natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There is a traditional and localised fishery of fry of Sardine (termed whitebait) by beach seines and mainly boat seines, during winter.
Alueellisena perin teenä on sardiinin poikasten pyytäminen ("whitebait") rannalta tai aluksesta vedettävillä nuotoilla, erityisesti talvella.
The existing assessments in waters off the Spanish continental coast, excluding the Alboran Sea, indicate that sardine seems to be underexploited or moderately exploited.
Espanjan mannerrannikon ulkopuolisilla vesillä — Alborànin saaren ympäristöä lukuun ottamatta - tehdyt atviot" osoittavat, että sardiini on alihyödynnetty tai kohtuullisesti hyödynnetty.
In the Gulf of the Lion the stock is considered moderately exploited.
Lioninlahdella kantaa pidetään kohtuullisesti hyödynnettynä.
In the Adriatic Sea the catch trend in the last 15 years indicates a decrease in sardine availability.
Adrianmerellä viimeisten 15 vuoden saaliiden suuntaus osoittaa sardiinien saatavuuden vähentyneen.
It seems that fishing effort has not had a significant effect on stock biomass over the period for which data is available.
Vaikuttaa siltä, että pyyntiponnistuksella ei ole ollut merkittävää vaikutusta kannan biomassaan sinä aikana, jolta tietoja on olemassa.
Results from a projection model, indicate that biomass would continue to increase even assuming a 30 % increase of the fishing effort.
Projektiomallin tulosten perusteella biomassa jatkaisi kasvamistaan, vaikka pyyntiponnistusta lisättäisiin 30 prosentilla.
Red mullet {Mullus barbatus) is a highly exploited resource in Mediterranean waters.
Keltajuovamulloa (Mullus barbatus) kalastetaan erittäin paljon Välimerellä.
Fleets from Greece, Spain, France and Italy fish these species.
Espanjan, Ranskan, Italian ja Kreikan laivastot pyytävät tätä lajia.
Assessments carried out regionally indicate that the stocks appear to be overexploited and subject to growth overfishing.
Alueellisten arvioiden perusteella kannat olisivat liikahyödynnettyjä ja liikakalastus vain lisääntyisi.
and, in some areas, by no take zones, but these measures are not adequately enforced.
Tähän kalastukseen sovelletaan teknisiä toimenpiteitä, kuten vähimmäiskokoa ja joillain alueilla pyyntikieltoja, mutta näitä toimenpiteitä ei valvota asianmukaisesti.
In general, however, different analyses indicate situations from moderate exploitation to weakly overexploited.
Yleensä erilaisilla analyyseillä on kuitenkin todettu kantojen olevan joko kohtuullisesti hyödynnettyjä tai hieman liikahyödynnettyjä.
Red shrimps (Aristeus antennatus and Aristeomorpha foliácea) are exploited in deep bottom trawl fisheries targeting both these species and Norway lobster (A antennatus) is more abundant in the western Mediterranean while A. foliácea is caught more frequently in the central Mediterranean (Italian waters).
Aristeus antennatus ja Aristeomorpha foliácea -katkarapuja hyödynnetään syvissä vesissä tapahtuvassa pohjatroolikalastuksessa, jonka kohteena on näiden lajien lisäksi keisarihummeri. A. antennatus -laji on yleisempi läntisellä Välimerellä, ja A. foliácea -lajia pyydetään enemmän keskisellä Välimerellä (Italian vesillä).
Assessments have been carried out regionally for A. antennatus, but there is no information on the overall state of the stocks.
Alueellisesti on tutkittu A. antennatus -kantoja, mutta kantojen kokonaistilanne ei ole selvä.
In northern Spanish waters and the Gulf of the Lion A. antennatus is fully or underexploited.
Pohjois-Espanjan vesillä ja Lioninlahdella A. antennatus -lajia hyödynnetään joko täysin tai alihyödynnetään.
In the Ligurian and Tyrrhenian Seas, Corsica and Sardinia, it is overexploited.
Ligurianmerellä, Tyrrhenanmerellä, Korsikassa ja Sardiniassa kantoja liikahyödynnetään.
For the Strait of Sicily and Tunisia, the stock of A. antennatus appears fully exploited.
Sisiliansalmessa ja Tunisian edustalla A. antennatus -kanta on täysin hyödynnetty.
Hake (Merluccius merluccius) is caught all over the Mediterranean and is the most important commercially exploited demersal resource in the area.
Kummeliturskaa (Merluccius merluccius) pyydetään koko Välimerellä, ja se on alueen tärkein kaupallisesti hyödynnetty pohjakalalaji.
A significant proportion of the landings of hake from the Mediterranean is composed of juveniles smaller than the minimum legal landing size (20 cm TL).
Merkittävä osuus Välimeren kummeliturskan puretuista saaliista koostuu laillista pienemmistä nuorista kaloista (koko pituus 20 cm).
In northern Spanish waters and the Gulf of the Lion the stock appears overexploited.
Pohjois-Espanjan vesillä ja Lioninlahdella kanta vaikuttaa olevan liikahyödynnetty.
In the Ligurian and Tyrrhenian Seas, Corsica and Sardinia, the stock is fully or overexploited.
Ligurianmerellä, Tyrrhennanmerellä, Korsikassa ja Sardiniassa kanta on täysin tai liikaa hyödynnetty.
For the Strait of Sicily and Tunisia the stock appears overexploited.
Sisiliansalmessa ja Tunisian edustalla kanta vaikuttaa olevan liikahyödynnetty.
In the Adriatic Sea all indicators point to overexploitation of hake.
Adrianmerellä kaikki osoittimet viittaavat kummeliturskan liikahyödyntämiseen.
For the Ionian Sea the information available indicates overexploitation of hake in the north-west Ionian Sea and full exploitation in the south-western part.
Joonianmerta koskevien tietojen mukaan luoteisella Joonianmerellä kummeliturskaa liikahyödynnetään ja lounaisella merialueella se on täysin hyödynnetty.
For the Aegean Sea the available information is somewhat contradictory but the majority of studies conclude that it is over- or fully exploited.
Egeanmerta koskevat tiedot ovat hieman ristiriitaisia, mutta suurin osa tutkimuksista on päätynyt siihen tulokseen, että se on liikahyödynnetty tai täysin hyödynnetty.
Bluefin {Thunnus thynnus), eastern Atlantic and Mediterranean.
Tonnikala (Thunnus thynnus), itäinen Atlantti ja Välimeri
Catches reached an average of 30 000 million tonnes in the 1950—65 period, and then decreased to an average of 14 000 million tonnes during the period 1965-80.
Saaliita on vuosina 1950—1965 pyydetty vuosittain keskimäärin 30 000 tonnia, ja määrä väheni keskimäärin 14 000 tonniin vuosina 1965-1980.
Since then, there has been a huge and continuous increase of bluefin catches, especially due to purse seine activity in the Mediterranean Sea, but also due to long liners and other gears.
Sen jälkeen tonnikalasaaliit ovat lisääntyneet jatkuvasti erittäin paljon. Tämä johtuu erityisesti Välimerellä harjoitetusta kurenuottakalastuksesta, mutta myös pitkäsiima-aluksista ja muista pyydyksistä.
The annual landings were probably over 50 000 tonnes during the last three years.
Vuosittaiset puretut saaliit ovat todennäköisesti olleet yli 50 000 tonnia vuodessa viimeisten kolmen vuoden ajan.
Fishing mortality rates have greatly increased during the 1970-97 period, particularly in the most recent years for the older age groups. This cone-
Vihreä kirja — Yhteisen kalastuspolitiikan tulevaisuus, II osa
sponds with a severe decline of the spawning stock since 1970.
Tämä vastaa vuodesta 1970 alkanutta kutevan kannan voimakasta vähenemistä.
Projections made by the SCRS during the 1998 meeting indicated that current catch level is not sustainable, and a reduction to 75 % of the 1994 level is not sufficient to halt a continuing decline in the spawning stock biomass.
SCRS:n vuonna 1988 tekemien projektioiden mukaan nykyinen saalistaso ei ole kestävä eikä edes 75 prosentin vähennys vuoden 1994 tasoon verrattuna riitä pysäyttämään kutevan kannan biomassan jatkuvaa vähenemistä.
A catch of 25 000 tonnes could halt the decline of the spawning stock in the medium term, but the spawning stock biomass is not expected to return to its estimated historic levels.
25 000 tonnin saa lis voisi pysäyttää kutevan kannan vähenemisen keskipitkällä aikavälillä, mutta kutevan kannan biomassan ei odoteta koskaan palaavan entiselle tasolleen.
The only positive point in the present stock status is that the recruitment levels remain quite high, despite the low level of the spawning stock (i.e. still no clear evidence of recruitment over fishing).
Ainoa hyvä puoli kannan nykyisessä tilassa on se, että rekrytointimäärät ovat melko suuria kutevan kannan pienestä määrästä huolimatta (toisin sanoen vielä ei ole selvää näyttöä rekrytoitujen kalojen liikakalastuksesta).
Bluefin tuna is a long-living species (about 20 year classes exploited) with quite a large biomass, but a quite low biological productivity.
Tonnikala on pitkäikäinen laji (se on hyödynnettävissä 20 vuoden ajan) ja sen biomassa on melko suuri, mutta toisaalta sen biologinen tuottavuus on melko pieni.
Greece and Italy are the main countries involved in the albacore fishery in the Mediterranean.
Italia ja Kreikka ovat tärkeimmät Välimerellä valkotonnikalaa pyytävät maat.
French purse-seiners, Spanish coastal fleets and sport fishery, also occasionally catch albacore.
Ranskalaiset kurenuot-ta-alukset, Espanjan rannikkokalastuslaivasto ja urheilukalastajat pyytävät myös joskus valkotonnikalaa.
Reported albacore catches in the Mediterranean are still small, fluctuating between 2 000 and 4 000 tonnes since 1984.
Ilmoitetut valkotonnikalasaaliit Välimerellä ovat vielä olleet pieniä, ne ovat vuoden 1984 jälkeen vaihdelleet 2 000 tonnin ja 4 000 tonnin välillä.
The recent catch data are very incomplete due to the lack of reporting by many countries (including EU Member States), hampering any stock assessment by ICCAT Until now no attempt has been made to analyse the status of this stock due to insufficient data.
Viimeisimmät saalistiedot ovat erittäin epätäydellisiä, koska monet maat (myös EU:n jäsenvaltiot) jättävät saalisilmoitukset tekemättä, mikä vaikeuttaa ICCATn kanta-arvioiden tekemistä. Tähän mennessä tämän kannan tilaa ei ole yritetty analysoida tietojen riittämättömyyden vuoksi.
Fishing has been carried out in the Mediterranean using harpoons and drift nets since ancient times.
Puretut saaliit kasvoivat vuosina 1965-1972, vakiintuivat vuosina 1973-1977 ja alkoivat sitten taas nousta.
Landings showed an upward trend from 1965 to 1972, stabilised between 1973 and 1977, and then resumed an upward trend reaching a peak of 20 000 tonnes in 1988.
20 000 tonnin huippu saavutettiin vuonna 1988.
Since then, the reported landings have declined and since 1990 they have fluctuated between 12 000 and 16 000 tonnes.
Siitä lähtien ilmoitetut puretut saaliit laskivat ja vuodesta 1990 alkaen ne vaihtelivat 12 000 tonnin ja 16 000 tonnin välillä.
The biggest producers of swordfish in the Mediterranean Sea in 1997 were Italy (43 %), Morocco (33 %) and Spain (7 %).
Suurimmat miekkakalan tuottajat Välimerellä vuonna 1997 olivat Italia (43 prosenttia), Marokko (33 prosenttia) ja Espanja (7 prosenttia).
Other countries have also reported incidental catches of swordfish.
Myös muut maat ovat ilmoittaneet tahattomia miekkakalasaaliita.
At present, long line and drift net are the main gears used.
Nykyisin pitkäsiima ja ajoverkko ovat tärkeimmät käytetyt pyydykset.
The unknown status of the stock, the probable high exploitation rate (taking into account the very large catch of nearly 15 000 tonnes taken in a small area), the probably large catch of very small fish and warning signs from the fishery are causes for serious concern.
Kannan tila, joka ei ole tiedossa, todennäköisesti suuri hyödyntämisaste (kun otetaan huomioon, että pienellä alueella on pyydetty lähes 15 000 tonnia), todennäköisyys, että erittäin pieniä kaloja on pyydetty paljon, ja kalastuksessa ilmenneet varoitusmerkit antavat aihetta huoleen.
The species-by-area review clearly indicates a drastically declining trend in SSB and landings over several years for almost all cod stocks, as shown in Figures 30 and 31.
Laji- ja aluekohtainen tarkastelu tuo selkeästi esiin kutevan kannan biomassan ja purettujen saaliiden vähenemisen kaikkien turskakantojen osalta (kaavio 30 ja 31).
Similar trends can also be seen for the cumulated SSB and landings of major roundfish species in the North Sea (Figure 33), west of Scotland (Figure 34) and the Irish Sea (Figure 35).
Samanlainen suuntaus voidaan havaita myös Pohjanmeren (kaavio 33), Skotlannin länsirannikon (kaavio 34) ja Irlanninmeren (kaavio 35) turskakalojen kumuloituneen kutevan kannan biomassan ja purettujen saaliiden osalta.
• almost all roundfish stocks have declined and the current harvest is in most cases not sustainable;
• lähes kaikki turskakalakannat ovat pienentyneet, eikä nykyinen kalastus ole kestävää;
• several flatfish stocks are harvested at excessively high levels but some are close to sustainable levels;
• monia kampelakalakantoja pyydetään liikaa, mutta monet ovat lähellä kestävää tasoa;
• pelagic species and species subject to fishing for industrial purposes are in better condition but harvest rates need to be maintained at current levels or reduced to secure sustainability;
• pelagiset lajit ja teollisiin tarkoituksiin pyydettävät lajit ovat paremmassa tilassa, mutta pyyntimäärät on pidettävä nykyisillä tasoilla tai niitä on vähennettävä kestävyyden turvaamiseksi;
• several deep-sea species show signs of overexploitation and some might have reached critical levels;
• monet syvänmeren lajit osoittavat liikahyödyntämisen merkkejä, ja jotkut ovat saavuttaneet kriittisen tason;
• generally speaking, economical and biological benefits would accrue from lower exploitation of most stocks.
• yleisesti ottaen monien kantojen vähäisempi hyödyntäminen olisi taloudellisesti ja biologisesti kannattavaa.
Figures 1-29: SSB, landings and fishing mortality by selected stocks and areas
Kaaviot 1—29. Valikoitujen kantojen kutevan kannan biomassa, puretut saa liit ja kalastuskuolleisuus alueittain.
Figures 30-35: Development of SSB and landings by fish groups and areas
Kaaviot 30—35. Kutevan kannan biomassan ja purettujen saaliiden kehitys kalaryhmittäin ja alueittain.
Table 1: Relative changes in SSB, landings and fishing mortality for some key species, by area.
Taulukko 1. Kutevan kannan biomassa, purettujen saaliiden ja kalastuskuolleisuuden suhteelliset muutokset avainlajeittain ja alueittain.
Recruitment age 2 and SSB
Rekrytointi-ikä 2 ja kutevan kannan biomassa
Recruitment age 2
Rekrytointi-ikä 2
Spawning stock biomass
Kutevan kannan biomassa
Fishing mortality—Age 47
Kalastuskuolleisuus, ikä 4­7
Recruitment, age 1 and SSB
Rekrytointi-ikä 1 ja kutevan kannan biomassa
Recruitment age 1
Rekrytointi-ikä 1
_»_ Fishing mortality—age 35
™»:™ Kalastuskuolleisuus, ikä 35
Recruitment age 1 and SSB
Rekrytointi­ikä 1 ja kutevan kannan biomassa
Recruitment age 1
Rekrytointi­ikä 1
Fishing mortality—age 35
^ Kalastuskuolleisuus, ikä 3­5
Cod North Sea (Illa, IV and Vild)
Turska, Pohjanmeri (III a, IV ja VII d)
Landings
Puretut saa! St
Fishing mortality—age 2­8
Kalastuskuolleisuus. ¡ka 2­8
Green Paper — The future of the common fisheries policy, vol.
Vihreä kirja — Yhteisen kalastuspolitiikan tulevaisuus, III osa
^ Fishing mortality—age 2­6
Kalastuskuolleisuus, ikä 2­6
HAD_Nsea (IV + Illa)
Kolja, Pohjanmeri (IV + III a)
Recruitment age 0 and SSB
Rekrytointi­ikä 0 ja kutevan kannan biomassa
Recruitment age 0
Rekrytointi­ikä 0
Green Paper — The future of the common fisheries policy, vol. Il
Vihreä kirja — Yhteisen kalastuspolitiikan tulevaisuus, II osa
Recruitment age 1 and SSB
Rekrytointi-ikä 1 ja kutevan kannan biomassa oi oc
Fishing mortality—age 36
Kalastuskuolleisuus, ikä 3­6
SOL_North Sea
Kielikampela,
Recruitment age 1 and SSB iiinmimnmininiiiimniinrnni
Rekrytointi­ikä 1 ja kutevan kannan biomassa iiinmimnminimiiimniinmni
HerJV Recruitment age 0 and SSB
Rekrytointi­ikä O ja kutevan kannan biomassa
*wM**mm Fishing mortality—age 26
Kalastuskuolleisuus. ikä 2­6
Fishing mortality—age 25
Kalastuskuolleisuus, ikä 2­5
Recruitment age 0 and SSB
Rekrytointi-ikä 0 ja kutevan kannan biomassa
—*™ Fishing mortality — age 24
—»™ Kalastuskuolleisuus, ikä 2­4
Haddock area Via
Kolja, alue VI a
-mm+mmm Fishing mortality—age 26
Kalastuskuolleisuus, ikä 2­6
Fishing mortality—age 24
Kalastuskuolleisuus, ikä 2­4
WHIJrishSea (Vila) Recruitment age 0 and SSB
Rekrytointi­ikä 0 ja kutevan kannan biomassa
K*mmm Spawning stock biomass
Kutevan kannan biomassa
^ Fishing mortality—age 1­3
Kalastuskuolleisuus, ikä 1­3
Fishing mortality— age 3­6
Kalastuskuolleisuus, ikä 3­6
Recruitment age 1 and SSB co
Rekrytointi­ikä 1 ja kutevan kannan biomassa
-mm*mm Fishing mortality—age 2­5
^»^ Kalastuskuolleisuus, ikä 2­5
■»♦»■ Fishing mortality — age 2­4
Kalastuskuolleisuus, ikä 2­4
"«·™ Fishing mortality—age 4­8
Rekrytointi-ikä 1 mm*^
K»MWW Fishing mortality—age 38
Kalastuskuolleisuus, Ikä 38
Recruitment age 1 and SSB
Rekrytointi-ikä 1 ja kutevan kannan biomassa
Fishing mortality— age 36
Kalastuskuolleisuus, ikä 36
Herring Celtic Sea and Vlij
S/7//, Kelttienmeri ja VII j
Recruitment age 0 i»^
Rekrytointi­ikä 0
HAKE_Southern Stock
Kummeliturska, eteläinen kanta
Recruitment age 1 and SSB
Rekrytointi-ikä 1 ja kutevan kannan biomassa o
™«^ Spawning stock biomass
Kutevan kannan biomassa
**mm Fishing mortality—age 2­5
Kalastuskuolleisuus, ikä 25
Fishing mortality— age 24
Kalastuskuolleisuus, ikä 24
Fishing mortality — age 25
Kalastuskuolleisuus, ikä 2­5
Hake in Nothern Area (Illa, IVa, VII, Vlllab)
Kummeliturska, pohjoinen alue (III a, IV a, VII, VIII a, b)
Landings mm.*mm Fishing mortality—age 26
Kalastuskuolleisuus, ikä 2­6
Recruitment age 0
Rekrytointi-ikä 0
Fishing mortality— age 37
Kalastuskuolleisuus, ikä 37
Mackerel Age 0 and SSB
Makrilli, ikä Oja kutevan kannan biomassa
Recruitment age 0 and SSB
Rekrytointi­ikä 0 ja kutevan kannan biomassa jm cc
**mm Spawning stock biomass
Kutevan kannan biomassa
­. < £ > s •^r
Puretut saaliit yhteensä
Development of the SSB for cod stocks in the Baltic and Kattegat
Turskakantojen kutevan kannan biomassan kehitys Itämerellä ja Kattegatissa
Baltic 25­32 SSB
Itämeri 25­32 kutevan kannan biomassa
Baltic 22­24 SSB
Itämeri 22­24 kutevan kannan biomassa
Development of landings for cod stocks in the Baltic and Kattegat
Purettujen tu rs kas aal i i de n kehitys Itämerellä ja Kattegatissa
Development of the SSB for northern and southern hake
Pohjoisen ja eteläisen kummeliturskakannan kutevan kannan kehitys
Northern hake SSB
Kummeliturska, pohjoinen, kutevan kannan biomassa
Southern hake SSB
Kummelitirska, eteläinen, kutevan kannan biomassa
Development of landings for northern and southern hake
Pohjoisen ja eteläisen kummeliturskakannan purettujen saaliiden kehitys
Northern hake landings
Kummeliturska, pohjoinen, puretut saaliit
Southern hake landings
Kummeliturska, eteläinen, puretut saaliit
Total landings
Puretut saaliit yhteensä
Total SSB of cod, haddock, whiting and saithe for each stock in the North Sea, Skagerrak and Eastern Channel
Turskan, koljan, valkoturskan ja seitin kutevan kannan kokonaisbiomassa ja jokaisen kutevan kannan kokonaisbiomassa Pohjanmerellä, Skagerrakissa ja Itäisessä kanaalissa
Haddock SSB m
Kolja, kutevan kannan biomassa
Whiting SSB
Valkoturska, kutevan kannan biomassa
Total and individual landings of cod, haddock, whiting and saithe from the North Sea, Skagerrak and Eastern Channel
Turskan, koljan, valkoturskan ja seitin puretut saaliit yhteensä ja erikseen Pohjanmerellä, Skagerrakissa ja Itäisessä kanaalissa
Development of SSB for cod, haddock and whiting from west of Scotland
Turskan, koljan ja valkoturskan kutevan kannan kehitys Skotlannin länsipuolella
Haddock SSB
Turska, kutevan kannan biomassa Kolja, kutevan kannan biomassa
Development of landings of cod, haddock, whiting from west of Scotland
Turskan, koljan ja valkoturskan purettujen saaliiden kehitys Skotlannin länsipuolella
Development of the SSB of cod, haddock and whiting from the Irish Sea
Turskan, koljan ja valkoturskan kutevan kannan kehitys Irlanninmerellä
Haddock SSB
Kolja, kutevan kannan biomassa Valkoturska, kutevan kannan biomassa
Whiting SSB
Kutevan kannan biomassa yhteensä
Development of landings of cod, haddock and whiting from the Irish Sea
Turskan, koljan ja valkoturskan purettujen saaliiden kehitys Irlanninmerellä
Relative changes in SSB, landings and fishing mortality between time periods
Kutevan kannan biomassan (SSB) suhteelliset muutokset ja kalastuskuolleisuus
Pelagic stocks (Herring, sprat, mackerel, etc.)
POHJAKALAKANNAT (turskakalat, kampelakalat jne.)
Demersal stocks (Roundfish, flatfish, stocks, etc.)
PELAGISET KANNAT (silakka, kilohaili, makrilli jne.)
Average for period(s)
Ajanjakson keskiarvo
Fishing mortality age 47
Kalastuskuolleisuus, ikä 47
Landings 1 0001
Kalastuskuolleisuus, ikä 35
Fishing mortality age 26
Kalastuskuolleisuus, ikä 26
Whiting IVVIld
Tuulenkala, IV
Fishing mortality age 36
Kalastuskuolleisuus, ikä 36
Fishing mortality age 2-10
Kalastuskuolleisuus, ikä 2-10
Fishing mortality age 28
Kalastuskuolleisuus, ikä 28
Fishing mortality age 25
Kalastuskuolleisuus, ikä 25
Fishing mortality age 24
Kalastuskuolleisuus, ikä 24
Fishing mortality age 13
Kalastuskuolleisuus, ikä 13
Fishing mortality age 37
Kalastuskuolleisuus, ikä 37
Sole Vllfg
Kielikampela, VII f, g
Fishing mortality age 48
Kalastuskuolleisuus, ikä 48
Pelagic stocks (Herring, sprat, mackerel, etc.)
PELAGISET KANNAT (silakka, kilohaili, makrilli jne.)
Demersal stocks (Roundfish, flatfish, stocks, etc.)
POHJAKALAKANNAT (turskakalat, kampelakalat jne.)
Sole VIII a, b (
Kielikampela, VIII a, b ι
Fishing mortality age 26
Kalastuskuolleisuus, ikä 2­6
Fishing mortality age 25
Kalastuskuolleisuus, ikä 4­8
Fishing mortality age 37
Kalastuskuolleisuus, ikä 6­10,
Fishing mortality age 47
Kalastuskuolleisuus, ikä 4­8
Fishing mortality age 48
Kalastuskuolleisuus, ikä 2­6
Fishing mortality age 37
Kalastuskuolleisuus, ikä 3­7
(') Time periods 1982-86 and 1995-99.
2) Ajanjaksot 1982­1986 ja 1995­1999.
) Time periods 1982-86 and 1995-99.
5) Ajanjaksot 1986­1990 ja 1995­1999.
The future of the common fisheries policy, volume II: Implementation of the Community system for fisheries and aquaculture over the period 1993-2000 — Economic and social situation of coastal regions—State of the resources and their expected development
Yhteisen kalastuspolitiikan tulevaisuus, II osa: Yhteisön kalastus­ ja vesi­viljelyjärjestelmän täytäntöönpanosta vuosina 1993­2000 — Rannikkoalueiden taloudellinen ja sosiaalinen tilanne — Kalavarojen tila ja niiden odotettavissa oleva kehitys
OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS OF THE EUROPEAN COMMUNITIES ï-xk*± * OP * * —*—•
EUROOPAN YHTEISÖJEN VIRALLISTEN JULKAISUJEN TOIMISTO
EUROPEAN CODE OF SUSTAINABLE AND RESPONSIBLE FISHERIES PRACTICES
KESTÄVÄN JA VASTUUNTUNTOISEN KALASTUKSENEUROOPPALAISET MENETTELYTAPASÄÄNNÖT
A great deal of additional information on the European Union is available on the internet.It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä Internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu.int).
Cataloguing data can be bound at the end of this publication.
Luettelointitiedot ovat teoksen lopussa.
PREAMBLE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .4
JOHDANTO . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .4
EUROPEAN CODE OF SUSTAINABLEANDRESPONSIBLE FISHERIES PRACTICES . . . . . .5
KESTÄVÄN JA VASTUUNTUNTOISENKALASTUKSEN EUROOPPALAISETMENETTELYTAPASÄÄNNÖT . . . . . . . . . . . . . . .5
OBJECTIVES . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .7
TAVOITTEET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .7
Respect for fisheries resources and their environment . . . . . . . . . . . . . . .8
Kalavarojen ja niiden elinympäristöjensuojeleminen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .8
Maritime safety . . . . . . . . . . . . . . . . . . .10
Meriturvallisuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . .10
Social aspects . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .11
Sosiaaliset näkökohdat . . . . . . . . . . . . .11
IV.Cooperation . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .12
Yhteistyö . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .12
Information and transparency . . . . . . . .13
Tiedottaminen ja avoimuus . . . . . . . . . .13
VI.Marketing conditions . . . . . . . . . . . . . . .14
Kaupan pitämisen edellytykset . . . . . . .14