natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The rise occurred in all Member States except in Hungary, Finland and Sweden, where it remained unchanged, and in Greece, Italy, Cyprus, the three Baltic States, the Czech Republic and the Slovak Republic where it continued to decrease.
Nousua tapahtui kaikissa jäsenvaltioissa paitsi Unkarissa, Suomessa ja Ruotsissa, joissa aste pysyi ennallaan, sekä Kreikassa, Italiassa, Kyproksella, Baltian maissa, Tšekissä ja Slovakiassa, joissa se laski edelleen.
Unemployment rate, 2002 (Unemployed persons as a percentage of the active population)
Työttömyysaste 2002 (työttömien prosenttiosuus aktiiviväestöstä)
Source: Eurostat - Unemployment rates (ILO definition)
Lähde: Eurostat – Työttömyysasteet (ILO:n määritelmä)
Long-term unemployment rate, 2002 (Long-term unemployed persons (12 months and more) as a percentage of the active population)
Pitkäaikaistyöttömyysaste 2002 (pitkäaikaistyöttömien – vähintään 12 kk – prosenttiosuus aktiiviväestöstä)
(in ascending order by total unemployment rate; Left bar: Females, Right bar: Males)
(nousevassa järjestyksessä kokonaistyöttömyysasteen mukaan; vasen pylväs: naiset, oikea pylväs: miehet)
Unemployment rate (UER) 1992-2002 and long-term unemployment rate (LT UER) 1992-2002 by sex, EU-15 and EU-25
Työttömyysaste (TA) 1992–2002 ja pitkäaikaistyöttömyysaste (PTA) 1992–2002 sukupuolen mukaan, EU-15 ja EU-25
Unemployed and long-term unemployed persons (12 months and more) as a percentage of the active population
Työttömien ja pitkäaikaistyöttömien (vähintään 12 kk) prosenttiosuus aktiiviväestöstä
Unemployed less than 12 months Unemployed at least 12 months
Työttömänä alle 12 kk Työttömänä vähintään 12 kk
Source: Eurostat - Quarterly Labour Force Data (QLFD)
Lähde: Eurostat – Työttömyysasteet (ILO:n määritelmä) ja neljännesvuosittaiset työvoimatiedot
Source: Eurostat - Unemployment rates (ILO definition) and Quarterly Labour Force Data (QLFD)
Lähde: Eurostat – Neljännesvuosittaiset työvoimatiedot
Social protection expenditure and receipts
Sosiaalisen suojelun menot ja tulot
In 2001, social protection expenditure as a percentage of GDP increased in most of the countries in the European Union.
Sosiaalisen suojelun menot (prosentteina BKT:stä) kasvoivat vuonna 2001 useimmissa Euroopan unionin maissa.
There are considerable differences between Member States for the expenditure as a percentage of GDP and even more in terms of per-capita PPSs.
Jäsenvaltioiden välillä on huomattavia eroja, kun tarkastellaan menoja prosentteina BKT:stä ja etenkin ostovoimayksikköinä henkeä kohti.
Different countries have markedly different systems for financing social protection, depending on whether they favour social security contributions or general government contributions.
Sosiaalisen suojelun rahoitus on järjestetty selvästi eri tavoin eri maissa sen mukaan, tuleeko pääasiallinen rahoitus sosiaaliturvamaksuina vai valtion varoista.
Expenditure on social protection as a percentage of GDP, 2001
Sosiaalisen suojelun menot prosenttiosuutena BKT:stä, 2001
Source: Eurostat - European System of integrated Social Protection Statistics (ESSPROS)
Lähde: Eurostat – Eurooppalainen sosiaaliturvan tilastointijärjestelmä (ESSPROS).
Expenditure on social protection per head of population, 2001
Sosiaalisen suojelun menot henkeä kohti, 2001
Social protection receipts as a percentage of total receipts, 2001
Sosiaalisen suojelun tulot prosentteina kaikista tuloista, 2001
Social contributions of protected persons
Työnantajien sosiaaliturvamaksut Valtion varoista
General government contributions
Vakuutettujen sosiaaliturvamaksut
In most Member States in 2001, the largest share of social protection expenditure was assigned to the old age and survivors functions, followed by the sickness function.
Suurin osa sosiaalisen suojelun menoista käytettiin vuonna 2001 useimmissa jäsenvaltioissa vanhuus- ja perhe-eläkkeisiin, ja seuraavaksi tärkeimpänä kohteena olivat sairausetuudet.
The other functions accounted for less than 30 % of the total.
Muiden etuuksien osuus oli alle 30 prosenttia kokonaismenoista.
The structure of benefits is relatively stable over time.
Etuuksien rakenne on pysynyt varsin vakaana vuosien mittaan.
Old age and survivors benefits as a percentage of total social benefits, 2001
Vanhuus- ja perhe-eläke-etuuksien prosenttiosuus kaikista sosiaalietuuksista, 2001
Old age and survivor benefits as a percentage of total social benefits in 1993 and 2001
Vanhuus- ja perhe-eläke-etuuksien prosenttiosuus kaikista sosiaalietuuksista, 1993 ja 2001
Social benefits by groups of functions as a percentage of total benefits, 2001
Sosiaalietuudet toiminta-aloittain ja etuuksien osuus kaikista etuuksista, 2001
1993 2001 housing / social exclusion disability unemployment sickness / health care family / children old age / survivors
1993 2001 asuminen/sosiaalinen syrjäytyminen invaliditeetti työttömyys sairaus/terveydenhuolto perhe/lapset vanhuus- ja perhe-eläke
Labour Market Policy expenditure
Työvoimapolitiikan menot
In 2001, Labour Market Policy expenditure represented an average of 2% of GDP among the fourteen countries that provided data.
Vuonna 2001 työvoimapolitiikan menot olivat keskimäärin 2 prosenttia BKT:stä neljässätoista tietoja toimittaneessa maassa.
Expenditure on active labour market measures amounts to 0.66% and expenditure on passive policies to 1.27%.
Aktiivisen työvoimapolitiikan menojen osuus oli 0,66 prosenttia ja passiivisen 1,27 prosenttia.
In all cases data show a slight decrease for a third consecutive year.
Kaikissa tapauksissa tiedot osoittavat pientä vähentymistä jo kolmantena vuotena peräkkäin.
The same considerable differences that could be observed for 2000, appear in 2001: Two countries spent more than 3% of GDP (Belgium and Denmark), six countries spent between 2% and 3% (Germany, Spain, France, the Netherlands, Finland and Sweden), and six countries spent less than 2% (Greece, Ireland, Italy, Austria, Portugal and the United Kingdom).
Vuonna 2001 voitiin havaita samat huomattavat erot kuin edellisvuonnakin: kaksi maata käytti työvoimapolitiikkaan yli 3 prosenttia BKT:stä (Belgia ja Tanska), kuusi 2–3 prosenttia (Saksa, Espanja, Ranska, Alankomaat, Suomi ja Ruotsi) ja kuusi alle 2 prosenttia (Kreikka, Irlanti, Italia, Itävalta, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta).
These important differences are due to the extent of non-targeted support in some countries, support that also benefits unemployed and target groups, but because it is not exclusively designed to help these groups, it is not included in the coverage of the LMP data collection.
Näiden merkittävien erojen taustalla on kohdentamattoman tuen laajuus eräissä maissa. Tätä tukea saavat myös työttömät ja muut kohderyhmät, mutta koska sitä ei ole suunniteltu yksinomaan näiden ryhmien avuksi, sitä ei oteta mukaan työvoimapoliittisiin tietoihin.
Public expenditure on active LMP measures as a percentage of GDP, 2001 (Categories 27 excl. 2.4)
Aktiiviseen työvoimapolitiikkaan käytetyt julkiset varat prosentteina BKT:stä, 2001 (Luokat 2–7 paitsi 2.4)
Sub-category 2.4: Special support for apprenticeship.
Alaluokka 2.4: Oppisopimustuki.
Categories 8-9: Out of work income maintenance and support - Early retirement.Source: Eurostat - Labour Market Policy Database (LMP)
Luokat 8–9: työttömien tulotason ylläpito ja toimeentulotuki – varhaiseläkkeet.Lähde: Eurostat – Työvoimapoliittinen tietokanta (LMP).
Labour Market Policy expenditure by type of action (categories 2-7), EU-15, 2001
Työvoimapolitiikan menot toimintaluokittain (luokat 2–7), EU-15, 2001
Public expenditure on LMP measures as a percentage of GDP, 2001
Työvoimapoliittisiin toimenpiteisiin käytetyt julkiset varat prosentteina BKT:stä, 2001
Start-up incentives 3.8%
Yrityksen perustamisen kannustimet3,8%
Training (excl. sub-category 2.4) 32.5%
Koulutus (paitsi alaluokka 2.4)32,5%
Direct job creation25.0%
Suora työpaikkojen luonti25,0%
Job rotation and job sharing 0.9%
Työvuorottelu ja työn jakamineni0,9%
Integration of the disabled16.5%
Vajaakuntoisten ja vammaisten työllistäminen16,5%
Employment incentives 21.3%
Työllistämiskannustimet 21,3%
Source: Eurostat - Labour Market Policy Database (LMP)
Lähde: Eurostat – Työvoimapoliittinen tietokanta (LMP).
As a population-weighted average in EU-25 Member States in 2001 the top (highest income) 20% of a Member State’s population received 4.4 times as much of the Member State’s total income as the bottom (poorest) 20% of the Member State’s population.
Väestön suurituloisimman viidenneksen osuus jäsenvaltion kokonaistulosta oli EU:n (EU-25) jäsenvaltioissa vuonna 2001 väestöpainotettuna keskiarvona 4,4 kertaa niin suuri kuin pienituloisimman viidenneksen osuus.
This gap between the most and least well-off people is smallest in Denmark (3.2), followed by Sweden, Finland, Austria, Germany.
Tämä parhaiten ja heikoiten toimeentulevien ero oli pienin Tanskassa (3,2) ja sitten Ruotsissa, Suomessa, Itävallassa ja Saksassa.
It is widest in the southern Member States, Ireland and the United Kingdom.
Suurin se on eteläisissä jäsenvaltioissa, Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
With the exception of the Baltic States, the range in the new Member States is generally close to or smaller than the EU average.
Baltian maita lukuun ottamatta ero on uusissa jäsenvaltioissa yleensä EU:n keskiarvon luokkaa tai sitä pienempi.
Inequality of income distribution (income quintile share ratio), 2001 (The ratio of total income received by the 20% of the population with the highest income (top quintile) to that received by the 20% of the population with the lowest income (lowest quintile).
Tulonjaon epätasaisuus (tuloviidenneksien osuuksien suhde), 2001 (Väestön suurituloisimman viidenneksen ja pienituloisimman viidenneksen saamien tulojen suhde.
Income must be understood as equivalised disposable income.)
Käytettävissä olevat tulot kulutusyksikköä kohti.)
Gini coefficient, 2001
Tulotaso ja tulonjaon epätasaisuus, 2001
Level of income and inequality of income distribution, 2001
Gini-kerroin, 2001
Median annual disposable equivalised household income (in PPS)
Kulutusyksikköä kohti laskettu mediaanitulo (OVS)
When looking at the total population, around 15% of citizens in EU-25 had an equivalised income that was less than 60% of their respective national median in 2001.
Kun tarkastellaan koko väestöä, noin 15 prosentilla EU-25:n kansalaisista kulutusyksikköä kohti laskettu tulo oli alle 60 prosenttia kansallisesta mediaanitulosta vuonna 2001.
This figure represents around 68 million people.
Tämä luku vastaa noin 68:aa miljoonaa ihmistä.
Using 60% of the national median as a cut-off threshold, the proportion of people at risk of poverty was relatively higher in Ireland (21%), Mediterranean countries, Baltic States and the United Kingdom - and was relatively lower in Benelux countries, Germany and Austria, the Nordic Member States and Central and Eastern European countries.
Kun raja-arvoksi asetetaan 60 prosenttia kansallisesta mediaanitulosta, köyhyysriskin uhkaamien osuus väestöstä oli suhteellisesti suurempi Irlannissa (21 %), Välimeren maissa, Baltian maissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Suhteellisesti pienempi se oli Benelux-maissa, Saksassa, Itävallassa, Pohjoismaissa sekä Keski- ja Itä-Euroopan maissa.
Amongst old Member States it was lowest in Sweden (10%) and was even lower in certain new countries such as Slovakia (5%) and Czech Republic (8%).
Vanhoista jäsenvaltioista osuus oli pienin Ruotsissa (10 %), ja vielä pienempi se oli eräissä uusissa jäsenvaltioissa, kuten Slovakiassa (5 %) ja Tšekissä (8 %).
In this context it should be remembered that we are analysing relative poverty within each country, and not absolute poverty by reference to an independent cut-off threshold.
Tässä yhteydessä on muistettava, että analysoitavana on suhteellinen köyhyys kussakin maassa eikä absoluuttinen köyhyys, joka määriteltäisiin riippumattoman raja-arvon mukaan.
Social benefits (pensions and other transfers) reduce the proportion of people at risk of poverty in all countries but to very differing degrees: the reduction ranging from 50% or less in Greece, Spain, Ireland, Portugal, Cyprus and Malta to more than 75% in Sweden, Czech Republic, Hungary and Slovakia.
Sosiaalietuudet (eläkkeet ja muut tulonsiirrot) pienentävät köyhyysrajan uhkaamien osuutta kaikissa maissa mutta hyvin eritasoisesti: niiden aikaansaama vähennys vaihtelee siten, että se on 50 prosenttia tai alle Kreikassa, Espanjassa, Irlannissa, Portugalissa, Kyproksella ja Maltalla ja suurimmillaan jopa yli 75 prosenttia Ruotsissa, Tšekissä, Unkarissa ja Slovakiassa.
At-risk-of-poverty rate before social transfers, 2001 (The percentage of persons with an equivalised disposable income, before social transfers, below the risk-of-poverty threshold, which is set at 60% of the national median equivalised disposable income (after social transfers).
Köyhyysriski ennen sosiaalisia tulonsiirtoja, 2001 (Köyhyysrajan alapuolella elävän väestön prosenttiosuus ennen sosiaalisia tulonsiirtoja. Köyhyysraja on 60 prosenttia kansallisesta kulutusyksikköä kohti lasketusta mediaanitulosta sosiaalisten tulonsiirtojen jälkeen.
Retirement and survivor’s pensions are counted as income before transfers and not as social transfers.)
Eläke- ja perhe-eläke-etuudet lasketaan tuloksi ennen tulonsiirtoja eikä sosiaalisiksi tulonsiirroiksi.)
At-risk-of-poverty rate after social transfers, 2001 (The percentage of persons with an equivalised disposable income below the risk-of-poverty threshold, which is set at 60% of the national median equivalised disposable income.)
Köyhyysriski sosiaalisten tulonsiirtojen jälkeen, 2001 (Köyhyysrajan alapuolella elävän väestön prosenttiosuus. Köyhyysraja on 60 prosenttia kansallisesta kulutusyksikköä kohti lasketusta mediaanitulosta.)
At-risk-of-poverty rate after social transfers and At-persistent-risk-of-poverty rate, 2001
Köyhyysriski sosiaalisten tulonsiirtojen jälkeen ja pysyvässä köyhyysriskissä elävät, 2001
Low income in 2001Low income in 2001 and in at least two of the three years 1998, 1999 and 2000 an s fe rs
Köyhyysriski ennen sosiaalisia tulonsiirtoja ja niiden jälkeen, 2001
An important cause of poverty and social exclusion is the lack of a job or low wages from employment.
Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen suurimpiin syihin kuuluvat työttömyys tai pienet tulot.
In 2003 10.1% of people aged 18-59 were living in jobless households in EU-25 (9.6% in EU-15).
25 valtion EU:ssa 10,1 prosenttia 18–59-vuotiaista eli vuonna 2003 työttömässä kotitaloudessa (EU-15: 9,6 %).
For children aged 0-17 these figures were 9.6% in EU-25 and 9.8% in EU-15.
Kun tarkastellaan 0–17-vuotiaita lapsia, luvut olivat 9,7 % (EU-25) ja 9,8 % (EU-15).
People aged 18-59 living in jobless households, 2003 (Percentage of persons/women/men aged 18 - 59 who are living in households where no-one works.
Työttömissä kotitalouksissa elävät 18–59-vuotiaat, 2003 (Niiden 18–59-vuotiaiden henkilöiden/naisten/miesten prosenttiosuus, jotka elävät kotitaloudessa, jossa kukaan ei käy työssä.
Students aged 18-24 who live in households composed solely of students of the same age class are not counted in either numerator or denominator)
18–24-vuotiaita opiskelijoita, jotka elävät pelkästään samaan ikäryhmään kuuluvista opiskelijoista koostuvissa talouksissa, ei lueta mukaan kaavan osoittajaan eikä nimittäjään.)
Children aged 0-17 living in jobless households, 2003 (Percentage of persons aged 0-17 who are living in households where no-one works)
Työttömissä kotitalouksissa elävät 0–17-vuotiaat lapset, 2003 (Niiden 0–17-vuotiaiden prosenttiosuus, jotka elävät kotitaloudessa, jossa kukaan ei käy työssä)
Population in jobless households, 2003
Työttömissä kotitalouksissa elävät, 2003
At-risk-of-poverty rates among the persons living in working-age households ... dependent children where none of the working-age persons are in employment, 2001 without with
Niiden henkilöiden köyhyysriski, jotka elävät kotitaloudessa, jossa on työikäisiä, joista kukaan ei ole töissä ja joissa … huollettavia lapsia, 2001 ei ole on
Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB version December 2003
Lähde: Eurostat – Euroopan yhteisöjen kotitaloustiedustelu – ECHP-UDB-versio joulukuulta 2003.
Women and men in decision-making
Naisten ja miesten osallistuminen päätöksentekoon
At the EU level, women’s representation in the European Parliament has increased steadily with each election since 1984 and was 31% in January 2004 (latest election in June 1999).
Naiset ovat vuodesta 1984 lähtien vahvistaneet jokaisissa vaaleissa edustustaan Euroopan parlamentissa, ja tammikuussa 2004 heidän osuutensa oli 31 prosenttia (viimeisimmät vaalit kesäkuussa 1999).
In the lower or single houses of national parliaments women continue to be under-represented in all Member States as the percentages of seats occupied by women in these bodies ranged in 2003 from 8% in Malta to 45% in Sweden.
Kansallisissa parlamenteissa tai niiden alahuoneissa naisten aliedustus jatkuu edelleen kaikissa jäsenvaltioissa: vuonna 2003 naisten osuus näissä elimissä vaihteli Maltan 8 prosentista Ruotsin 45 prosenttiin.
The percentage of women in the single/lower houses of the national/federal Parliaments and in the European Parliament, November 2003 (nP/fP) and January 2004 (EP)
Naisten prosenttiosuus kansallisen tai liittoparlamentin ainoassa kamarissa tai alahuoneessa sekä Euroopan parlamentissa, marraskuu 2003 (kp/lp) ja tammikuu 2004 (EP)
Notes: 1) nP/fP = national Parliament / federal Parliament; EP = European Parliament.
Huom.: 1) kp/lp = kansallinen tai liittoparlamentti; EP = Euroopan parlamentti.
2) The data are provided by National Parliaments by 30 November 2003 and by the European Parliament in January 2004. 3) For nP/fP the EU-25, EU-15 and Eurozone figures are averages of the percentages of the corresponding member states, whereas for EP the EU-15 and Eurozone figures are percentages of women among all members of EP from the corresponding member states.
2) Kansalliset parlamentit toimittivat tiedot 30. marraskuuta 2003 mennessä ja Euroopan parlamentti tammikuussa 2004.3) kp/lp:lle EU-25:n, EU-15:n ja euroalueen luvut ovat vastaavien jäsenvaltioiden prosenttilukujen keskiarvoja, kun taas EP:lle EU-15:n ja euroalueen luvut ovat naisten prosenttiosuuksia kaikista kyseisten maitten europarlamentaarikoista.
For EP the average of the percentages of the 15 member states is 32.6% and the average of the percentages of Eurozone member states is 32.2%.
EP:n 15 jäsenvaltion prosenttiosuuksien keskiarvo on 32,6 % ja euroalueen jäsenvaltioiden prosenttiosuuksien keskiarvo on 32,2 %.
Sources: The Inter-Parliamentary Union (http://www.ipu.org/wmn-e/classif.htm) and the European Parliament (http://www.europarl.eu.int/whoswho/default.htm).
Lähteet: The Inter-Parliamentary Union (http://www.ipu.org/wmn-e/classif.htm) ja Euroopan parlamentti (http://www.europarl.eu.int/whoswho/default.htm).
The percentage of women and men in the single/lower houses of the national/federal Parliaments and in the European Parliament, November 2003 (nP/fP) and January 2004 (EP)
Naisten ja miesten prosenttiosuus kansallisen tai liittoparlamentin ainoassa kamarissa tai alahuoneessa sekä Euroopan parlamentissa, marraskuu 2003 (kp/lp) ja tammikuu 2004 (EP)
The percentage of women and men of the senior ministers (sr min) of the national governments and of the commissioners of the European Commission (EC), 2003 nP/fP men
Naisten ja miesten prosenttiosuus kansallisten hallitusten varsinaisista ministereistä ja Euroopan komission (EC) komissaareista, 2003 kp/lp miehet
EP men sr min mensr min women nP/fP women
EP miehet varsin. ministeri miesvarsin. ministeri nainen kp/lp naiset
EP women
EP naiset
Sources: National sources and the European Commission (http://europa.eu.int/comm/commissioners/index_en.htm).
Lähteet: Kansalliset lähteet ja Euroopan komissio (http://europa.eu.int/comm/commissioners/index_fi.htm).
In the EU-15, the old Member States, the average gross hourly earnings of women in 2001 were estimated at 16% less than the gross hourly earnings of men.
Vanhojen jäsenvaltioiden muodostamassa 15 maan EU:ssa naisten keskimääräiset bruttotuntiansiot olivat vuonna 2001 arviolta 16 prosenttia pienemmät kuin miesten.
Statistics for the new Member States are not completely comparable but will still be included in the descriptions.
Uusia jäsenvaltioita koskevat tilastot eivät ole täysin vertailukelpoisia, mutta ne on kuitenkin otettu mukaan tarkasteluun.
The smallest differences are found in Italy, Malta, Portugal and Slovenia, the biggest in the Czech Republic, Estonia, Germany and the United Kingdom.
Erot ovat pienimmät Italiassa, Maltalla, Portugalissa ja Sloveniassa, suurimmat taas Tšekissä, Virossa, Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
At EU level the difference remains the same since 1994, the first data for which data are available.
EU:n tasolla erot ovat pysyneet samantasoisina vuodesta 1994, jolta varhaisimmat käytettävissä olevat tiedot ovat.
To reduce gender pay differences both direct pay-related discrimination and indirect discrimination related to labour market participation, occupational choice and career progression have to be addressed.
Sukupuolten palkkaerojen kaventamiseksi on puututtava sekä suoraan palkanmaksuun kohdistuvaan syrjintään että työmarkkinaosuuteen, ammatinvalintaan ja uralla etenemiseen liittyvään epäsuoraan syrjintään.
Gender pay gap in unadjusted form, 2001 (Difference between men’s and women’s average gross hourly earnings as a percentage of men’s average gross hourly earnings.
Sukupuolten palkkaerot tasoittamattomina, 2001 (Naisten ja miesten keskibruttotuntiansioiden ero prosentteina miesten keskibruttotuntiansioista.
The population consists of all paid employees aged 16-64 that are ‘at work 15+ hours per week’.)
Perusjoukkona ovat kaikki 16–64-vuotiaat, jotka työskentelevät vähintään 15 tuntia viikossa.)
CZ: Only full-time employees in enterprises with more than 9 employees are included.CY, BG: Only full-time employees are included.LU: 1996 data.HU: Only full-time employees in enterprises with more than 5 employees are included.NL: Data are based on annual earnings including overtime pay and non-regular payments. PL: Only employees in enterprises with more than 9 employees are included.SI: Employees in public enterprises and employees in private enterprises with more than 2 employees are included.SE: Data are based on full-time equivalent monthly salaries, not hourly earnings.
EU-15: Vanhojen jäsenvaltioiden arvojen painotettu keskiarvo ilman puuttuvia maita.Tšekki: Mukana vain yli 9 työntekijän yrityksissä työskentelevät kokopäiväiset työntekijät.Kypros ja Bulgaria: Vain kokopäiväiset työntekijät.Luxemburg: Vuoden 1996 tiedot.Unkari: Mukana vain yli 5 työntekijän yrityksissä työskentelevät kokopäiväiset työntekijät.Alankomaat: Tiedot perustuvat vuosiansioihin ylityökorvaukset ja epäsäännölliset korvaukset mukaan luettuina.Puola: Mukana vain yli 9 työntekijän yrityksissä työskentelevät.Slovenia: Mukana julkisten yritysten työntekijät ja yli 2 työntekijän yksityisissä yrityksissä työskentelevät.Ruotsi: Tiedot perustuvat kokopäiväisiksi muunnettuihin kuukausiansioihin, eivät tuntiansioihin.
Source: Eurostat - European Community Household Panel UDB version December 2003 (except F, NL, S and the New Member States: National Surveys.)
Lähde: Eurostat – Euroopan yhteisöjen kotitaloustiedustelu – ECHP-UDB-versio joulukuulta 2003 (Ranska, Alankomaat, Ruotsi sekä uudet jäsenmaat: kansalliset selvitykset)
Gender pay gap in unadjusted form, 2000 and 2001
Sukupuolten palkkaerot tasoittamattomina, 2000 ja 2001
Difference between men’s and women’s annual average earnings as a percentage of men’s annual average earnings (full-time employees in sections C - F and G (NACE Rev. 1)), 2001.
Naisten ja miesten keskivuosiansioiden ero prosentteina miesten keskivuosiansioista (kokopäiväiset työntekijät, Nace Rev. 1 -pääluokat C–F ja G), 2001.
C - F Industry G Wholesale and retail trade
C–F: Teollisuus G: Tukku- ja vähittäiskauppa
Notes: Reference year ES (sections C-F): 2000 and FR, LU, PT, HU (section G): 2000.
Huom.: Espanja (pääluokat C–F): viitevuosi 2000; Ranska, Luxemburg, Portugali ja Unkari (pääluokka G): viitevuosi 2000.