natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Examined from the point of view of liability for costs, a distinction can be made between • self-motivated training, in which the liability for costs lies with the individual teacher but for which government subsidies are available; • inservice training for teaching staff, in which the liability for costs lies with the owner of the educational institution and in which government subsidies are paid on the basis of agreed norms; and • training dictated by education policy, in which the liability for supervision and financing lies with the state, primarily the National Board of Education.
5.4.5 Kustannusvastuun näkökulmasta voidaan puhua • opettajien omaehtoisesta koulutuksesta, jossa vastuu on yksilöllä, opettajalla, mutta johon hän voi saada yhteiskunnan tukea • oppilaitosten henkilöstökoulutuksesta, jossa vastuutahona on omistajayhteisö ja jossa valtion tukea sisältyy laskennallisiin normeihin • koulutuspoliittisesti merkittävästä koulutuksesta, jonka ohjaus- ja rahoitusvastuu on valtiolla, ensisijaisesti opetushallituksella.
5.4.6 During 1996 the government planned to invest a total of FIM 30.5 million (approx.
Vuoden 1996 aikana valtio rahoittaa kaikkiaan opettajien täydennyskoulutusta 30,5 miljoonalla markalla (n. 5 milj.ECUa).
• information technology • internationalization • science and mathematics • lifelong learning • integration of training and work • prevention of the exclusion of young people
• informaatioteknologia • kansainvälistyminen • matemaattis-luonnontieteellinen opetus • elinikäinen oppiminen • koulutuksen ja työelämän integraation edistäminen • nuorten syrjäytymisen ehkäiseminen
5.5 Evaluation and quality development
5.5 Koulutuksen arviointi ja laadullinen kehittäminen
5.5.1 The mechanisms described earlier in this chapter provide the formal framework for quality assurance in education.
5.5.1 Aiempana kuvatut toimenpiteet ovat luoneet muodolliset puitteet koulutuksen laadukkaalle toteuttamiselle.
A more dynamic and interactive approach that takes closer account of the needs and requirements of clients and interest groups is required to ensure that the work to maintain and raise the quality of education and its evaluation can continue.
Tavoitteena on aiempaa dynaamisempi, vuorovaikutteisempi, eri asiakas- ja sidosryhmät paremmin huomioonottava arviointi toiminnan ja koulutuksen laadullinen kehittäminen.
5.5.2 The evaluation of education outcomes and the quality of education have attracted considerable attention in recent years, and during the early 1990s there have been a number of development programmes and pilot projects in these areas.
5.5.2 Arvioinnin ja laadun kehittämistä koskeva keskustelu on konkretisoitunut 90-luvun alkuvuosina mm. erilaisina kehittämishankkeina ja pilottiprojekteina.
The main concern in the evaluation of outcomes in the education sector is with the attainment of the goals set for education and teaching as well as with the operation of the education system.
Opetustoimen tuloksellisuuden arvioinnilla tarkoitetaan kasvatuksen, opetuksen ja koulutuksen tavoitteiden saavuttamisen ja koulutusjärjestelmän toiminnan analyysia.
The evaluation of outcomes is based on follow-up data, research results, expert opinion and comparative international data.
Opetustoimen tuloksellisuuden arviointi perustuu seuranta-, tutkimus- ja asiantuntijatietoon sekä kansainväliseen vertailutietoon.
5.5.3 Responsibility for national and international evaluation projects lies with the National Board of Education.
5.5.3 Opetushallitus vastaa kansallisten ja kansainvälisten arviointihankkeiden toteuttamisesta toimialallaan.
At the national level, the monitoring and evaluation
Tämän tueksi on tuotettu koulutuksen tuloksellisuutta kuvaavia indikaattoreita, joilla arvioidaan koulutuksen tehokkuutta, taloudellisuutta ja vaikuttavuutta.
5.5.4 The umbrella concept of outcomes, as applied for evaluation purposes in the education sector, comprises three dimensions: effectiveness, efficiency and economy.
5.5.4 Tuloksellisuus on yläkäsite, jonka ulottuvuuksina (alakäsitteinä) opetustoimessa käy tetään vaikuttavuutta, tehokkuutta ja taloudellisuutta.
Outcomes of education
Opetustoimen tuloksellisuus
Effectiveness of education Individual growth, educational achievement, needs of labour market, cultural development
Koulutusjärjestelmän tehokkuus toimivuus, joustavuus, aika yksilön kasvu, oppisaavutukset, työelämän tarpeet, kulttuurin kehittyminen
Economy of operations Development of education resources, cost structure, alternative modes of production
Toiminnan taloudellisuus Koulutusresurssien kehitys, kustannusrakenne, vaihtoehtoiset tuotantotavat
5.5.5 The outcomes of the education system need to be evaluated for the whole country from these three angles.
5.5.5 Valtakunnallisesti on tarpeen arvioida koulutusjärjestelmän toiminnan tuloksellisuutta kaikista kolmesta tuloksellisuuden osa-alueen näkökulmasta.
Evaluations focusing on specific aspects in individual branches are carried out at regular intervals.
Eri aloja koskevia teema-arviointeja toteutetaan määräajoin.
The results of evaluation are used in decision-making concerning the network of educational institutions.
Arviointia käytetään myös oppilaitosverkostoa koskevassa päätöksenteossa.
The structure and density of that network are crucial factors as far as quality education is concerned.
Verkoston rakenteella, tiheydellä ja yksikköjen keskinäisellä verkottumisella on merkitystä laadukkaan koulutuksen toteuttamisessa.
Further aspects on which it is important to have information are the national core curricula and national qualifications guidelines as well as the outcomes of the proficiency test system.
Valtakunnallisesti on keskeistä saada myös tietoa opetussuunnitelmien ja tutkintojen uusien perusteiden toimivuudesta sekä näyttökoejärjestelmän tuloksellisuudesta.
Educational institutions also evaluate their own operation by using models specifically designed for this purpose.
Oppilaitokset tekevät itsearviointia, jota varten on kehitetty malleja.
New national end-of-programme examinations are being planned for certain branches of vocational training in order to assess learning results and to create uniform standards.
Ammatilliseen koulutukseen on kehitteillä valtakunnallisia päättökokeita muutamille koulutusaloille oppimistulosten arvioimiseksi ja standardien luomiseksi.
In educational institutions the targets are set independently within the framework of the national core curricula / national qualifications guidelines.
Oppilaitoksissa tulostavoitteet asetetaan itse opetussuunnitelman / tutkintojen perusteet huomioon ottaen.
Self-evaluation within educational institutions has started up quite successfully.
Oppilaitosten itsearviointi on lähtenyt hyvin käyntiin.
The focus in self-evaluation is always on aspects that are directly relevant to prevailing outcome targets.
Itsearvioinnin kohteet ovat sidoksissa kulloisiinkin tulostavoitteisiin.
Evaluation is carried out in close cooperation with research institutes and universities at home and abroad.
5.5.7 Yhteistyötä arvioinnin toteuttamiseksi tehdään sekä kotimaisten että ulkomaisten tutkimuslaitosten ja yliopistojen kanssa.
In order to keep track of developments in Finland in relation to trends elsewhere in the world, it is essential to carry out international comparisons and to develop new indicators.
Kansainväliset vertailut ja indikaattorien kehittämistyö ovat välttämättömiä suomalaisen koulutuksen suhteuttamiseksi muualla tapahtuvaan kehitykseen.
The themes and targets of evaluation vary from year to year.
Vuosittain arviointikohteet ja teemat vaihtelevat.
Recently the National Board of Education conducted an extensive evaluation of the new basic qualification in the social and health care sector, i.e. the assistant nurse.
Alakohtaisista teema-arvioinneista on opetushallituksen toimesta vastikään toteutettu sosiaali- ja terveysalan uutta perustutkintoa, lähihoitajaa, koskeva kattava arviointi sekä metsäalan koulutusta koskeva kokonaisarviointi.
In addition, evaluations have recently been conducted of the forestry sector; special education
Samoin kansalaisopistojen toiminnasta on suoritettu valtakunnallinen arviointi.
Qualitative aspects
Koulutuksen laadullisia näkökohtia
The models and approaches applied in evaluation programmes and in quality development projects have been very much influenced by various management ideologies and evaluation studies.
Arvioinnin ja laadukkaan toiminnan kehittämisessä on käytetty erilaisia malleja ja lähestymistapoja, joiden muotoutumiseen ovat vaikuttaneet mm. erilaiset johtamisideologiat ja evaluaatiotutkimukset.
In quality-oriented evaluation, attention is focused on the quality of the outcomes, processes and structures as well as on their continued development.
Laatuorientoituneessa arvioinnissa huomio kohdistuu tuloksen, prosessien ja rakenteiden laatuun ja niiden jatkuvaan kehittämiseen.
The role of the end-user, the client, the learner and various interest groups is also crucial.
Keskeiseksi muodostuu myös palvelujen käyttäjän, asiakkaan, oppijan sekä, erilaisten sidosryhmien rooli.
5.5.10 Many educational institutions have made use of quality systems for self-evaluation purposes.
Oppilaitokset ovat hyödyntäneet toimintansa laadun arvioinnissa erilaisten laatujärjestelmien ja tekniikoiden viitekehyksiä.
Several adult education centres and technical colleges have applied the ISO 9000 quality system; some institutions have based their evaluations on the premises of work research.
Useat aikuiskoulutuskeskukset ja tekniset oppilaitokset ovat soveltaneet ISO - 9000 järjestelmää, muutamat oppilaitokset ovat rakentaneet arviointiaan kehittävän työntutkimuksen lähtökohdista.
The outcomes-oriented approach has been widely adopted as well; health care institutions, on the other hand, have among others adopted a value-oriented approach.
Tulosperusteinen lähestymistapa on ollut monilla lähtökohtana ja esim. terveydenhuollon oppilaitoksissa arvo-orientoitunut lähestymistapa jne.
The principals of AMK institutions decided in spring 1994 that all AMK institutions should launch quality development projects.
Ammattikorkeakoulujen johtavien rehtoreiden neuvosto teki keväällä 1994 päätöksen siitä, että kaikissa ammattikorkeakouluissa aloitetaan laadunkehittämishankkeet.
5.5.11 As yet there exist no mechanisms for the allocation of state funding to educational institutions according to outcomes and effectiveness.
5.5.11 Järjestelmään ei toistaiseksi ole sisältynyt valtion rahoituksen kohdentamista eri oppilaitoksille sen mukaan, millaisia tuloksia ne ovat saaneet aikaan.
However, there are plans to introduce more systematic procedures for rewarding institutions that turn out good results and a quality performance.
Kehitteillä on suunnitelmallisempia toimenpiteitä rahoituksen ohjaamiseksi laadukkaan toiminnan palkitsemiseen.
Preliminary models have already been tested in technical colleges, and the purpose now is to put together a reward model for more widespread application in vocational training.
Tuloksellisuusrahoituksessa selvitetään mahdollisuuksia ottaa huomioon mm. koulutuksen laatu ja kehittämistoimet sekä koulutuksesta valmistuneiden työllistyminen.
5.6 Research in vocational education and training
5.6 Ammatillisen koulutuksen tutkimus
5.6.1 Public administration in Finland relies in its decision-making on a wide range of sources, one of which is research.
Suomessa hallinto käyttää päätöksenteon tukena myös tutkimustietoa.
Research in education and training is financed and organized by both education and science units in central government.
Koulutuksen tutkimuksen rahoittamiseen ja järjestämiseen osallistuvat koulutuksen ja tieteen keskushallinnon yksiköt.
Academic research is coordinated by the Ministry of Education, although some areas (such as research on the effectiveness of education) are the responsibility of the Academy of Finland.
Korkeakoululaitoksen sekä tieteen tutkimuksen osalta tehtävistä huolehtii opetusministeriössä korkeakoulu-ja tiedeosasto. Osittain tehtäviä on hoidettu myös Suomen Akatemiassa, jonka johdolla tutkitaan muun muassa koulutuksen vaikuttavuutta.
Other areas of research are divided between the Ministry of Education and the National Board of Education.
Muun koulutusta koskevan tutkimuksen osalta tehtävät ovat jakautuneet opetusministeriön ja opetushallituksen kesken.
The Ministry of Labour and labour districts have provided research funding for the evaluation and follow-up of employment training.
Työministeriö ja työvoimapiirit ovat rahoittaneet työvoimapoliittisen aikuiskoulutuksen arviointi- ja seurantatutkimusta.
In 1993-1996, the Ministry of Labour financed a major project to monitor the effectiveness of employment training.
Työministeriön vuosille 1993 - 1996 ohjelmoima laaja vaikuttavuustutkimusprojekti on näistä keskeisin.
In general the growth of employment training has generated growing interest among researchers in this field.
Työvoimakoulutuksen laajeneminen on lisännyt myös muutoin alan tutkijoiden kiinnostusta työvoimakoulutuksen tutkimiseen.
There are two major research institutes specializing in issues of education, viz. the
5.6.3 Koulutustutkimukseen erikoistuneita tutkimuslaitoksia on kaksi, Jyväskylän yliopiston Kasvatustieteiden tutkimuslaitos (KTL) ja Turun yliopiston koulutussosiologian
Chapter
Luku V tutkimuskeskus (RUSE).
The Institute for Educational Research was founded in 1968 as part of a campaign aimed at creating the University of Jyväskylä.
KTL perustettiin vuonna 1968 valtakunnallisena laitoksena. Perustaminen liittyi osana toimenpiteisiin, joilla pyrittiin luomaan Jyväskylän yliopistoa.
Another underlying motive was that the education authorities needed to have reliable data for weighing different options in the process leading to the school reform as well as for monitoring the implementation of the reform.
Taustalla oli myös se, että koulu-uudistuksen valmistelussa, eri vaihtoehtojen suunnittelussa ja arvioinnissa sekä uudistusten toimeenpanon seurannassa tarvittiin luotettavaa tutkimustietoa.
The Research Unit for the Sociology of Education started up in 1989.
Koulutussosiologian tutkimuskeskus aloitti toimintansa vuonna 1989.
It was created above all to give a boost to multidisciplinary research into the education system, research concerned with the links between training and the labour market, and international comparisons.
Se perustettiin ennen kaikkea vahvistamaan koko koulutusjärjestelmää koskevaa monitieteistä tutkimusta, koulutuksen ja työelämän yhteyksiin suuntautuvaa tutkimusta sekä kan sainvälisiä vertailuja.
Research into vocational education and training is also carried out at various pedagogic and social science departments and research institutes.
Näiden ohella yliopistojen kasvatustieteelliset, sosiaalitieteelliset ja erilliset tutkimus laitokset ja niiden tutkijat ovat tehneet ammatillisen koulutuksen tutkimusta.
The Work Research Centre and the Research Centre for Vocational Education at the University of Tampere as well as the Centre for Activity, Theory and Developmental Work Research at the University of Helsinki Department of Education have been particularly active, producing an abundance of useful information for the development of vocational training.
Erityisesti Tampereen yliopiston Työelämän tutkimuskeskus ja Ammattikasvatuksen tutkimuskeskus sekä Helsingin yliopiston kasvatustieteiden laitoksen osana toimiva Kehittävän työntutkimuksen yksikkö tuottavat ammatillisen koulutuksen kehittämistä tukevaa tutkimusta.
In short, the field of education research is quite fragmented: researchers specializing in questions of vocational training are scattered around the country in separate institutions, but there are no institutes specializing in research on vocational training and education.
Ammatillisen koulutuksen tutkijakenttä on näin ollen pirstoutunut. Yksittäisiä ammatillisen koulutuksen tutkijoita on useissa eri laitoksissa, mutta ammatillisen koulutuksen tutkimukseen erikoistuneita laitoksia ei juurikaan ole.
In addition to the basic research work done by universities, major sources of funding in education research include the National Board of Education, the Ministry of Education and the Academy of Finland.
Yliopistojen oman perustutkimuksen ohella koulutustutkimuksen merkittäviä rahoittajia ovat opetushallitus, opetusministeriö ja Suomen Akatemia.
During 1995, the Academy of Finland launched a research programme on the effectiveness of education, with the support of the education and labour authorities.
Suomen Akatemia laati vuoden 1995 aikana laajan koulutuksen vaikuttavuus - tutkimus ohjelman, jota myös sekä opetus- että työhallinto rahoittavat.
A large number of researchers are involved in the studies carried out under the umbrella of this programme.
Tässä ohjelmassa yksittäiset tutkimusprojektit ovat yleensä monivuotisia ja useita tutkijoita työllistäviä hankkeita.
Given the strong orientation in Finland to institution based training, it is hardly surprising that research into vocational education and training has tended to concentrate on the pedagogical aspects and on teaching situations.
Oppilaitospainotteisesta koulutusjärjestelmästä johtuen suomalaisen ammatti-koulutuksen tutkimus on ollut pitkälti kasvatustieteellistä ja näin opetustilanteiden tutkimukseen keskittyvää.
There has been no systematic research effort to study the qualitative aspects of education planning or educational innovations, nor any systematic distribution or utilization of the research results produced.
Ammatilliseen koulutukseen kohdistuvan tutkimuksen suuntaaminen laadulliseen koulutussuunnitteluun tai koulutusinnovaatioihin niveltyväksi tutkimukseksi on jäänyt yksittäisten hankkeiden edistämiseksi erillisratkaisujen pohjalta.
Chapter VI Trends and perspectives
Luku VI Trendejä perspektiivejä
6.1.1 In a world of rapid technological change and continuous social upheaval, one of the main challenges that faces educationalists and education policy-makers today is to monitor and analyse those changes so that their impacts can be better taken into account in the further development of education.
6.1.1 1990luvun keskeiset koulutuspoliittiset haasteet liittyvät nopeiden ja vaikeasti ennakoitavien muutosten analysointiin ja koulutuksen kehittämiseen eri tasoilla niin, että siinä voitaisiin joustavasti ottaa huomioon yhteiskunnalliset muutokset.
From a rigid and highly centralized system of top-down administration Finland has moved towards a more flexible system of informed decision-making that relies on the evaluation of outcomes.
Tähän suuntaan on viime vuosina edettykin: jäykästä, keskitetysti säädellystä ohjauksesta on siirrytty informaatio-ohjaukseen ja tuloksellisuuden arviointiin.
An important part of this policy has been to encourage educational institutions to work more closely with other institutions in different fields and at different levels of the education system, as well as with employers.
Oppilaitoksia kannustetaan löytämään uusia yhteistoiminnan muotoja eri alojen ja eri tasojen oppilaitosten sekä työelämän kesken.
Another central concern has been to offer students a wider range of choices and to promote closer interaction with the surrounding community, its culture and organizations in the labour market.
Samalla keskeiseksi pyrkimykseksi on noussut opiskelijoiden valinnanmahdollisuuksien lisääminen sekä aikaisempaa avoimempi vuorovaikutus omaan ympäristöön, sen kulttuuriin ja työelämän organisaatioihin.
Finland's membership of the European Union has given a further boost to the concept of comprehensive development in cooperation with local businesses and organizations.
Paikallisen tason kokonaisvaltaista kehittämistä yhdessä yritysten ja järjestöjen kanssa on vauhdittanut myös liittyminen EU:iin.
6.1.3 The decentralization of decision-making, which has meant much greater autonomy for educational institutions themselves and for their owners/mandators, has also opened up a whole new vista for the development of education.
6.1.3 Päätöksenteon hajauttaminen oppilaitosten ylläpitäjille ja oppilaitoksille itselleen on luonut edellytyksiä uudenlaiselle kehittämistyölle.
It is widely recognized that the emphasis on creativity, innovation and entrepreneurship in education and research is crucial to upholding Scandinavian social welfare systems as they are today.
Luovuuden, innovaatioiden ja yrittäjyyden korostaminen koulutuksessa ja tutkimuksessa nähdään pohjoismaisen hyvinvoinnin ylläpitämisen kannalta keskeisenä.
6.2 Development plan for 1995-2000
6.2 Kehittämissuunnitelma vuosille 1995 - 2000
6.2.1 Once every four years, the government adopts a new plan for the development of education as well as the development of research in institutions of higher education.
6.2.1 Valtioneuvosto hyväksyy Suomessa joka neljäs vuosi suunnitelman koulutuksen ja korkeakouluissa harjoitettavan tutkimuksen kehittämiseksi.
The plan for 1995-2000 was adopted in December 1995.
Valtioneuvosto on joulukuussa 1995 hyväksynyt suunnitelman vuosille 1995 - 2000.
Over the next five years, legislation on education will be completely overhauled: what now is a collection of separate acts will be harmonized in a uniform body of legislation.
Suunnitelman mukaan koulutuksen lainsäädäntö uudistetaan kokonaisuudessaan lähivuosina. Yksittäiset koulutusta koskevat lait kootaan yhtenäiseksi lainsäädännöksi.
The development plan sets out the basic principles for the development of education.
6.2.2 Kehittämissuunnitelmassa esitetään periaatteet koulutuksen kehittämiseksi.
Key criteria in the five-year plan are high quality, educational equality and the principle of lifelong learning.
Joulukuussa 1995 hyväksytyssä kehittämissuunnitelmassa keskeisiä kriteerejä ovat korkea laatu, koulutuksellinen tasa-arvoja elinikäisen oppimisen periaate.
6.2.3 The supply of vocational education and training is to be increased during 1996-1998.
6.2.3 Ammatillisen koulutuksen alalla koulutusta lisätään vuosina 1996 - 1998.
In keeping with the targets set out in the government's employment programme, some 9,000 new student places will be made available in potential growth sectors.
Vailla ammatillista koulutusta oleville nuorille annetaan etusija valinnoissa. Ammatillisten oppilaitosten ja korkeakoulujen tehtävänä on opiskelijoiden työllistymisen edistäminen ja seuranta.
In selection procedures, young people who have no vocational qualifications will be
Itsearviointi on kaikkien oppilaitosten ja korkeakoulujen tehtävä.
The reform of postsecondary vocational qualifications will be completed by the year 2000.
6.2.5 Toisen asteen ammatilliset tutkinnot uudistetaan vuoteen 2000 mennessä.
The number of qualifications is to be significantly reduced and the vocational programmes leading to those qualifications will be broadened.
Tutkintonimikkeiden määrää vähennetään oleellisesti ja tutkintoja laaja-alaistetaan.
All qualifications will require a minimum of six months' practical learning on the job.
Kaikkiin tutkintoihin liitetään vähintään puolen vuoden työssä oppimisen jakso.
Most programmes will take three years to complete.
Tutkinnon tavoitepituus on vastaisuudessa kolme vuotta.
An experiment will be launched to combine theoretical studies at school with on-the-job learning (much in the same way as in apprenticeship training) into a three-year (2+1) vocational programme.
Kokeilu koulumuotoisen koulutuksen ja oppisopimustyyppisen työssä oppimisen yhdistämisestä kolmivuotiseen (2+1) tutkintoon käynnistetään.
The student financial aid system is to be overhauled to make education a more attractive option.
Opintotukijärjestelmää kehitetään siten, että se kannustaa yksilöä valitsemaan kou lutuksen.
If possible, financial aid for students aged 18-20 will be increased to the same level as the aid granted to students over 20.
18 - 20 vuotiaiden opiskelijoiden opintotuki pyritään nostamaan samalle tasolle 20 vuotta täyttäneiden opintotuen kanssa.
The AMK reform will be completed during the five-year plan.
Ammattikorkeakoulu-uudistus toteutetaan suunnitelmakauden aikana.
The bulk of what today is postsecondary education is to be upgraded and reorganized under AMK institutions.
Ammattikorkeakouluopetukseksi kehitetään suurin osa opistoasteen koulutuksesta.
The postsecondary level, in its present form, will be scrapped.
Opistoaste nykymuodossaan poistuu.
There will be a total of some 30 AMK institutions across the country.
Ammattikorkeakouluja muodostuu noin 30.