natgillin/translations-raw huggingface dataset:
3.6. estimates, for each zone or groups of zones, of the future evolution of water quality according to the response time of soil and waterbodies to measures, their effectiveness and the development of other sources of nitrogen in the sector.
3.6 Veden laadun kehitysennuste kullakin pilaantumisalttiilla vyöhykkeellä tai kunkin vyöhykeryhmän alueella sen mukaan, miten nopeasti maaperä ja vesistöt reagoivat toi­menpiteisiin, miten tehokkaita toimenpiteet ovat ja millaisia muutoksia muissa typpiläh­teissä on odotettavissa
Presentation of the stations belonging to the monitoring network for freshwaters and marine waters, and the evolution of nitrate contents and parameters connected with eutrophication taking place between the zero point of the 1992-93 survey (or over the two to three years around this period) and the end of the first programme (1996-97 sur­vey, or over the two years around this period).
Kertomuksessa esitetään makeiden vesien ja merivesien seurantaverkostoon kuuluvat mit­tausasemat sekä nitraattipitoisuuden ja rehevöitymisindikaattoriarvojen muutokset vuosina 1992­1993 (tai 2­3 vuotta tätä ennen tai tämän jälkeen) mitatun lähtötason ja ensimmäisen ohjelman päättymisen välillä (vuosina 1996­1997 tai kaksi vuotta tätä ennen tai tämän jäl­keen tehty kartoitus).
In cases where the monitoring was car­ried out over more than one year or was continuous, it is desirable to pool the data over two to three years to obtain a more accurate picture.
Jos seurantaa on jatkettu yli vuoden ajan tai se on ollut jatkuvaa, kah­den tai kolmen vuoden tiedot olisi kerättävä yhteen, jotta saadaan tarkka tilanne­arvio.
The corresponding maps, if possible on a scale of 1:1 000 000 at the national level or 1:250 000 for each zone (or coherent group of zones) should be transmitted, preferably in computerised form, to the Commission.
Vastaavat tiedot sisältävät kartat, joista mahdollisuuksien mukaan valtakunnalliset kartat ovat mittakaavassa 1:1 000 000 ja vyöhykkeiden (tai samankaltaisten vyöhykkeiden ryh­mien) kartat mittakaavassa 1:250 000, toimitetaan komissiolle mieluiten elektronisessa muodossa.
If not, a file with the latitude and longitude of each station will be necessary.
Muussa tapauksessa on toimitettava tiedosto, jossa on kaikkien mittausasemien pituus­ ja leveysasteen koordinaatit.
It is desirable to use the Eurostat code for the desig­nation of the stations (see technical codification card, page 18).
Suositellaan, että asemille annetaan Eurostatin ohjei­den mukaan muodostettu tunniste (katso tunnisteiden laatimisohje).
Proposed symbols and colour-codes: cf. following illustrations.
Ehdotukset merkeiksi ja värikoodeiksi esitetään jäljempänä olevien kuvien yhteydessä.
A combination of arrows and colours makes it possible to illustrate simultaneously the current concen­trations and trends since the 1992-94 'zero' point.
Nuolia ja värejä yhdistelemällä voidaan kuvata yhtä aikaa nykyisiä pitoisuuksia ja vuosina 1992­1994 mitatun lähtötason jälkeen tapahtuneita muutoksia.
An intermediate class from 40 to 50 mg/1 is also proposed to reflect, in a harmonised way, the progress of a station in an area 'with risk of short-term overstepping of the standard' (the increases observed in groundwaters in the range 12 mg/1/year, i.e. that the 50mg/l limit will be reached within 5-10 years for waters > 40 mg/1). If this clas­sification is not used, the Member States must indicate the way they notify 'waters which could be affected by pollution if measures are not taken' as required in Article 3 of the directive. 3.1.5.
Direktiivin mukaan kartoissa tulee erotella vähintään nitraattipitoisuuden laatuluokat 0­24 ('), 25­50 ja > 50 mg/l pohjavesien osalta ja 0­50 ja > 50 mg/l sellaisten virtaavien vesien ja järvien osalta, joita voidaan käyttää juomaveden valmistukseen (direktiivin liit­teessä I olevan A kohdan 1 ja 2 alakohta). Rehevöitymisen kuvaamiseksi käytetään yleen­sä myös välitasoja eli x­ ja y­arvoja, joissa χ vastaa lievää ja y kriittistä laadun huonone­mista. (Esimerkiksi Ranskan SEQ­Eau­luokituksessa (2) virtaavien vesien osalta χ = 2 mg/l ja y = 10 mg/l). On mahdollista ottaa käyttöön myös laatuluokka 40­50 mg/l, jotta voidaan ilmaista yhden­mukaisella tavalla tietyn seuranta­aseman tulosten kehitys sellaisella alueella, jonka vedet "ovat vaarassa ylittää standardiarvot lyhyellä aikavälillä" (3) (pohjavesien pitoisuuden on havaittu nousseen 1­2 mg/l vuodessa, jolloin vedet, joiden pitoisuus on > 40 mg/l, saavut­tavat rajan 50 mg/l 5­10 vuoden kuluessa). Jos jäsenvaltio ei sovella tätä luokitustapaa, sen on ilmoitettava, miten voidaan tunnistaa "vedet, jotka voivat pilaantua, jos — toimenpi­teitä ei toteuteta", kuten direktiivin 3 artiklassa edellytetään. 3.1.5
The adoption of a common code of classification by all Member States will enable the Commission to draw up an aggregated, readable and simple map showing the quality with respect to nitrates of main water bodies on a European scale, and thus positively respond to its obligations under Article 11 of the directive.
Kun kaikki jäsenvaltiot käyttävät yhteistä luokitusta, komissio voi laatia helposti luettavan ja yksinkertaisen koostekartan, josta näkyy suurimpien vesistöjen nitraattipitoisuus koko Euroopan unionin alueella, ja täyttää direktiivin 11 artiklassa asetetut velvoitteensa.
In watercourses liable to eutrophication, nitrates disappear to a variable extent through uptake by algae in the summer period, which can skew the monitoring results.
Rehevöityvissä vesistöissä nitraatit vähenevät kesäaikaan vaihtelevassa määrin levien ku­lutuksen vaikutuksesta, mikä voi vääristää seurantatuloksia.
The more eutrophicated a water body is, the lower the nitrate level during the summer.
Mitä rehevöityneempi vesi on kyseessä, sitä alhaisempi sen nitraattitaso on kesällä.
The winter average (October-March) is therefore more likely to be truly representative of nitrogen inputs and their evolution in time.
Näin ollen talviajan (loka­maa­liskuu) keskiarvo heijastaa todennäköisesti paremmin typpikuormitusta ja sen muu­tosta tietyllä aikavälillä.
Nevertheless, since the statistical calcula­tions of the 1992-94 'zero' point were generally made on an annual basis, data from the end of the first programme (or from the second monitoring report 1996-98) should logically be on the same basis.
Koska vuosien 1992­1994 lähtötasoa koskevat tilastolliset laskel­mat on tehty vuotuisten keskiarvojen perusteella, ensimmäisen ohjelman lopussa (tai toi­sessa valvontakertomuksessa 1996­1998) annettavat tiedot pitäisi loogisesti katsoen koota saman periaatteen mukaan.
A different convention could be proposed for a com­parison with the third monitoring period (2001-02).
Erilainen käytäntö voidaan ottaa käyttöön kolmatta seuranta­jaksoa (2001­2002) varten.
The question does not arise for groundwaters.
Tämä ongelma ei koske pohjavesiä.
(2) 25 mg/1 is a 'guide value' beneath which, in the case of stability, the directive allows a slowing down of the moni­toring (frequency of eight years: cf.
(') 25 mg/l on "ohjearvo", jonka alittavia, vakaassa tilassa olevia vesiä voidaan seurata tavallista harvemmin (valvon­ taohjelma toistetaan kahdeksan vuoden välein; vertaa 6 artiklan 1 kohdan b alakohta). (2) SEG­Eau = système d'évaluation de la qualité des cours d'eau.
Article 6b).
(3) Vedet, "jotka voivat pilaantua" (direktiivin 3 artikla).
Proposals of classes and colour codes (mg/1 N03)
Ehdotus luokitukseksi ja värikoodeiksi (nitraattia [N03] mg/l):
Groundwaters: (mg/1 N03)
Pohjavedet (mg/l):
Types of subsoil water
Pohjavesityypit
'captive' groundwater
Pohjavesi läpäisevän maa­ kerroksen alla
Surface waters: either the same classes, or introduction of one or two intermediate classes χ and y (e.g. thresholds of 2 mg/1 and 10 mg/1 N03) for the passage from oligotrophic to mesotrophic and eutrophic conditions — these thresholds should be fixed according to sensitivity of the local natural environment to eutrophication, pursuant to Annexes I.A.3 and LB to the directive.
• Pintavedet: käytetään joko samaa luokitusta tai lisätään yksi luokka tai kaksi luokkaa käyttäen raja­arvoja χ ja y (esimerkiksi 2 mg/l ja 10 mg/l) oligotrofisen ja mesotrofisen sekä mesotrofisen ja eutrofisen rehevyystason välisinä rajoina. Raja­arvot on asetettava sen mukaan, miten herkästi rehevöityvää paikallinen luonnonympäristö on, direktiivin liitteessä I olevan A kohdan 3 alakohdan ja Β kohdan säännöksiä noudattaen.
The class (0 to (x-1)) will then be represented in blue.
Luokka, joka kattaa välin 0­(x ­ 1), merkitään sinisellä.
If two classes are introduced, they will be represented in pur­ple (0 to (x-1)) and blue (x to (y-1)) (cf. 3.1.8).
Jos lisätään kaksi luokkaa, ne merkitään violetilla (0­(x ­ 1)) ja sinisellä (x­(y ­ 1)) (vertaa kohta 3.1.8).
Results could thus be presented:
Tulokset voidaan näin ollen esittää seuraavasti:
— either by result tables for each station, with location, average and maximum of concentration, or as a set of raw results with their date, in computerised format;
Seuranta­asemakohtaisissa taulukoissa ilmoitetaan aseman sijainti sekä keski­ ja maksimipitoisuus tai luetellaan pelkät mittaustulokset ja ­päivämäärät tietokoneella luettavassa muodossa.
— or by application of the colour code to each station on a background map (at a scale of 1:1 000 000) comprising rivers, watersheds, and, if possible, the exten­sion of the principal groundwaters.
Seuranta­asemat merkitään värikoodein karttaan (mittakaava 1:1 000 000), jossa näkyvät joet, valuma­alueet ja mahdollisuuksien mukaan tärkeimpien pohjavesiesiin­tymien rajat.
Where necessary (very dense network of points, very heterogeneous area) maps on a scale of 1:250 000 could be used to obtain sufficient precision and clarity.
Tarvittaessa (esimerkiksi jos havaintopaikkoja on taajassa tai alue on erittäin heterogeeninen) voidaan käyttää karttoja, joiden mittakaava on 1:250 000, jotta tulokset voidaan esittää riittävän selkeästi ja tarkasti.
It will be useful to provide four types of maps:
On syytä laatia neljä eri karttaa:
2. map of the average contents (over one or two years),
1) kartta, jossa esitetään maksimipitoisuudet 2) kartta, jossa esitetään keskipitoisuudet (vuoden tai kahden vuoden ajalta)
3. map of the winter contents (average October-March) for watercourses and lakes liable to eutrophication,
3) kartta, jossa esitetään talviajan (loka­maaliskuu) keskipitoisuudet herkästi rehe­vöityvien virtaavien vesien ja järvien osalta
4. maps of evolution/trends between the first monitoring report (1992-94) and the second monitoring report (1996-98).
4) partta, jossa esitetään ensimmäisen (1992­1994) ja toisen (1996­1998) valvonta­kertomuksen välillä havaitut muutokset ja kehityssuunnat.
(NO3) Trend
) Muutos χ
Increase
Voimak­kaasti
- 1 to + 1 mg/1 yellow
­1 < .r < +1 mg/l keltainen = >
To be based on: — average (N03) in groundwaters — winter or annual average (N03) in rivers, lakes, estuaries
­keskipitoisuus vuotuinen N03
The 'open arrow' symbol = > combined with the concentration colour classes makes it possible to combine the expression of the current situation and the trends over four years. If colours are used in order to indicate the trends, the production of separate maps for trends and present concentrations (second monitoring) will be necessary. 3.1.8.
Kun käytetään nuolisymbolia =^ yhdessä pitoisuutta kuvaavan värikoodin kanssa, voidaan kuvata nykytilannetta ja neljän vuoden aikana havaittuja kehityssuuntia samalla kartalla. Jos kehityssuunnat ilmaistaan värein, tarvi­taan nykytilanteen (toisen valvontaohjelman tulokset) kuvaamiseen erillinen kartta.
Comments on eutrophication in freshwaters and marine waters
Makeiden vesien ja merivesien rehevöitymistä koskevia havaintoja:
Parameters used by the Member State to qualify eutrophication (Annex I.A.3 to the directive). Example of classification:
• Jäsenvaltion käyttämät rehevöitymistä kuvaavat muuttujat (direktiivin liitteessä I olevan A kohdan 3 alakohta).
Quality grade thresholds (eutrophication levels)
Laatuluokkien raja­arvot (rehevyys)
Parameters
Muuttuja
Ortho-phosphate 0.1
Ortofosfaatti
Phosphorus total 0.05
Kokonaisfosfori
Oxygen, etc. (other parameters incl. bioindicators)
Happi (ynnä muut muuttujat, kuten bioindikaattorit)
canals, ponds, lakes, dam reservoirs estuaries manne waters
Kanavat, lammet, järvet, patoaltaat
— comments on macrophytes and their distribution: a) species b) density, repartition, etc.
Bioindikaattoreiden käyttö: - kasviplanktonlajien levinneisyys - havainnot makrofyyteistä ja niiden levinneisyydestä: a) lajit b) tiheys - leväkukintojen yleisyys, kehitys ja kesto - muut.
— either by list of stations, with location, environment concerned, comments or classification, and/or parameter values: average and maximum concentration in chlorophyll (April-September, for example);
- seuranta-asemittain mainitsemalla sijainti ja ympäristötyyppi sekä kirjaamalla kom mentit tai luokitustulos ja/tai muuttujien arvot: klorofyllin keski- ja maksimipitoisuus (esimerkiksi huhti-syyskuussa)
— or with a map at a scale of 1:1 000 000 (Geographical Information System (GIS)), in common with the map of nitrate monitoring stations, on a background map showing hydrology/watersheds (numbered sites and name in legend).
- käyttämällä karttaa (Geographical Information System [GIS]), jonka mittakaava on 1:1 000 000 ja johon on merkitty myös nitraattien seuranta-asemat. Karttapohjalla näkyvät alueen hydrologiset ominaisuudet ja valuma-alueet.
1) Simple observation of deterioration of the trophic state of water: full pink colour pink colour
(Kohteet numeroidaan karttaan ja nimet luetellaan selitteessä).
Δ hot point (small lake, enclosed bay) spread phenomena (river, seaside, etc.)
Ehdotus symboleiksi: 1) Havainto veden rehevöitymisasteen lisääntymisestä syvä vaaleanpunainen vaaleanpunainen pistemäinen havainto (pieni järvi, umpinainen lahti tai muu sellainen) laaja-alainen havainto (joki, merenranta-alue tai muu sellainen)
2) Measure carried out on parameters allowing classification: purple: ultra-oligotrophic blue: oligotrophic green: mesotrophic orange: eutrophic
Luokitusperusteena olevien muuttujien mittaukset violetti: ultraoligotrofinen .— sininen: oligotrofinen vihreä: mesotrofinen oranssi: eutrofinen
£= red: hypertrophic
JE punainen: hypereutrofinen
New points where eutrophication was detected by comparison with the monitoring for 1992-94 could be illustrated as follows:
Vuosien 1992­1994 jälkeen rehevöityneet alueet voidaan merkitä esimerkiksi seuraavasti: yksittäiset paikat, kuten järvet, lahdet tai muut sellaiset laajat alueet (viivoitettu vyöhyke)
• each vulnerable zone or group of coherent vulnerable zones or sub-zones: summary accompanying the 'water quality' maps.
Tietokoosteet • koko valtion alueelta kultakin pilaantumisalttiilta vyöhykkeeltä tai kustakin samankaltaisten vyöhykkeiden tai vyöhykkeen osien ryhmästä: yhteenveto ja veden laatua kuvaavat kartat.
■ Surface waters:
Seuranta­asemat ■ Pintavedet Seuranta­asemien lukumäärä
Common points water bodies rivers coasts and estuaries total
Ei­virtaavat vedet (järvet, lammet) Joet Rannikkovedet ja jokisuut Yhteensä
Evolution between first (1992-94) and second (1996-98) monitoring periods
Ensimmäisen (1992­1994) ja toisen (1996­1998) valvontajakson välinen muutos • Nitraattipitoisuus
NOj concentration Percentage of points: on max.
Niiden seuranta­asemien osuus, joilla talviaj in tai vuotuinen ceskiarvo mal simipitoisuus kasvaa ­ voimakkaasti
Increasing — strongly
% laskee ­ voimakkaasti
Percentage of points where eutrophication phenomena are noted
Niiden seuranta­asemien osuus, joilk ι havaittiin rehevöitvmistä
Evolution between the two monitoring reports
Seuranta­asemien lukumäärä Ensimmäisen (1992­1994) ja toisen (1996­1998) valvontajakson välinen muutos
Percentage of points:
Niiden seuranta­asemien osuus, joilla nitraattipitoisuus (N03
(') 'Stable' = a fluctuation less than 5 % (which corresponds to < 2.5 mg/1, for an initial value of 40-50 mg/1). 16-
"Vakaa" = > vaihtelu on pienempi kuin viisi prosenttia (toisin sanoen pitoisuuden muutos on pienempi kuin 2,5 mg/l, kun lähtöarvo on 40­50 mg/l). 16
Trends:"
Kehityssuunnat
Percentage of points: on max. N03 on winter or annual average
Niiden seuranta­asemien osuus, joilla nitraatin (NOO maksimipitoisuus talviajan tai vuotuinen keskipitoisuus
Increasing
1 kasvaa ­ voimakkaasti
(cf. classes of evolution in paragraph 3.1.7.)
­ lievästi (Katso kehitystä kuvaava luokitus kohdassa 3.1.7.)
On possible large climatic differences between the two monitoring reports and their consequences, favourable or unfavourable, on the maximum or average winter concentration in nitrates:
Mahdolliset valvontajaksojen väliset selkeät ilmastolliset erot ja niiden suotuisa tai epä­suotuisa vaikutus nitraattipitoisuuden talviajan maksimi­ tai keskiarvoihin.
It would be useful to attach graphs showing interannual evolution of representative points with high frequency of monitoring and rapid response (drainage waters, shallow groundwater bodies, etc.) to this part of the report.
Tähän kertomuksen osaan on suotavaa liittää kaavioita vuoden sisällä tapahtuvista muutok­sista sellaisilla tyypillisillä havaintopaikoilla, joita on seurattu tiiviisti ja jotka reagoivat muu­toksiin nopeasti (kuivatusvedet, matalat pohjavedet tai muut sellaiset).
Codification for measuring points for the Nitrates directive
Nitraattidirektiivissä tarkoitettujen mittausasemien tunnisteet Mittausasemille muodostetaan tunniste seuraavan mallin mukaan: Maa - NUTS-alue - Mittausasema - Tyyppi
COUNTRY — NUTS REGION — MEASURING STATION — TYPE
Selitykset: Maa " NUTS-alue
NUTS REGION
Tyyppi
Two to five letter code for the NUTS region/province (code can be looked up in the ID field in the attached table)
Mittauskohteen tyyppi: 1) läpäisevän maakerroksen alainen pohjavesi (matala) 2) läpäisevän maakerroksen alainen pohjavesi (syvä) 3) läpäisemättömän maakerroksen alainen pohjavesi 4) jokivesi 5) järvivesi 6) jokisuu tai laguuni 7) rannikkovesi 8) merivesi
MEASURING STATION Unique three digit number for the measuring station (preceeded by an M)
Mittausaseman tunniste voi muodostua esimerkiksi seuraavasti:
Captive groundwater 4.
NUTS-alue Mittausasema
Coastal water 8.
Tyyppi Tunniste
The table for presenting measurement data should look like this:
Mittaustulokset esitetään seuraavanlaisessa taulukossa: Tunniste Mittausasema x-koordinaatti y-koordinaatti
— Ultra Oligotrophic — Oligotrophic — Mesotrophic — Eutrophic — Hypertrophic
Pintavesien osalta rehevyystaso ilmoitetaan seuraavasti: - ultraoligotrofinen - oligotrofinen - mesotrofinen - eutrofinen - hypereutrofinen.
The x- and y-coordinates should be in decimal degrees.
Mittaustulosten x-ja y-koordinaatit ilmoitetaan desimaaliasteina.
If the measurement data does not represent a point but an area, then the centroid coordinate of the area can be given.
Jos mittaustulos ei koske vain tiettyä paikkaa vaan suurta aluetta, ilmoitetaan alueen keskipisteen koordinaatit.
The presentation will be made at least on one map at a scale of 1:1 000 000, on a base showing the regional boundaries, rivers and hydrological drainage basins.
Muutokset esitetään vähintään yhdellä kartalla, jonka mittakaava on 1:1 000 000 ja jolla näkyvät alue rajat, joet ja hydrologiset sadanta-alueet.
Where necessary (in areas that are highly subdivided due to topographical and hydrogeologicai heterogeneities, etc.), 1:250 000 maps could be used with a view to improving precision and clarity.
Jos tarvitaan vielä suurempaa tarkkuutta ja selkeyttä (esimerkiksi topografisesti ja hydrogeologisesti heterogeenisillä alueilla, jotka jakautuvat pieniin osaalueisiin), voidaan käyttää karttoja, joiden mittakaava on 1:250 000.
The extent of the initial nitrate-vulnerable zones (NVZs) will be indicated in green; for example, the limits of extensions or new zones will be indicated by another colour (for example in orange), with the corresponding dates being mentioned in the legend.
Alun perin nitraattien aiheuttamalle pilaantumiselle alttiiksi määritellyt vyöhykkeet merkitään vihreällä. Laajennusosat sekä uudet vyöhykkeet merkitään eri värillä (esimerkiksi oranssilla) ja vastaavat muutospäivämäärät mainitaan kartan selitteessä.
A different type of shading for different cases (hatched: eutrophication; plain base: nitrate content challenging potential health use) would make it possible to indicate the reasons for designation of each zone (in accordance with Annex V to the directive).
Erilaisin korostuskeinoin (viivoitettu väripinta: rehevöityminen; yhtenäinen väripinta: nitraattipitoisuus terveydelle vaarallisella tasolla) voidaan ilmaista peruste, miksi vyöhyke on määritelty pilaantumisalttiiksi (direktiivin liitteen V vaatimusten mukaisesti).
The boundaries of envisaged zones which have not yet been made official could be indicated by red hatched lines.
Suunnitteilla olevat vyöhykkeet, joita ei ole vielä virallisesti vahvistettu, voidaan merkitä esimerkiksi punaisella viivoituksella.
Green area with plain base: created in 1994.
Vihreä alue:
Protection of groundwater body reaching 45 mg/1
Määritelty vuonna 1994 - suojeltu pohjavesialue, jonka N03-pitoisuus on 45 mg/l.
N03area.
Vihannesviljelyä koko alueella.
Hatched orange area: created in 1998.
Viivoitettu oranssi alue: Määritelty vuonna 1998 - voimaperäistä kasvinviljelyä ja kotieläintuotantoa.
Intensive crops and livestockfarming.
Jokien ja jokisuistojen rehevöityminen lisääntyy.
Increasing eutrophication in river and estuary.
Viivoitettu punainen alue: Vyöhykkeen laajennusta tutkitaan maatalouden voimaperäistymisen vuoksi.
Proposed legend
Ehdotus kartan selitteeksi
First designation (1993-95)
Määritelty kaudella 1993-1995
Watershed boundary
Valuma-alueen raja
Later designation (1996-98)
Määritelty kaudella 1996-1998
Eutrophication factor
Rehevöitymisaste
Designation studied or under way
.••^V > ''. > ; > ''.··;] Määrittely tutkittavana tai käynnissä
Content of nitrates
Nitraattipitoisuus
NB: It would be useful to represent experimental sites (trial plots, drainage monitoring areas, micro-watersheds, etc.) or zones of special operations on these maps, as well as the location of water monitoring stations, used for previous maps, which are situated within the vulnerable zones.
Karttoihin on aiheellista merkitä koealueet (viljelypalstat, kuivatusvesien seuranta-alueet, pienvaluma-alueet ynnä muut sellaiset) tai vyöhykkeet, joilla on tehty erityistoimenpiteitä, sekä pilaantumisalttiilla vyöhykkeillä sijaitsevat veden laadun seuranta-asemat, joilla tehtyjen havaintojen perusteella aiemmat kartat on laadittu.
Data concerning the territory of the Member State
.1 äsen valtiokohtaiset tiedot
Number of farmers total those with livestock-farming km2
Kotieläintuottajat km2
Total land and surface
Kokonaispinta­ala km2
— of organic nitrogen (in N)
­ orgaaninen typpi (N)
— of nitrogen mineral (in N)
­ mineraalityppi (N)
Nitrogen discharges into the natural environment:
Typpipäästöt luonnonympäristöön
Industrial water (not connected with urban)
­ Teollisuusjätevesi (erillään yhdyskuntajätevedestä)
Code of good practice:
Hyvän maatalouskäytännön ohjeet
Date of revision (if relevant) 199..
Julkaisupäivämäärä 199...
Elements introduced or modified as regards:
Muutettu versio julkaistu (täytetään tarvittaessa) 199...
1) periods of spreading; 2) spreading on sloping soils; 3) soaked, frozen and snow-covered soils; 4) proximity of watercourses; 5) effluent storage works; 6) limitation and splitting of mineral and organic nitrogen inputs; 7) method of spreading (and uniformity) of chemical fertilisers and manure; 8) crop rotation, permanent crop maintenance; 9) vegetation cover in rainy periods; 10) fertilisation plans and spreading records; 11) runoff and leaching connected with irrigation; 12) other preventive measures.
Seuraavia tekijöitä koskevat lisäykset tai muutokset: 1) karjanlannan levityskaudet 2) levitys kaltevaan maahan 3) tulvinut, routaantunut tai lumipeitteinen maa 4) virtaavien vesien läheisyys 5) lietelannan varastointirakenteet 6) typen käytön rajoittaminen ja jaksottaminen 7) kemiallisten lannoitteiden ja karjanlannan levitystapa (ja levityksen tasaisuus) 8) viljelykierto, monivuotinen viljely 9) maan kasvipeitteisyys runsassateisina kausina 10) lannoitussuunnitelmat ja lannoitteiden levitystä koskeva kirjanpito 11) valunta ja huuhtoutuminen kastelun yhteydessä 12) muut ennalta ehkäisevät toimenpiteet.