natgillin/translations-raw huggingface dataset:
©LionelFlageul of the 100 or so different kinds of fish that have beenidentified in the Baltic, some 30 are freshwater species that can be found in inshore waters, or even further out.
©LionelFlageul mennään Tanskasta.
In some places, fishermen’s nets will haul up herring andperch, sole and trout all in the same catch. There are alsolimits to salinity levels below which certain kinds of seafishcannot survive.
Tästä johtuu, että Itämeressä eläviennoin sadan kalalajin joukossa on kolmisenkymmentä makeanveden lajia, joita tavataan sen rannikoilla ja jopa avomerellä.Joillakin alueilla kalastajien verkoissa pyristelee vieri vieressäsilakoita ja ahvenia, kampeloita ja taimenia.
This is the case for cod, which is not foundany further north than the Finnish islands.
Mutta määrätynsuolapitoisuusrajan alittuessa tiettyjä merikaloja ei enää esiinny.Näihin lajeihin kuuluu turska, joka ei yleensä vaella Suomensaaristoa kauemmas pohjoiseen.
Herring and sprat,on the other hand, can be found throughout the Baltic.
Silakka ja kilohaili sen sijaanovat levinneet kaikkialle Itämereen.
Baltic Sea fisheries can be summed up in three figures:25 000 fishermen, 6 000 vessels and 735 000(1)tonnesof catches. The Baltic has often been in the news oflate, thanks to enlargement, the creation of a Regional Advisory Council, the adoption of a separate regulationon fishing possibilities for 2006, and the implementationof a tailor-made technical regulation, among otherreasons.
25 000 kalastajaa, 6 000 alusta, 735 000 saalistonnia(1).Nämä Itämeren kalastuksen kolme avainlukua ovat viimeaikoina olleet esillä useassa eri yhteydessä: unioninlaajentuessa uusiin jäsenvaltioihin, perustettaessaalueellista neuvoa-antavaa komiteaa, annettaessaerityisasetusta vuoden 2006 kalastusmahdollisuuksista,pantaessa täytäntöön Itämerelle räätälöityä teknistäasetusta jne.
In the pages that follow, we will take a look at these different measures, all of which will contributeto making these fisheries more sustainable.
Seuraavilla sivuilla esittelemme näitäedistysaskelia, joiden tarkoituksena on lujittaa kestävääkalastusta tällä merialueella.
We beginby looking at the Baltic’s history and its specificcharacteristics.
Aloitetaan tarkastelemalla Itämeren historiaa ja erityispiirteitä.
Following the enlargement of May 2004, the Baltic
Toukokuussa 2004 tapahtuneen laajentumisen jälkeen
The large inflow of fresh water has other consequences aswell.
Suolaisen ja makean veden sekoittumisesta on muitakinseurauksia.
In winter, ice blocks the northernmost coasts for severalmonths each year and the severity of this phenomenon has a major influence on the state of certain stocks, such assprat, from one year to the next.
Talvisin jääpeite tukkii pohjoisimmat rannikotmoniksi kuukausiksi, ja talven ankaruus voi joinakin vuosinavaikuttaa voimakkaasti tiettyjen kantojen, esimerkiksi kilohailintilaan.
Such large quantities offresh water have environmental consequences, too: pollution from the rivers creates problems of eutrophication and leads
Lisäksi jokiveden mukana kulkeutuvat saasteet aiheuttavat vesiympäristön rehevöitymistä, ja veden dioksiinipitoisuus on
Sea is almost entirely enclosed within the European Union.The majority of its coastline now belongs to Member States,with the exception of the the Gulf of Finland and the enclaveof Kaliningrad, which give Russia access to this sea.
Euroopan muita meriä suurempion nyt tasaantumassa.
to higher dioxin rates than in other European seasboth these trends are now flattening out.
Itämerestä tuli miltei Euroopan unionin sisämeri. Suurin osasen rannikkovaltioista kuuluu nyt unioniin.
This change has had a major impact on fisheries management.
Ainoa poikkeus on Venäjä, joka yhtyy Itämereen Suomenlahden pohjukassa ja Kaliningradin alueella.
The other striking characteristic of the Baltic is the nature of the seabed.
Laajentuminen aiheutti merkittäviä muutoksia kalastuksenhoidossa.
Generally speaking, the sea is quite shallow,although there are deeper sections where sea species canfind enough salt water (which is heavier than fresh water) to reproduce and lay their eggs.
Meri on yleisesti ottaen melko matala, muttasiinä on paikoitellen syvänteitä, joihin valuu (makeaa vettäraskaampaa) suolaista vettä. Syvänteiden suolapitoisuus on riittävä merikalojen lisääntymiseen ja kutuun.
These deeper areas are therefore particularly rich in resources and are much sought-after by fishermen, particularly those looking for cod.Examples are the Bornholm, Gdansk and Gotland deeps.
Näillä alueillaon siis erityisen runsaasti kalaa, ja ne ovatkin suosittujapyyntipaikkoja erityisesti turskan kalastajille. Niihin kuuluvat Bornholmin, Gdanskin ja Gotlannin syvänteet.
Since 1974, issues concerning fishing beyond territorialwaters had been addressed by the IBSFC, a regionalfisheries organisation which brought together the European Union and the other coastal states.
Rannikkovaltioiden aluevesien ulkopuolista kalastusta koskeneitakysymyksiä hallinnoitiin vuodesta 1974 lähtien Kansainvälisen Itämeren kalastuskomission (IBSFC) kautta. Se oli alueellinenkalastusjärjestö, johon EU ja rannikkovaltiot kuuluivat.
This organisationrecommended management measures for shared stocks,such as annual TACs, an action plan for salmon (1997) and strategies for the management of cod (1999) and sprat(2000). These matters are now dealt with bilaterally betweenthe European Union and Russia.
Se suositteli erilaisia toimenpiteitä jaettujen kantojen hoitamiseksi.Niistä voidaan mainita vuotuiset TACit, lohta koskevatoimintasuunnitelma (vuonna 1997) sekä hoitostrategiatturskaa (vuonna 1999) ja kilohailia varten (vuonna 2000).Näistä järjestelyistä huolehditaan nykyään Euroopan unioninja Venäjän kahdenvälisillä sopimuksilla.
This means that the European Union can manage the fisheries of its Member States directly, as it does in the North Sea, for instance.
Näin EU voi hallinnoidasuoraan jäsenvaltioidensa kalastusta samaan tapaan kuinesimerkiksi Pohjanmerellä.
The EU therefore withdrew from the IBSFC, which ceased all operations on 31 December 2005.
Se vetäytyi IBSFC:stä, jokasittemmin lakkautettiin 31. joulukuuta 2005.
In this narrow body of water, where there is not much opensea, coastal fishing is relatively more important.
Rannikkokalastus on melko yleistä Itämerellä, jossa aavanmeren alue on melko pieni.
70 % of the Baltic fleet is made up of vessels measuring less than 10 metres.
Noin 70 prosenttia laivastostakoostuu alle 10 metriä pitkistä aluksista.
Inshore fishing also targets the greatest variety of fish, using several types of gear: trap-nets, lines, gill nets,Danish seines and in some places, demersal trawls.
Juuri rannikkokalastajatpyytävät monia eri lajeja monentyyppisillä pyydyksillä: rysillä,siimoilla, verkoilla, ankkuroidulla kierrenuotalla ja tietyillä alueillamyös pohjatroolilla.
Fishingon the high seas, by contrast, is practiced by larger vessels,and concentrates on three species: sprat and herring, caughtwith pelagic trawls, and cod, caught primarily with demersaltrawls, but also with bottom-set gillnets.
Suuremmilla aluksilla harjoitettavaavomerikalastus kohdistuu kolmeen lajiin: pelagisella troolillapyydettävään kilohailiin ja silakkaan sekä pääasiassa pohjatroolillamutta myös ankkuroidulla pintaverkolla pyydettävään turskaan.
Low salinity
Vähäsuolaisuus
Fisheries and a q ua cu lt ur
Kalastus ja vesiviljely
All these distinctive features make the Baltic a fragile seawhose stocks must be managed very carefully to ensure they are fished sustainably and responsibly.
Itämeri onsisämeri, joka on yhteydessä Pohjanmereen vain Tanskankapeiden salmien kautta.
The European Union has established the instruments needed to achievethat objective.
Siihen valuu ympäröivistä vesistöistäenemmän makeaa kuin Pohjanmereltä suolaista vettä.
In the pages that follow, we outline themanagement measures now in place.
Veden suolapitoisuus laskee sitä enemmän, mitä kauemmas
Reine Johansson is the Chairman of the new
”Tärkeintä on jäsenten välinen vuoropuhelu,”uuden Itämeren toimikunnan puheenjohtaja Reine Johansson toteaa.
Baltic Sea RAC: ‘What is most important for us is to foster dialogue between members.’
Puheenjohtaja toivookin, että kantojenhoito ja meriympäristön suojelu nostetaanensisijaisiksi huolenaiheiksi Itämerentoimikunnan työskentelyssä.
The Baltic Sea Regional Advisory Council held its firstgeneral assembly on 15 March last in Copenhagen,Denmark.
Itämeren alueellinen neuvoa-antava toimikunta pitiensimmäisen yleiskokouksensa Kööpenhaminassa 15. maaliskuuta 2006.
The fourth Regional Advisory Council to be set up, it brings together all fisheries stakeholdersfrom the countries bordering the Baltic.
Järjestyksessä neljänteentoimikuntaan kuuluvat kaikki Itämeren rannikkovaltioidentoimijat.
Reine Johansson,of the Swedish Fishermen’s Federation, chairs the new RAC. He discusses the objectives and priorities of the new body.
Ruotsin kalastajaliittoa edustava puheenjohtaja Reine Johansson kertoo uuden toimikunnan tavoitteistaja painopisteistä.
‘We have to look after the quality ofthis water.
Alueelliset neuvoa-antavat toimikunnat (RAC, joka on
That is a crucial point,’ he declares. ‘There are too fewspecies in the Baltic Sea.
”Meidän on pidettävä hyvää huolta veden laadusta, se onratkaiseva tekijä,”hän toteaa ja jatkaa: ”Itämeren lajimääräon liian pieni.
So we haveno alternative to managing those threespecies as best we can.’ Restrictionson fishing possibilities for cod and sprat, as well as the longterm plan for cod management will be the focus of the RAC’s attention, ‘because competition is going tobecome tougher between Baltic fishermen, especially in an increasingly international market.’
Meillä ei ole muuta vaihtoehtoa kuin pyrkiähoitamaan mahdollisimman hyvin niitä kolmea pyyntilajia,jotka meillä on.”Toimikunnan huomion keskipisteenä ovatturskan ja kilohailin kalastusmahdollisuuksienrajoittaminen jaturskan pitkän aikavälin hoitosuunnitelma, ”sillä varsinkinmarkkinoiden kansainvälistyessä kilpailu Itämerenkalastajien välillä muuttuu yhä kireämmäksi.”
Thecreation of Regional Advisory Councils (RACs) was one of the fundamental issues of reform of the Common
Uudet jäsenvaltiot lyhenne englanninkielisistä sanoista Regional Advisory Councils)ovat yhteisen kalastuspolitiikan keskeisiä toimintakanavia.Näihin elimiin osallistuu alan ammattilaisten ja muiden yhteisenkalastuspolitiikan (YKP) vaikutuspiiriin kuuluvien eturyhmien,esimerkiksi ympäristö-, kuluttaja- ja naisjärjestöjen tai urheiluja virkistyskalastajien edustajia.
Scientists also participate as experts.
Toimikuntiinosallistuu asiantuntijoina myös tutkijoita.
Another distinctive feature of the Baltic Sea RAC is that alarge number of its representatives are from the new Member States.
Toinen Itämeren toimikunnan erityispiirre on, että siihen kuuluusuuri määrä uusien jäsenvaltioiden edustajia. ”Uudet jäsenvaltioton huomioitava aivan erityisesti.
‘It will be important to give special attention to thesenew members, to respect their expectations and listen to them, because we too have a lot to learn from them,’explains Reine Johansson.
Niiden toiveita on kunnioitettavaja niitä on kuunneltava, sillä meillä on niiltä paljon opittavaa,”Johansson korostaa. ”Enää emme ole yksin.
‘We are not alone. The Balticstates and Poland are going to bring added value to this RAC and will contribute to our success.’
Baltian maat ja Puola tuovat toimikuntaan uutta lisäarvoa ja vaikuttavatpanoksellaan työmme onnistumiseen.”
The aim of the RACs is, on the one hand, to give rise to dialogue between the different players and, on the other,to enable all stakeholders to contribute to the developmentof the Common Fisheries Policy by giving their opinions on the management issues that affect their area of activity or fisheries.
Toimikuntien tavoitteena on virittää keskustelua toimijoidenvälillä ja mahdollistaa niiden osallistuminen YKP:n suunnitteluun.Toimikunnat voivat lähettää komissiolle suosituksia ja ehdotuksiakaikenlaisista kalastuksenhoitoon liittyvistä kysymyksistäomalla vastuualueillaan.
In this context, Reine Johansson intends to attach priority to establishing real dialogue between different members ofthe RAC, ‘in particular between professionals and NGOs,’he notes.‘That is the first thing we have to do, even beforewe start to organise our work.’
Reine Johansson painottaa aidon vuoropuhelun syntymistätoimikunnan jäsenten keskuudessa, ”varsinkin alan ammattilaistenja kansalaisjärjestöjen edustajien välillä,”hän täsmentää. ”Se on ensimmäinen askel, joka on otettava jo ennen kuintyötä aletaan organisoida.”
The European Union has provided for the creation of seven RACs.
Euroopan unioniin perustetaan kaikkiaan seitsemän alueellistaneuvoa-antavaa toimikuntaa.
The Baltic Sea RAC is the fourth to be created,following in the footsteps of the North Sea, North-western Waters and Pelagic Stocks RACs.
Itämeren toimikunta perustettiinneljäntenä Pohjanmeren, luoteisten vesialueiden ja pelagistenkantojen toimikuntien jälkeen.
The Baltic Fishermen’s Association carried out the many formalities required forcreation of the RAC.
Aloitteen teki Itämeren kalastajienyhdistys, joka hoiti toimikunnan perustamiseen liittyvätmuodollisuudet.
The Council’s secretariat is based in Copenhagen.
Toimikunnan sihteeristö sijaitsee Kööpenhaminassa.
Management and environment
Kalastuksenhoito ja ympäristö
Practical information
Kalastus ja vesiviljely
Fisheries and a q ua cu lt ur
Käytännön lisätiedot
Reine Johansson emphasizes straight away the singularitiesof the activity zone of this RAC: the Baltic Sea is special for a number of reasons.
Heti alkuun Reine Johansson tuo esille toimikunnanvastuualueen erityispiirteet: Itämeri on erityistapaus, jamonestakin syystä.
First, fishing concentrates on threespecies – cod, herring and sprat. This is very limitedcompared to the 20 or 30 commercial species found in the North Sea or Atlantic Ocean.
Ensinnäkin kalastus keskittyy siellä vain kolmeen kohdelajiin – turskaan, silakkaan ja kilohailiin.Se on vähän verrattuna niihin 20–30 lajiin, joita pyydetäänesimerkiksi Pohjanmerellä tai Atlantin valtamerellä.
Second, the Baltic is an‘enclosed’ sea; its waters take six years to be completelyrenewed so it is extremely sensitive to all forms of marinepollution.
Toiseksi Itämeri on ”suljettu” sisämeri; sen veden täydelliseenvaihtumiseen kuluu kuusi vuotta, joten se on äärimmäisenherkkä kaikenlaisille saasteille.
Three leading species d ic P hot os
Kolmen kohdelajin varassa d ic P ho t os
The two Baltic Sea cod stocks are overexploited today. The Commission is launching a longterm plan to protect this important resource.
Itämeren turskakantoja hyödynnetään nykyisin liikaa.Komissio aikoo käynnistää pitkän aikavälin suunnitelman kalavarojen suojelemiseksi.
Fisheries in the Baltic Sea focus on three saltwater species: sprat, herring and cod.
Kalastus keskittyy Itämerellä kolmeen lajiin: kilohailiin, silakkaan ja turskaan.
Cod now outside safe limits
Turska alittanut turvalliset rajat
After enlargement in 2004, the European Union, which nowrepresented all the coastal States except for Russia, tookcharge of the management strategy and reinforced certainmeasures.
Vuonna 2004 tapahtuneen laajentumisen jälkeen EU, johonkaikki Itämeren rannikkovaltiot (Venäjää lukuun ottamatta) nytkuuluvat, päätti jatkaa stragegiaa mukautettuaan joitakin siihensisältyviä toimenpiteitä.
The cod population is now divided into two stocks,one to the west and the other to the east of Bornholm Island.(Stocks to the east of Bornholm are in worse condition thantheir neighbours to the west).
Itämeren turskapopulaatio jaetaannykyisin kahteen osaan: Bornholmin saaren länsi- ja itäpuoliseenkantaan.
The summer closure of fishingactivity is now a general rule.
Näistä jälkimmäisen tila on huolestuttavampi.
The Commission has announcedthat a multi-annual plan will be implemented to rebuild bothstocks and bring them back up to a sustainable level duringthe course of this year (see box).
Turskaasetettiin kesäajaksi yleiseen pyyntikieltoon, ja komissio ilmoittilaativansa tämän vuoden kuluessa monivuotisen suunnitelmankantojen elvyttämiseksi ja palauttamiseksi kalavarojen kestävänkäytön takaavalle tasolle (ks. laatikko).
Cod stocks have suffered, mainly due to overfishing.
Turskakannan vitsauksena on liikakalastus.
The problemfirst emerged in the late 80s, when catches collapsed from440 000 tonnes in 1984 to 70 000 tonnes in 1994.
Ongelma ilmeni1980-luvun lopussa, kun saaliiden määrät romahtivat äkillisesti 440 000 tonnista vuonna 1984 aina 70 000 tonniin vuonna1994.
Industrial fishing is undoubtedly the most important fishery in the Baltic Sea in terms of tonnage caught.
Saalismäärän perusteella arvioituna rehukalastus on kiistatta Itämeren tärkein kalastusmuoto.
Pelagic trawlerscatch large quantities of sprat, used mainly to produce fishmeal and fish oil. Sprat stocks in the Baltic Sea are thriving,especially because of the declining population of cod, theirmain natural predator.
Pelagisilla troolareilla pyydetäänsuuria määriä kilohailia pääasiassa kalajauhon ja -öljyn tuotantoon.Itämeren kilohailikanta kukoistaa – etenkin, kun sen tärkeimmänluontaisen saalistajan, turskan, populaatio on pienentynyt.
In 1999, under the impetus of the European Union, the IBSFC(the regional fisheries organisation for the Baltic) launched along-term management strategy for Baltic cod to try and halttheir decline.
Euroopan unionin aloitteesta alueellinen kalastusjärjestö IBSFCkäynnisti vuonna 1999 pitkän aikavälin hoitostrategian Itämerenturskakannan elvyttämiseksi.
A number of measures were introduced, including:total allowable catches (TACs) were reduced, minimum landingsizes were raised, access to breeding areas was limited,mesh size was increased for certain gears, a limit was set onby-catches of cod in pelagic fishing, and trawls were obligedto incorporate an exit window, etc.
Siihen kuului useita toimenpiteitä:TACien (suurimmat sallitut saaliit) vähentäminen, alimpien mittojen korottaminen, kalastuksen rajoittaminen turskanlisääntymisalueilla, pyydysten silmäkoon suurentaminen, turskan sivusaaliiden rajoittaminen pelagisessa kalastuksessa,troolialusten velvoittaminen valikointiristikon käyttöön jne.
No 29
Koskarehukalastuksessa saaliita ei lajitella, EU käynnisti vuonna2005 tilastollisia otantaohjelmia rehukalastuksen saaliiden o 29 N r
EN605629 30/05/06 16:33 Page 7 catches in industrial fisheries are not sorted, the European Union introduced statistical sampling programmes in 2005 to assess the composition of catches and assess the realimpact of industrial fishing on herring stocks.
FI605629 30/05/06 16:33 Page 7 koostumuksen määrittelemiseksi ja sen todellisen vaikutuksenarvioimiseksi silakkakantoihin.
number of hydroelectric dams that prevent it from swimmingback upstream to its spawning grounds.
estivät sitä siirtymästä kutualueilleen.
The managementmeasures introduced by the IBSFC, and the overall improvementin the quality of inland waters, offer hope for recovery.
IBSFC:n aloitteesta käynnistetyt hoitotoimet ja sisävesien laadun yleinen paraneminenantavat uutta toivoa kantojen tervehtymisestä.
According to ICES, half of the catches of salmon in coastalfisheries are now individuals that have been hatched naturallyrather than being brought in from restocking farms.
ICES:in mukaanjo puolet rannikkokalastajien saaliista koostuu nykyisin luonnossasyntyneistä ja puolet istutetuista yksilöistä.
Current concerns are focused on one of the five stocks identified in the Baltic Sea: the central zone stock, which isthe largest of the five, and whose biomass level is now quitelow.
Erityistä huolta on aiheuttanut tärkein Itämeren viidestä silakkakannasta: Keski-Itämeren kanta, jonka biomassanmäärä on laskenut melko alhaiselle tasolle.
In its report of October 2005, the International Council for Exploration of the Sea (ICES) stated that this stock was ‘at risk’ due to the large by-catches by industrial vessels.
Lokakuussa 2005julkaisemassaan raportissa Kansainvälinen merentutkimusneuvosto(ICES) totesi kannan olevan ”riskirajoilla”rehukalastuksen sivusaaliiden takia.
For a number of years, the pre-enlargement EU and the IBFSC coastal states had been carrying out actions to protectresources. With the exception of the alarming state of cod,Baltic Sea fish stocks do not show signs of overfishing.
EU ja Itämeren rannikkovaltiot ovat jo vuosia toteuttaneet IBFSC:nkautta erilaisia kalavarojen suojeluhankkeita, ja turskaa lukuunottamatta Itämeren kannoissa ei näy merkkejä liiallisesta hyödyntämisestä.
These actions will now be extended and improved throughmeasures which will henceforth be taken within the enlarged Union. In a sea with a fragile environment, vigilance is the ruleif we hope to maintain the ecological balance that is vital for a thriving fishing industry.
Suojelutoimia on tarkoitus vielä jatkaa, ja tästä lähin niitä tehostetaan EU:n toimenpiteillä, sillä tiukka valvonta on paikallaan näin hauraassa meriympäristössä, jotta säilytetään kalastustoiminnan jatkumiselle välttämätönekologinen tasapaino.
That is why the European Union has decided to reduce thefishing possibilities for this stock a little, and at the same timehas reduced TACs for Baltic sprat by 15 %.
Tästä syystä EU päätti hieman supistaa Itämeren kilohailinkalastusmahdollisuuksia alentamalla sen TACia 15 prosenttia.Toimenpiteen vaikutuksia tasoitettiin nostamalla Itämeren muidensilakkakantojen TACeja. Ne ovat riittävän hyvinvoivia, jotta niitä voidaan huoletta kalastaa.
This measure isoffset by higher TACs for other herring stocks, which are ingood condition and for which fishing activities are fully justified.The overall result is that Baltic Sea fishermen will be able tocatch 12 % more herring (31 000 tonnes) in 2006 than theydid in 2005.
Tämä selittää, miksi Itämerenkalastajatvoivat vuonna 2006 pyytää yhteensä 12 prosenttia (31 000 tonnia) enemmän silakkaa vuoteen 2005 verrattuna.
Flounder, turbot and salmon d ic P hot os
Kampela, piikkikampela ja lohi d ic P ho t os
We have relatively little information about the state of flatfishstocks and further scientific research is needed.
Kampelakalojen tilasta ei juuri ole tietoa, ja se vaatisikin tieteellistätutkimusta.
The Commission has agreed to prepare TAC proposalsfor 2007 for flounder and turbot.
Komissio aikoo ehdottaa täksi vuodeksi TACejaniin kampelalle kuin piikkikampelallekin.
In the meantime, in 2006 aclosed period has been decided for both these species in the eastern part of the Baltic: from 15 February to 15 May for flounder (30 May in the Gulf of Finland), and in June and July for turbot.
Nämä kaksi lajia päätettiinrauhoittaa Itämeren itäpuolella vuonna 2006 siihen asti, kunnesniiden TACit tulevat voimaan: kampelan rauhoitusaika alkoi 15. helmikuuta ja jatkuu 15. toukokuuta (Suomenlahdella 30. toukokuuta) asti, ja piikkikampela on rauhoitettu kesä- ja heinäkuun ajan.
Herring is one of the main species caught in the Baltic, along with cod and sprat.
ICES:in tiedot ovat rohkaisevia: Itämeren lohikanta osoittaaelpymisen merkkejä.
Baltic salmon is showing encouraging signs of recovery,according to ICES.
Itämeren merkittävimmät pyyntilajit ovat silakka, turska ja kilohaili.
Managing cod in the Baltic
Itämeren turskakannan hoito
Both the eastern and western cod stocks in the Baltic Sea are suffering from overexploitation with the eastern stock being already outside safe biological limits.
Itämeren itäinen ja läntinen turskakanta kärsivät kumpikin liikakalastuksesta: itäisen kannan hyödyntäminen on jo ylittänyt biologisestiturvalliset rajat.
During the course of 2006 the European Commission will table a proposal for a multi-annual plan for codstocks in the Baltic Sea.
Euroopan komissio aikoo vuoden 2006 kuluessa esittää ehdotuksen Itämeren turskaa koskevaksi monivuotiseksisuunnitelmaksi.
The aim of the plan is to rebuild the stocks and lower fishing mortality gradually, which will ensure that thestocks can be exploited under sustainable economic, environmental and social conditions in the long term.
Suunnitelman tavoitteena on elvyttää populaatiot ja vähentää asteittain kalastuskuolevuutta niin, että kantoja voidaanpitkällä aikavälillä hyödyntää taloudellisesti, ympäristöllisesti ja sosiaalisesti kestävissä olosuhteissa.
The plan will come into force in 2007.
Suunnitelma tulee voimaan vuonna 2007.