natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Europe’s future depends on whether it achieves the triple objectives of wealth creation, social cohesion and environmental protection.
EU:n tulevaisuus riippuu kolmen tavoitteen saavuttamisesta. Ne ovat vaurauden luominen, sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja ympäristönsuojelu.
What is sustainable development?
Mitä tarkoittaa kestävä kehitys?
Defined as “development that meets the needs of the present without compromising the ability of future generations to meet their own needs”, sustainable development was the main theme of what is often called the Earth Summit held in Rio de Janeiro in 1992.
Kestävä kehitys määritellään ”kehitykseksi, joka täyttää tämänhetkisten sukupolvien tarpeet vaarantamatta tulevien sukupolvien mahdollisuutta täyttää omansa”. Se oli Rio de Janeirossa vuonna 1992 järjestetyn YK:n ympäristö- ja kehityskonferenssin tärkein aihe.
It was here that world leaders signed up to conventions on both climate change and biodiversity.
Juuri siellä maailman johtajat allekirjoittivat ilmastonmuutosta ja luonnon monimuotoisuutta koskevat sopimukset.
They issued a declaration at the end of the summit, listing 27 principles on the environment and sustainable development.
He julkaisivat huippukokouksen päätteeksi julistuksen, jossa luetteloitiin 27 periaatetta ympäristöstä ja kestävästä kehityksestä.
GENERAL INTRODUCTION
JOHDANTO
What are the EU’s goals?
Mitkä ovat EU:n tavoitteet?
The EU has its own strategy on sustainable development dealing with most of the Rio challenges covering economic, environmental and social issues. It lists the following seven key challenges:
EU:lla on kestävän kehityksen strategia, joka käsittelee useimpia Riossa todettuja taloudellisia, ympäristöön liittyviä ja sosiaalisia haasteita.
Climate change and clean energy Sustainable transport Sustainable consumption and production Conservation and management of natural resources Public health Social inclusion, demography and migration Global poverty
Mukana ovat nämä seitsemän suurta haastetta: ilmastonmuutos ja puhdas energia kestävä liikenne kestävä kulutus ja tuotanto luonnonvarojen suojelu ja hallinta kansanterveys sosiaalinen yhteenkuuluvuus, väestönmuutokset ja siirtolaisuus köyhyys maailmassa.
The Renewed EU Sustainable Development Strategy (‘renewed’ because its has been updated from the first which was formulated in 2001) sets out how we can meet our needs without making the quality of life worse for generations to come.
EU:n uusitussa kestävän kehityksen strategiassa (”uusitussa”, koska se on päivitetty vuoden 2001 ensimmäisestä strategiasta) määritellään, kuinka voimme täyttää tarpeemme heikentämättä tulevien sukupolvien elämänlaatua.
In February 2005 the European Commission took stock of the progress that had been made and came to the conclusion that the situation was deteriorating.
Euroopan komissio arvioi helmikuussa 2005 siihenastista kehitystä ja totesi, että tilanne oli pahenemassa.
So in a bid to halt the destructive trends leading to the exploitation of natural resources and environmental degradation and to deal with unemployment, immigration and public health, the EU Council adopted the strategy in June 2006.
EU:n neuvosto hyväksyi strategiansa kesäkuussa 2006 estääkseen tuhoon johtavan suuntauksen, joka aiheuttaisi luonnonvarojen ehtymisen ja ympäristön rappion, sekä ratkaistakseen työllisyys, siirtolaisuus- ja kansanterveysongelmia.
In 2007 a progress report was published and can be found on the sustainable development website at: ec.europa.eu/sustainable/
Vuonna 2007 julkaistiin kehityskatsaus, joka on luettavissa kestävän kehityksen verkkosivuilta osoitteessa http://ec.europa.eu/sustainable/.
The first, specific long-term objective is to limit climate change and the EU will put pressure on its countries to meet the commitments they signed up to in 1997, through the Kyoto Protocol and the most recent targets agreed between the heads of state at the Spring European Council in March 2007 to reduce greenhouse gases by 20 percent by 2020.
Ensimmäinen tarkoin määritelty, pitkäaikainen tavoite on ilmastonmuutoksen rajoittaminen, ja EU aikoo painostaa jäsenvaltioitaan täyttämään vuonna 1997 allekirjoittamansa sitoumukset tukenaan Kioton sopimus ja valtionpäämiesten maaliskuun 2007 EU-huippukokouksessa sopimat uusimmat tavoitteet kasvihuonekaasujen vähentämiseksi 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä.
How the targets can be met is the subject of a wide range of programmes and laws.
Tavoitteiden saavuttamiskeinoja käsitellään monenlaisissa ohjelmissa ja säädöksissä.
Although this stays at the top of the list, emphasis has also been placed, among other areas, on solidarity between generations.
Vaikka tämä asia pysyy asialistan kärjessä, painopisteisiin kuuluu myös sukupolvien välinen solidaarisuus.
Closing the poverty gap is a key thread of the strategy and it outlines ways of doing so, such as increasing employment, putting effective social welfare into place and making sure education and training are flexible and widespread enough to appeal to all.
Köyhyyserojen tasoittaminen on strategiassa keskeinen osa-alue, ja siinä hahmotellaan tapoja ongelman ratkaisemiseksi esimerkiksi lisäämällä työllisyyttä, toteuttamalla tehokasta sosiaaliturvaa ja varmistamalla, että yleis-
GENERAL INTRODUCTION is rb
JOHDANTO is rb
The EU is also very focused on the reality of an ageing population so pensions, health care and long-term care systems come under the spotlight.
EU keskittyy myös ikääntyvän väestön arkipäivään, joten eläkkeet sekä terveydenhuolto- ja pitkäaikaishoitojärjestelmät tulevat ajankohtaisiksi.
To support the demographic change, young people need to be helped into work; the older generation encouraged to stay active longer; gender equality has to become a reality, and migration to be handled intelligently.
Väestönmuutoksen tukemiseksi nuorisoa on avustettava siirtymisessä työelämään, vanhempia sukupolvia on kannustettava pysymään pidempään työelämässä, sukupuolten tasa-ar- vosta on tehtävä todellisuutta ja siirtolaisuutta on käsiteltävä järkevästi.
Another point of focus is public health, together with food safety, the dangers posed by chemicals in the environment and pollution.
Kansanterveys ja elintarvikkeiden turvallisuus ovat myös tärkeitä painopisteitä samoin kuin kemikaalien aiheuttamat ympäristöriskit ja saastuminen.
The threats to our health caused by the way we choose to live - smoking for example - are also targeted in the renewed strategy as is our general wellbeing and mental health.
Valitsemamme elämäntavan – kuten tupakoinnin – aiheuttamat terveysuhatkin ovat uusitun strategian kohteina, samoin yleinen hyvinvointi ja mielenterveys.
Improving the management of our natural resources is also vital.
Luonnonvarojen hallinnan parantaminen on myös tärkeää.
New rural development programmes, a reformed fisheries policy, frameworks for organic farming and animal welfare, and an emphasis on sustainable forest management are all being harnessed in the fight to protect the world around us.
Uudet maaseudun kehittämisohjelmat, uudistettu kalastuspolitiikka, luonnonmukaista maanviljelyä ja eläinten hyvinvointia koskevat puitteet sekä kestävän metsänhoidon painottaminen ovat kaikki keinoja maapallomme suojelemiseksi.
How is the EU going to achieve its goals?
Miten EU aikoo saavuttaa päämääränsä?
Educating and training: The Commission recognises the importance of education for all ages and levels, throughout the EU.
Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus: Komissio tunnustaa koulutuksen tärkeyden kaikenikäisille ja -tasoisille oppijoille kaikkialla EU:ssa.
In 2006, the European Parliament and Council adopted a lifelong learning programme to run 2007 – 2013.
Vuonna 2006 Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät elinikäisen oppimisen ohjelman kaudeksi 2007–2013.
This is part of an overall aim to increase the skills needed to create a modern Europe and to give everyone the chance to play an active role in society.
Se on osa yleistavoitetta lisätä nykyaikaisen EU:n rakentamisessa
GENERAL INTRODUCTION
JOHDANTO tarvittavia taitoja ja antaa jokaiselle mahdollisuus toimia yhteiskunnan aktiivisena jäsenenä.
Research and development: Universities, research institutes and private companies all have a role to play in finding away to ensure sustainable economic growth and environmental protection reinforce each other.
Tutkimus ja tuotekehitys: Yliopistoilla, tutkimuslaitoksilla ja yrityksillä on kaikilla roolinsa siinä, että kestävä talouskasvu ja ympäristönsuojelu tukevat toisiaan.
To encourage the most original thinkers to produce results, the Commission has set aside over 50bn for the 2007-13 period in grants under a pan-European funding programme for research called the Seventh Framework Programme.
Kannustaakseen lahjakkaita ajattelijoita tuottamaan tuloksia komissio on myöntänyt yli 50 miljardia euroa kaudeksi 2007–2013 yleiseurooppalaisesta tutkimusrahoitusohjelmasta eli seitsemännestä puiteohjelmasta.
Hopefully this will open the way for new discoveries that can help Europe answer its pressing social, environmental and economic challenges.
Toivottavasti tämä tasoittaa tietä uusille keksinnöille, joiden avulla EU voi vastata kiireellisiin sosiaalisiin, ympäristön aiheuttamiin ja taloudellisiin haasteisiin.
Using the economy to bring about change: The EU wants to see prosperity and growth benefiting everyone without causing more damage to the world in which we live. Tax incentives for ‘clean’ practice and changing what is subsidised all help to put money where it will have the best effect.
Muutosta talouden avulla: EU haluaa vaurauden ja kasvun hyödyttävän kaikkia aiheuttamatta lisävahinkoa maapallollemme. ”Puhtaista” toimintatavoista myönnettävät verokannustimet ja tukien kohdistaminen uudelleen auttavat suuntaamaan varat sinne, missä ne tuottavat parhaita tuloksia.
A shift in taxation from labour to environmental issues can also change the public’s behaviour.
Verotuksen siirtäminen työstä ympäristöasioihin voi myös muuttaa kansalaisten käyttäytymistä.
For example, the Swedish government in 2001 increased taxes on diesel, heating oil and electricity and lowered income taxes and social security contributions.
Esimerkiksi Ruotsin hallitus nosti vuonna 2001 dieselpolttoaineen, lämmitysöljyn ja sähkön verotusta sekä alensi tuloveroja ja sosiaaliturvamaksuja.
As a result, Sweden has been able to lower its greenhouse gas emissions more quickly than anticipated.
Tämän ansiosta Ruotsi on pystynyt vähentämään kasvihuonekaasupäästöjään ennakoitua nopeammin.
And in Denmark, a tax on extremely toxic nickel-cadmium batteries caused customers to switch to less toxic alternatives.
Tanskassa puolestaan erittäin myrkyllisiin nikkeli-kadmiumpattereihin kohdistuva vero on saanut asiakkaat siirtymään myrkyttömämpiin vaihtoehtoihin.
Communicating: Sustainable development is at the heart of the EU’s actions and, in order to maximise success, the EU is emphasising the importance of communication.
Viestintä: Kestävä kehitys on EU:n toiminnan ytimessä, ja EU korostaa viestinnän merkitystä menestyksen lisäämiseksi.
People, at all levels, need to get together to share their experience of which policies work and which don’t.
Kaikilla tasoilla ihmiset on saatettava yhteen jakamaan kokemuksiaan siitä, mitkä politiikat toimivat ja mitkä eivät.
Businesses need to talk with their local authorities, national governments with the EU, and regional governments with their citizens.
Yritysten on keskusteltava kuntien kanssa, hallitusten EU:n kanssa ja aluehallinnon kansalaisten kanssa.
Taxes need to be explained, the logic behind measures from local recycling projects to spending on third world poverty needs to be understood by everyone.
Verotusta on selitettävä, jotta jokainen ymmärtäisi toimenpiteisiin liittyvän logiikan, olipa kyseessä paikallinen kierrätyshanke tai kehitysavun rahoittaminen.
Staying on track: Words must be put into action. Starting in 2007 the Commission will submit a progress report every two years, covering all that has been done throughout the EU to promote sustainable development.
Pysytään oikealla tiellä: Sanoista teoiksi; vuodesta 2007 alkaen komissio julkaisee kahden vuoden välein kehityskatsauksen, jossa kerrotaan, mitä kaikkea EU-maissa on tehty kestävän kehityksen edistämiseksi.
Other tactics include: ensuring that policy makers from different EU nations learn from each other; the sharing of information, and the development of a set of indicators to show precisely what is working and what is not.
Muita keinoja ovat seuraavat: varmistetaan, että EU-maiden poliittiset päätöksentekijät oppivat toisiltaan, jaetaan tietoa ja osoitetaan täsmällisesti tiettyjä tunnuslukuja kehittämällä, mikä toimii ja mikä ei toimi.
Making a difference
Me voimme vaikuttaa
These goals are not just pie in the sky.
Nämä päämäärät eivät ole vain unelmia.
There is a clear awareness that now is the time to put the measures, outlined in this booklet, into practice.
Euroopassa ollaan tietoisia siitä, että nyt on aika toteuttaa tässä kirjasessa esitellyt toimenpiteet.
To do so, a two-pronged attack is necessary and this is where the notion of active citizenship comes in.
Tähän tarvitaan kahden rintaman hyökkäystä, ja juuri tässä aktiivinen kansalaisuus on tärkeää.
Legal measures, tax incentives, polluter pays - all these elements put us on the right track to sustainable development. But if we don’t do our part to meet the challenges facing us in this generation, future generations will inherit a world that is impoverished.
Lainsäädännölliset toimenpiteet, verokannustimet, saasteverot – kaikki nämä vievät meitä kestävän kehityksen suuntaan, mutta jos emme hoida omaa osuuttamme sukupolvemme haasteiden ratkaisemiseksi, tulevat sukupolvet perivät köyhtyneen maailman.
The purpose of this booklet is to let you know what is being done by the EU and what can be done by individuals.
Tämän kirjasen tarkoituksena on kertoa sinulle, mitä EU on jo tehnyt ja mitä kansalaiset itse voivat tehdä.
We will outline the measures taken at EU level and offer simple, practical ideas that can be applied on a day-to-day basis by you.
Esittelemme EU:n tasolla toteutettuja toimenpiteitä ja tarjoamme käytännön ideoita arkipäivääsi.
You and the EU together can make sustainable development a reality.
Sinä ja EU voitte yhdessä tehdä kestävästä kehityksestä totta.
SUSTAINABLE DEVELOPMENT CLIMATE CHANGE
KESTÄVÄ KEHITYS ILMASTONMUUTOS
Limiting the damage
Haittojen rajoittaminen
Climate change is no longer a distant threat, it’s here now and it’s speeding up.
Ilmastonmuutos ei ole enää vain etäinen uhka, vaan se on jo alkanut, ja se kiihtyy jatkuvasti.
Around the world, many areas are already struggling to cope with rising temperatures.
Eri puolilla maailmaa taistellaan jo lämpötilan nousua vastaan.
So far, we’re talking about a global average of 0.76°C compared with the beginning of the industrial revolution.
Tällä hetkellä maailman keskilämpötila on noussut 0,76 °C teollisen vallankumouksen alkuvuosista.
But the trend looks set to continue and its impact to get worse.
Näyttää siltä, että suuntaus jatkuu ja että sen vaikutukset pahenevat.
Europeans are feeling the effects of global warming: droughts, floods, heat waves and forest fires are all becoming more and more frequent.
Eurooppalaiset kohtaavat ilmaston lämpenemisen vaikutuksia jatkuvasti.
This is just a taste of what’s in store.
Kuivuus, tulvat, lämpöaallot ja metsäpalot yleistyvät koko ajan, ja tämä on vasta esimakua tulevasta.
Climatologists at the UN’s Intergovernmental Panel for Climate Change (IPCC) warn us of a further rise of as much as 4°C between 1990 and 2100.
YK:n hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) asiantuntijat sanovat, että lämpötila voi nousta jopa 4 °C vuosina 1990–2100.
What we’re seeing now is largely the result of billions of tonnes of CO2 released into the atmosphere each day from burning coal, oil and natural gas.
Tähän mennessä todistamamme vaikutukset johtuvat pääosin niistä miljardeista hiilidioksiditonneista, joita hiilen, öljyn ja maakaasun polttaminen tuo päivittäin ilmakehään.
These fossil fuels provide us with the energy we need to run our cars, heat our homes and light up our offices.
Nämä fossiiliset polttoaineet tuottavat energiaa autoihin, kotien lämmitykseen ja toimistojen valaisuun.
But we’re sitting on a time bomb.
Me istumme aikapommin päällä.
Not only is our environment going to suffer, but our economy and society too.
Ympäristön lisäksi tästä kärsivät tulevaisuudessa myös kansantaloudet ja yhteiskunnat.
CLIMATE CHANGE
ILMASTONMUUTOS
Situation on the ground
Tilanne käytännössä
Long considered hypothetical, the effects of climate change are now unmistakable.
Pitkään kuvitteellisena pidetyn ilmastonmuutoksen vaikutukset ovat nyt päivänselviä.
From cooler winters to hotter summers, our seasons are increasingly marked by extremes in weather.
Yhä kylmemmistä talvista kuumempiin kesiin – äärimmäiset sääolot leimaavat vuodenaikoja yhä enemmän.
Eleven of the world’s twelve warmest years on record occurred between 1995 and 2006.
Maapallon kahdestatoista kuumimmasta kesästä yksitoista koettiin vuosina 1995–2006.
And while this was welcome for some, it was devastating for many.
Vaikka se oli toisista miellyttävää, se oli tuskaista monille.
The scorching heat wave that hit Europe in the summer of 2003 claimed 35,000 lives, approximately half from France.
Polttava lämpöaalto, joka iski Eurooppaan kesällä 2003, vaati 35 000 kuolonuhria – näistä noin puolet Ranskassa.
Many also died in Germany, Spain and Italy.
Myös Saksassa, Espanjassa ja Italiassa kuoli paljon ihmisiä.
Temperatures in the UK exceeded 38°C for the first time ever recorded.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa kirjattiin ensimmäistä kertaa 38 °C:n lämpötila.
These heat waves are projected to increase in both frequency and intensity in the years to come.
Näiden lämpöaaltojen tiheyden ja voimakkuuden arvioidaan kasvavan lähivuosina.
But if Europe is already struggling to cope now, what will it be like then?
Mutta jos Eurooppa taistelee jo nyt selviytyäkseen niistä, millaista onkaan tulevaisuudessa?
In the twentieth century, the temperature in Europe increased by 0.95°C compared with the global average of 0.76°C.
Viime vuosisadalla Euroopan lämpötila kohosi 0,95 °C, kun maapallon lämpötila nousi 0,76 °C.
It’s not just hotter and colder seasons that we’re experiencing, but wetter and drier ones too.
Odotettavissa ei ole pelkästään kuumempia ja kylmempiä vaan myös sateisempia ja kuivempia vuodenaikoja.
A contrasting picture is forming in Europe, with the north becoming wetter (10-40% since 1900) and the south becoming drier (up to 20% since 1900).
Eurooppaan muodostuu ristiriitainen sääkartta, kun pohjoisosa muuttuu kosteammaksi (10–40 prosenttia vuodesta 1900) ja eteläosa kuivemmaksi (jopa 20 prosenttia vuodesta 1900).
The resulting floods on on eh and and droughts on the other are having a considerable impact on agriculture and water sources.
Tästä aiheutuvat tulvat ja toisaalta kuivat kaudet vaikuttavat huomattavasti maatalouteen ja vesivarantoihin.
If current trends continue, this can only get worse.
Jos nykysuuntaus jatkuu, tilanne vain pahenee.
The economy is also affected - extreme weather conditions are blamed for 79% of economic loss due to catastrophes.
Sää vaikuttaa myös talouteen – katastrofien aiheuttamista menetyksistä 79 prosenttia johtuu äärimmäisistä sääoloista.
On average there were twice as many incidents of disastrous weather conditions in the 1990s than in the 1980s.
Tuhoisien sääolojen aiheuttamia onnettomuuksia oli 1990-luvulla keskimäärin kaksi kertaa enemmän kuin 1980-luvulla.
Patterns are emerging in the ecosystem too.
Samanlaisia malleja näkyy ekosysteemissäkin.
Certain plant species are moving northward now that the climate is warmer, increasing diversity in some areas and lowering it in others.
Tietyt kasvilajit siirtyvät pohjoisemmaksi ilmaston lämmetessä, jolloin kasvilajien määrä lisääntyy toisilla alueilla mutta vähentyy toisilla.
Certain insects are also taking flight, and ticks, for example, are being found further north than ever before.
Myös tietyt hyönteiset lähtevät pakoon, ja esimerkiksi punkit ovat jo muuttaneet entistä pohjoisemmaksi.
The consequences of this appear to be greater tick-borne diseases in the Baltic countries and in central European countries.
Tämän vuoksi Baltian ja Keski-Eu- roopan maissa esiintyy yhä enemmän sairauksia, jotka tarttuvat punkin välityksellä.
CLIMATE CHANGE ct re
ILMASTONMUUTOS ct r e
In the summer of 2003 alone, 10% of the remaining glacier mass in the Alps was lost and it is estimated that 75% of the glaciers in the Swiss Alps will probably have disappeared by 2050.
© ja arvioidaan, että Sveitsin Alppien jäätiköistä noin 75 prosenttia sulaa vuoteen 2050 mennessä.
With such widespread impact, only urgent action will do. “Climate change is a global problem that needs global solutions, not in ten or twenty years’ time but right now,” European Commission President Barroso said, during a trip to Greenland to see the effects of global warming first hand.
Koska vaikutukset ovat näin laajat, tarvitaan pikaisia toimenpiteitä. ”Ilmastonmuutos on koko maapallon ongelma, joka edellyttää globaaleja ratkaisuja – ei kymmenen tai kahdenkymmenen vuoden kuluttua, vaan nyt heti”, sanoi Euroopan komission puheenjohtaja Barroso tarkastellessaan Grönlannin-matkallaan omin silmin ilmaston lämpenemisen vaikutuksia.
Europe is already affected but those who will suffer the most are the developing countries, where the climate is already warmer and livelihoods are largely dependent on agriculture.
Vaikutukset näkyvät jo Euroopassa, mutta eniten kärsivät kehitysmaat, joiden ilmasto on muutenkin lämmin ja joissa toimeentulo riippuu laajalti maataloudesta.
The challenge is a complex one.
Ilmastonmuutoksen asettama haaste on vaikea.
Today our main energy sources are finite reserves of fossil fuels which take millions years to replenish.
Fossiiliset polttoaineet ovat edelleen tärkein energianlähteemme, ja niiden uusiutuminen kestää miljoonia vuosia.
There is a danger that at current consumption levels these reserves will run dry.
Nykyisellä kulutustasolla nämä varannot ovat vaarassa ehtyä.
What’s more, the International Energy Agency forecasts a 60% rise in energy needs between 2000 and 2030.
Lisäksi Kansainvälinen energiajärjestö ennustaa energiantarpeen kasvavan 60 prosentilla vuosina 2000–2030.
With no one miracle energy source, the only solution lies in increasing efficiency and finding alternatives, while making full use of renewable sources.
Koska ei ole yhtä ihmeitä tekevää energianlähdettä, ainoat ratkaisut ovat tehokkuuden lisääminen ja vaihtoehtojen kehittäminen uusiutuvia energianlähteitä hyödyntäen.
What the EU’s doing
Mitkä ovat EU:n toimenpiteet?
Since the mid-1990s, when the IPCC first established a clear relationship between human activity and climate change, the EU has been intensifying its efforts to tackle the threat posed by climate change.
EU on tehostanut toimenpiteitään ilmastonmuutosuhan poistamiseksi 1990-luvun puolivälistä alkaen, jolloin IPCC ensi kertaa totesi ihmisen toiminnan ja ilmastonmuutoksen välisen selvän korrelaation.
Under the 1997 Kyoto Protocol signed by 140 countries, the EU-15 as a whole committed to cutting its greenhouse gas emissions by 8%, from 1990 levels, by 2012.
EU15-maat ovat sitoutuneet vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä kahdeksalla prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2012 mennessä 140 valtion allekirjoittamassa Kioton sopimuksessa vuodelta 1997.
Most recently, at the European Council on 9 March 2007, leaders agreed on a comprehensive package of measures, establishing a new integrated climate change and energy policy.
EU-huippukokouksessa 9. maaliskuuta 2007 valtioiden johtajat sopivat edellisen kerran kattavasta toimenpidepaketista sekä uudesta, yhtenäisestä ilmastonmuutos- ja energiapolitiikasta.
This would go above and beyond all previous commitments.
Tämä olisi kaikkia aiempia sitoumuksia laajempi.