 9,4 prosenttia oli ollut työttöminä vähintään kuusi kuukautta.
EU­15 Β DK D Long­term unemployment rate (12 months or more)
EU­15 Β DK Pitkäaikaistyöttömyysaste (vähintään 12 kk) ("/, > )
Persons unemployed for 12 months or more as a percentage of total unemployed, 1999 45 57 21 51 55
Vähintään 12 kk työttöminä olleita kaikista työttömistä (%), 1999 45 57
Source: Eurostat ­ comparable estimates based on the European Union Labour Force Survey
Lähde: Eurostat ­ vertailukelpoiset arviot EU:n työvoimatutkimuksen perusteella.
Graph 25 Unemployment rates by duration, 1999
Kuvio 26
■ 6 month* or more 35
■ vähintään 6 kuukautta calle 12 kuukautta ι vähintään 12 kuukautta
Source: Eurostat ­ European Union Labour Force Survey
Lâhde: Eurostat ­ EU:n työvoimatutkimus.
Source: Eurostat ­ European Union Labour Force Survey
Lähde: Burostat ­ BU:n työvoimatutkimus.
In 1998, EU social protection expenditure represented 27.7% of GDP, confirming the downward trend in this indicator observed since the peak of 28.9% in 1993.
Sosiaaliturvan menot olivat vuonna 1998 EU:ssa 27,7 prosenttia bruttokansantuotteesta. Luku vahvistaa tämän indikaattorin laskusuunnan vuoden 1993 huipun eli 28,9 prosentin jälkeen.
There are considerable differences between Member States with quite a clear north/south divide.
Jäsenvaltioitten välillä on huomattavia eroja etenkin pohjois­etelä­suunnassa.
Despite these disparities, social protection expendi­ture is tending to converge with the largest increases in recent years being observed in the countries with the lowest levels of expenditure.
Eroista huolimatta maiden sosiaaliturvan menot näyttävät lähentyvän toisiaan: suurimmat lisäykset on viime vuosina tehty vähiten alan toimintaan käyttä­neissä maissa.
Source: Eurostat ­ European System of integrated Social Protection Statistics (ESSPROS)
Lähde: Eurostat ­ Eurooppalainen sosiaaliturvan tilastojärjestelmä (ESSPROS)
Graph 27 Expenditure on social protection per head of population, 1998
Sosiaaliturvan menot asukasta kohti, 1998
Graph 28 Social protection receipts by type as a percentage of total receipts, EU­15, 1998 lOOOC^PPS
Sosiaaliturvan tulot lähteittäin, osuus kokonaistuloista (%), EU­15, 1998
Government contributions 35.4 S
Tulot julkisyhteisöiltä
Source: Eurostat ­ European System of integrated Social Protection Statistics (ESSPROS)
Lähde: Eurostat ­ Eurooppalainen sosiaaliturvan tilastojärjestelmä (ESSPROS).
In most Member States in 1998, the largest share of social protection expenditure was assigned to the old age and survivors functions.
Suurin osa sosiaaliturvan menoista osoitettiin vuonna 1998 useimmissa jäsenvaltioissa vanhuusetuuksiin ja jälkeenjääneitten (esim. leski ja lapset) etuuksiin.
This was especially true of Italy (64.0% of total benefits against the EU ave­rage of 45.7%).
Erityisesti näin oli Italiassa (64,0 prosenttia etuuksien kokonaismäärästä ­ EU:n keskiarvo oli 45,7 prosenttia).
EU­wide, benefits paid under the old­age and survivors functions rose by 22% in real terms during the period 1990­1998.
Vanhuksille ja jälkeenjääneille maksettujen etuuk­sien reaaliarvo kasvoi 22 prosenttia vuosina 1990­1998.
Old age and survivors benefits as a percentage of total social benefits
Sairaan­ ja terveydenhoito, toimintarajoitteiset
Source: Eurostat ­ European System of integrated Social Protection Statistics (ESSPROS)
Lähde: Eurostat ­Eurooppalainen sosiaaliturvan tilastojärjestelmä (ESSPROS)
At EU level, the bottom (poorest) 20% of the population received 7.6% of total income in 1996, while the top (richest) 20% received 39.3% of total income, i.e. 5.2 times more.
Vuonna 1996 EU:n väestön pienituloisimman 20 prosentin osuus kokonaistuloista oli 7,6 prosenttia, kun suurituloisin viidennes sai 39,3 prosenttia kokonaistuloista eli 5,2 kertaa niin paljon kuin pienituloisimmat.
This gap between the most and least well­off persons is smallest in Denmark (2.9) and Sweden (3.7). It is widest in the four southern Member States where average income is the lowest in the Union.
Tämä heikoiten ja parhaiten pärjäävien ero on pienin Tanskassa (2,9) ja Ruotsissa (3,7) ­ suurin se on nel­jässä eteläisessä jäsenvaltioissa, joissa keskitulot ovat unionin pienimmät.
Share ratio S80/S20 (1)
Tulonjaon osuussuhde S80/S20 '"
(1) The share of entire national income received by the top 20% of the population to that of the bottom 20%.
(1) Suurituloisimman 20 prosentin osuus kansantalouden kokonaistuloista jaettuna pienituloisimman 20 prosentin osuudella.
EU­15 estimate excludes FIN, S. Β, Ρ ­ provisional data Source : Eurostat ­ European Community Household Panel.
Β ja Ρ alustavat tiedot. Lähde: Eurostat ­ EY:n kotitaloustutkimus.
S ­ national source (1997 data).
S kansallinen tietolände (vuoden 1997 tiedot).
Graph 31 Coefficient of variation of GDP per capita for NUTS III regions, 1997
Asukaskohtaisen BKT:n variaatio­kerroin NUTS 3 ­tason alueilla 1997
(3) ■ All UK except Inner London (newly ere a­tedr •gion with very high GDP/head)
(2) Koko UK. (3) UK paitsi Inner London (uusi alue, jos a BKT/, sukas on erittäin suuri)
Source : Eurostat ­ European Community Household Panel
Kuviossa 27 on sen määritelmä. Lähde: Eurostat ­ EY:n kotitaloustutkimus
Source: Eurostat ­ Regional accounts
Lähde: Eurostat ­ aluetilinpito.
Low income households
Pienituloiset kotitaloudet
Around 17% of EU citizens had an equivalised income that was less than 60% of the national median in 1996.
Vuonna 1996 EU:n kansalaisista noin 17 prosentin (kotitalouden koon ja koostumuksen mukaan) ekviva­loidut tulot olivat alle 60 prosenttia maan mediaanituloista.
The proportion of 'poor' people was relatively high (over 20%) in Greece and Portugal and lowest in Denmark, Luxembourg, Netherlands, Austria and Sweden (11­14%).
'Köyhien' osuus oli suhteellisen suuri (yli 20 prosenttia) Kreikassa ja Portugalissa; pienin se oli Tanskassa, Luxemburgissa, Alankomaissa, Itävallassa ja Ruotsissa (11­14 prosenttia).
Social benefits reduce the propor­tion of poor people in all Member States but to very differing degrees: the reduction ranging from around 10% in Greece and Italy to over 60% in Denmark, almost double the EU average.
Sosiaalietuudet pienentävät köyhien osuutta kaikissa jäsenvaltioissa, mutta hyvin eritasoisesti: niiden aikaansaama vähennys vaihtelee Kreikan ja Italian 10:stä Tanskan yli 60 pro­senttiin (luku on lähes kaksi kertaa EU:n keskiarvo).
EU­15 Β DK D EL E F IRL I L NL A Percentage of the population with an income less than 60% of the national median, before and after social benefits (1), 1996
EU­15 Β DK D EL E F IRL I L NL Alle 60 % maan mediaanituloista ansaitsevien osuus (%) väestöstä ennen sosiaalietuuksia"1 ja niiden jälkeen, 1996
After social benefits Before social benefits
Sosiaalietuuksien jälkeen Ennen sosiaalietuuksia
National currency symbol 60% of med. ann. inc. (ne) 60% of med. ann. inc. (PPS)
FIN ja S puuttuvat EU­15:n estimaatista. '"
EU­15 estimate excludes FIN, S. (1) Social benefits other than pensions, i.e. pensions are included 'before' and 'after'.
Muut sosiaalietuudet kuin eläkkeet jotka sisältyvät sekä 'ennen' etta 'jälkeen' lukuihin. ( Italia: tuhatta liiraa.
(2) I ­ data in 1000s.
Β ja Ρ alustavat tiedot. "'
Β, Ρ ■ provisional data Source: Eurostat ­ European Community Household Panel.
OVS = Ostovoimastandardi. Kuviossa 27 on sen määritelmä.
S ­ national source {1997 data).
Lähde: Eurostat ­ EY:n kotitaloustutkimus S kansallinen tietolähde (vuoden 1997 tiedot).
Graph 33 Percentage of the population living in (persistent) poverty, 1996
Köyhyydessä (tai yhtämittaisessa köyhyydessä) elävien osuus (%), 1996
Graph 34 Percentage of the population on a low income before and after social benefits other than pensions, 1996 c_ Poor
Pienituloisten osuus (%) ennen sosiaalietuuksia kuin eläkkeitä lukuun ottamatta ja niiden jälkeen 1996
30 Before benefits
Ennen etuuksia
(1) persons who were also ¡n income poverty in 1995 and 1994 (2) Persons who experienced poverty at least one year during the period 1994­1996
1Tulotaso alle köyhyysrajan myös 1995 ja 1994. '­"" Tulotaso alitti köyhyysrajan vähintään kerran vuo
Source : Eurostat ­ European Community Household Panel
Lähde: Eurostat ­ EY:n kotitaloustutkimus.
Source : Eurostat ­ European Community Household Panel
Lähde: Eurostat­ EY:n kotitaloustutkimus.
Jobless households and low wages
Työttömät kotitaloudet ja pienet tulot
Two important driving factors of poverty are jobless households and low wages.
Kaksi merkittävää köyhyyden taustatekijää ovat pienet tulot ja se, että osassa kotitalouksista ei ole yhtään työllistä.
EU­wide, 6% of households (in which at least one person is active) are jobless.
EU:ssa kotitalouksista, joissa on ainakin yksi työikäinen, 6 prosenttia on (kokonaan) työttömiä.
The people living in such households are around four times more likely than people in a working household to have a low income.
Näiden kotitalouksien ihmisillä on noin nelinkertainen todennäköisyys olla pienituloinen verrattuna työllisten kotitalouksien (ainakin yhdellä on töitä) ihmisiin.
Work, however, does not remove the threat of poverty.
Työpaikka ei kuitenkaan poista köyhyysuhkaa.
For a number of reasons ranging from low wages to the number of non­working mem­bers in the household, a sizeable proportion of the population living in a working household are also poor.
Monista syistä ­ alkaen tulojen pienuudesta ulottuen työttömien määrään kotitaloudessa ­ myös melkoinen osa työssäkäyvien kotitalouksissa elävistä ihmisistä on köyhiä.
EU­15 Β DK D EL E F IRL I L NL A Ρ FIN Share of households in which no member is in employment among all households in which at least one person is active (%)
Työttömien työikäisten kotitalouksien prosenttiosuus työikäisten kotitalouksista
Poverty rates (%) among the population living in ..., 1996
Työttömissn/työllisissä kotitalouksissa elävien köyhyysaste (%) 1996
(1) Persons living in households (in which at least one person is active) in which no member is in employment.
1,1 Henkilöt työikäisten kotitalouksissa (vähintään yksi 25­64­vuotias), joissa kukaan ei ole työssä.
(2) Persons living in households (In which at least one person is active) in which at least one member is in employment Source: Eurostat ­ European Union Labour Force Survey, 1999. IRL ­ LFS 1997.
Lähde: Eurostat ­ EU:n työvoimatutkimus 1999.
DK ­ European Community Household Panel, 1996.
DK: EY:n kotitaloustutkimus 1996.
Graph 36 Poverty rates among persons living in jobless households, working hou­seholds and all households, 1996
Kuvio 35 (Kokonaan) työttömien työikäisten kotitalouksien osuus työikäisten kotitalouksista (%), 1999
Graph 35 Share of households in which no member is in employment among all households in which at least one person is active, 1999
Kuvio 36 Köyhyysaste työttömissä kotitalouk­sissa, työllisissä kotitalouksissa ja kaikissa kotitalouksissa elävillä, 1996
■ Working households (2) • All households
° Työttömissä kotitalouksissa elävät"' ■ Työllisissä kotitalouksissa elävät" ■ Kaikki kotitaloudet
Source: Eurostat · European Community Household Panel
Lähde: Eurostat ­ EY:n kotitaloustutkimus.
Between 1989 and 1999, the EU employment rate for males fell by almost 3 percentage points.
Miesten työllisyysaste putosi EU:ssa vuosina 1989­1999 lähes 3 prosenttiyksikköä.
Over the same period, the rate for females rose by 6 points, thereby narrowing the gap between the sexes.
Samana aikana naisten työllisyysaste kohosi 6 prosenttiyksikköä ja kuroi näin sukupuolten välistä kuilua umpeen.
However, the rate for males (72%) remains considerably higher than that of females (53%).
Miesten työlli­syysaste (72 prosenttia) on kuitenkin edelleen paljon korkeampi kuin naisten (53 prosenttia).
Female rates are highest in the three Nordic countries.
Naisten työllisyysaste on korkein kolmessa Pohjoismaassa.
Employment rates, 15­64 years, 1999
EU­15 Β Työllisyysaste. 15­64­vuotiaat, 1999 (%)
Graph 37 Female employment rates (15­64 years), 1989 and 1999
Kuvio 37
] Male
Kuvio 38
EU-wide, the average earnings of a woman in 1998 were estimated at 23% less than the earnings of a man (industry and services).
Naisten keskiansioitten arvioitiin vuonna 1998 olevan koko EU:ssa 23 prosenttia pienemmät kuin miesten (teollisuudessa ja palvelualalla).
Overall, the smallest differences are found in Belgium, Denmark, France, Luxembourg and Sweden, although a sectoral analysis produces different results.
Pienimmät erot ovat Belgiassa, Luxemburgissa, Ranskassa, Ruotsissa ja Tanskassa, joskin alakohtainen analyysi antaa toisenlaiset tulokset.
In general, the gap bet­ween the sexes appears to be narrowing: in 1995, the average for the Union was 26%.
Yleisesti ottaen ero sukupuolten välil­lä näyttää pienenevän: vuonna 1995 EU:n keskiarvo oli 26 prosenttia.
Although it is not possible to determine whether women are paid less for equal work, it can be concluded that women are in lower-paid positions.
Vaikkei voidakaan määrittää maksetaanko naisille samasta työstä vähemmän kuin miehille, voidaan kuitenkin todeta, että naiset toi­mivat pienempipalkkaisissa tehtävissä.
Average earnings of women as a percentage of men's, 1998
EU­15 Β DK D Naisten keskiansiot miesten keskiansioista (%), 1998
Industry and Services Industry
Katso, menetelmähuomautuksia.
See methodological notes Source: Eurostat - Harmonised statistics on earnings 1998. B, EL.
Lähde: Eurostat ­ ihdenmukaistetut ansiotilastot 1998.
Graph 40 Average earnings of women as a percentage of men's, 1998 - Financial services sector
Naisten keskiansiot miesten kes­kiansioista (%), 1998 ­ Rahoituspalvelut
Graph 39 Average earnings of women as a percentage of men's, 1998 - Hotels and restaurants sector
Naisten keskiansiot miesten kes­kiansioista (%), 1998 ­ Hotelli­ ja ravintola­ala
No data available for B. D. EL.
B, D. EL, IRL, I: ei tietoja.
Source: Eurostat - Harmonised statistics on earnings
Lähde: Eurostat ­ Yhdenmukaistetut ansiotilastot.
Life and health expectancies
Elinajanodotteet ja terveen elinajan odotteet
Life expectancy continues to rise and now stands at 81 years for women and 75 for men.
Elinajanodote pitenee ja on nyt naisilla 81 ja miehillä 75 vuotta.
In all Member States, women live longer then men.
Naiset elävät miehiä pitempään kaikissa jäsenvaltioissa.
The southern Member States have made great strides to close the gap with the north.
Eteläiset jäsenvaltiot ovat ponnistelleet voimakkaasti kuroakseen umpeen eron pohjoi­seen.
EU­wide, women can expect to live to 62 years of age without any disability and 74 years without any severe disability.
Tarkasteltaessa EU:ta kokonaisuutena naiset voivat odottaa elävänsä 62­vuotiaiksi ilman mitään toimintarajoitetta ja 74­vuotiaiksi ilman vakavaa toimintarajoitetta.
The corresponding figures for men are 60 and 69 years.
Vastaavat luvut ovat miehillä 60 ja 69 vuotta.
Life expectancy, 1998
Elinajanodote 1998, vuotta
Life expectancy without disability. 1994
75 80 ajoit !tta 1994
Source: Eurostat ­ Demographic Statistics and European Community Household Panel
Tärkeimmät kuolinsyyt prosenttei­na ikäryhmittäin, EU­15, 1997
Graph 41 Major causes of death by age­group, EU­15, 1997 by level of education, EU­15, 1996
Terveydentilaansa huonona tai erittäin huonona pitävien osuus väestöstä koulutuksen mukaan prosentteina, EU­15. 1996
□ Other
□ Muu syy
■ Cancer ■ Circulatory diseases
Π Ulkoiset syyt ja myrkytykset
D External causes of injury and poisoning
■ Sydän­ja verisuonitaudit
Source: Eurostat ­ Mortality Statistics
Lähde: Eurostat­ Kuolleisuustilastot.
Source: Eurostat ­ European Community Household Panel
Lähde: Eurostat ­ EY:n kotitaloustutkimus.
Around 4.1% of EU workers were victims of a working accident (resulting in more than three days' absen­ce from work) in 1998.
Vuonna 1998 sattui (yli kolmen päivän poissaolon vaatinut) työtapaturma 4,1 prosentille EU:n työnteki­jöistä.
These accidents resulted in around 149 million days being lost to the economy.
Työtapaturmat aiheuttivat taloudelle noin 149 miljoonan työpäivän menetyksen.
Road transport fatalities have fallen by 44% since 1970 but there were still over 40 000 deaths on EU roads recorded in 1998.
Tieliikennekuolemat ovat vähentyneet 44 prosenttia vuodesta 1970, mutta EU:n teillä kuoli vielä vuonna 1998 yli 40 000 ihmistä.
Working accidents (1) per 100 000 employed persons, 1998
EU­15 Β DK Työtapaturmat " > 100 000 työntekijää kohti 1998 Kaikki
Total Age­group 18­24 Age­group 45­54
18­24­vuotiaat 45­54­vuotiaat
(1) Only those working accidents that lead to more than 3 days absence are included Source: Eurostat ­ European Statistics on Accidents at Work (E5AW)
Lähde: Eurostat ­ Euroopan työtapaturmatilasto < E5AW > . Kuvio 43
Graph 44 Number of road traffic deaths per million population, 1998
Tieliikenteessä kuolleita miljoonaa asukasta kohti 1998
Graph 43 Accidents at work by type of activity EU­15, 1998
Työtapaturmia toimialan mukaan, EU­15, 1998
Agriculture, hunting and forestry
Kuljetus, varastointi ja viestintä
Transport, storage and communication
Tukku­ ja vähittäis­kauppa, korj ausala
0 2000 4000 6000 8000 10000 Per 100 000 employed persons Source: Eurostat ­ European Statistics on Accidents at Work (ESAW)
0 2000 4000 6000 100 000 työntekijää kohti Lähde: Eurostat ­ Euroopan työtapaturmatilastot (ESAW).
Source: Eurostat ­1 ransport Statistics
Lähde: Eurostat­L ikenneti lastot
Key social indicators per Member State
Sosiaaliset avainindikaattorit jäsenvaltioittain
Indicator
Yksikkö
Reading note for each key indicator
Avainindikaattoreitten lukuohjeet
The net migration rate for the Union in 1999 was 1.9 per 1000 inhabitants.
2 EU:n nettomuuttoaste vuonna 1999 oli 1,9 tuhatta asukasta kohti.
In 1999, 19% of 18-24 year-olds in the Union had left the education system without completing a qualification beyond
3 18­24­vuotiaista 21 prosenttia jätti EU:ssa vuonna 1999 koulujärjestelmän suorittamatta alemman keskiasteen jälkeisiä opintoja.
15 16 17a 17b 17c 17d lower secondary schooling. EU-wide, 8% of the population aged 25-64 participated in education/training (in the last four weeks) in 1999.
4 Koko EU:ssa 8 prosenttia 25­64­vuotiaista osallistui vuonna 1999 koulutukseen (neljän edellisen viikon aikana).
62% of the EU-15 population aged 15-64 were in employment in 1999.
5 62 prosenttia koko EU:n 15­64­vuotiaista oli vuonna 1999 työssä.
37% of the EU-15 population aged 55-64 were in employment in 1999.
6 37 prosenttia koko EU:n 55­64­vuotiaista oli vuonna 1999 työssä.
9% of the EU-15 labour force (those at work and those seeking work) were unemployed in 1999.
7 9 prosenttia EU:n työvoimasta (työssäkäyvistä ja työnhakijoista) oli vuonna 1999 työttömänä.
9% of the EU-15 population aged 15-24 were unemployed in 1999.
8 9 prosenttia EU:n 15­24­vuotiaasta väestöstä oli vuonna 1999 työttömänä.
4% of the EU-15 labour force (those at work and those seeking work) had been unemployed for at least one year in 1999.
9 4 prosenttia EU:n työvoimasta (työssäkäyvistä ja työnhakijoista) oli vuonna 1999 ollut työttömänä vähintään vuoden.
In 1998, EU social protection expenditure represented 28% of Gross Domestic Product (GDP).
10 Vuonna 1998 EU:n sosiaaliturvan menot olivat 28 % bruttokansantuotteesta.
EU-wide, old-age and survivors benefits make up the largest item of social protection expenditure (46% of total benefits in 1998).
11 Vanhuksille sekä leskille ja muille omaisille maksetut etuudet edustivat suurinta osuutta sosiaaliturvan menoista (46 prosenttia kokonaisetuuksista vuonna 1998).
At EU level, the poorest 20% of the population received only 8% of total income in 1996, while the richest received almost 40%, i.e. five times more.
12 Koko EU:ssa väestön huonotuloisin viidennes ansaitsi vain 8 prosenttia kokonaistuloista vuonna 1994, hyvätuloisin viidennes lähes 40 prosenttia eli viisinkertaisen määrän.
EU-wide, 17% of the population were living below the poverty line in 1996.
13 Koko EU:n väestöstä 17 prosenttia eli köyhyysrajan alapuolella.
EU-wide, 6% of households (in which at least one person is active) were jobless households in 1999, i.e. no member of the household was in employment.
14 Koko EU:ssa 6 prosenttia työikäisten kotitalouksissa (vähintään yksi jäsenistä 25­64­vuotias) elävistä kuuluu työttömiin kotitalouksiin.
53% of the EU-15 female population aged 15-64 were in employment in 1999.
15 53 prosenttia EU:n naispuolisesta 15­64­vuotiaasta väestöstä oli vuonna 1999 työssä.
In the Union in 1998, the average earnings of women working in industry and services were 77% the earnings of men's.
16 Teollisuudessa ja palvelualalla työskennelleiden naisten keskiansiot olivat vuonna 1998 77 prosenttia miesten ansioista.
The average life expectancy of a male citizen in the EU was 75 years in 1999.
17a Miespuolisen EU­kansalaisen elinajanodote oli vuonna 1999 keskimäärin 75 vuotta.
The average life expectancy of a female citizen in the EU was 81 years in 1999.
17b Naispuolisen EU­kansalaisen elinajanodote oli vuonna 1999 keskimäärin 75 vuotta.
On average, a male citizen in the EU should live to 60 without disability (1994 data).
17c Miespuolinen EU­kansalainen voi odottaa elävänsä keskimäärin 60­vuotiaaksi ilman toimintarajoitetta (vuoden 1994 tiedot).
On average, a female citizen in the EU should live to 62 without disability (1994 data).
17d Naispuolinen EU­kansalainen voi odottaa elävänsä keskimäärin 62­vuotiaaksi ilman toimintarajoitetta (vuoden 1994 tiedot).
Languages spoken: IT
Puhutut kielet: IT
Languages spoken: ES, DE, EN, FR, IT
Puhutut kielet: ES, DE, EN, FR, IT
(only for professional journalists) Postal address: Jean Monnet building L­2920 Luxembourg Office: BECH A3/48 — 5, rue Alphonse Weicker L­2721 Luxembourg Tel. (352) 43 01­33408 Fax (352) 43 01­32649 E­mail: Eurostat­mediasupport@cec.eu.int
(vain ammattilehtimiehille) Postiosoite: Jean Monnet building L-2920 Luxembourg Toimisto: BECH A3/48 — 5, rue Alphonse Wekker L-2721 Luxembourg Puh. (352) 43 01-33408
The social situation in the European Union 2001 — In brief
Sosiaalinen tilanne Euroopan unionissa 2001 — Tiivistetty esitys
Action Programme to Combat Discrimination
•määritellään välitön ja välillinen syrjintä
The Community Action Programme to Combat Discrimination (2001-2006)came into force on 1 January 2001.
•annetaan samatsuojelua koskevatperusoikeudetkuin direktiivillä2000/43/EY
It will run for six years with a budgetofjust under _100 million.
Senkesto onkuusivuotta ja budjettivähän alle 100 miljoonaa euroa.