natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission makes interim payments to reimburse actual expenditure certified by the Member State.
Komissio korvaa välimaksuilla jäsenvaltion todelliset ja vahvistetutmenot.
Payments are therefore no longertriggered by a certain level of implementation as during previous periodsbut whenever expenditure is incurred.
Välimaksut eivät siis perustu enää tiettyyn täytäntöönpanovaiheeseen, kuten aiempina kausina, vaan niitä suoritetaan sitä mukaa kunmenoja aiheutuu ja niitä maksetaan.
Member States may submitpayment applications several times a year, although for practicalmanagement reasons these should as far as possible be grouped threetimes a year, the last application being presented by no later than 31October each year.
Jäsenvaltiot voivat toimittaamaksupyyntöjä useita kertoja vuodessa, vaikka hallintokäytäntöön liittyvistä syistä onkin suotavampaa, että niitä esitetään mahdollisuuksienmukaan vain kolme kertaa vuodessa. Vuoden viimeinen maksupyyntöon tavallisesti esitettävä viimeistään 31. elokuuta.
The two months remaining enable the Commissionto charge the payments to the current financial year.
Näin komissio voiviedä maksupyynnöt maksuun varainhoitovuoden kahden viimeisenkuukauden aikana.
As there is no longer any link between the Community’s commitment anda given operation, these reimbursements are always charged to the oldestcommitment still outstanding in the Community’s accounts.
Koska EY:n sitoumuksen ja jonkin tietyn toimenpiteen välillä ei ole enääyhteyttä, välimaksut veloitetaan aina vanhimmasta EU:n kirjanpitoonviedystä sitoumuksesta.
As a result,the automatic decommitment rule (three budget years) does not apply toeach operation but to the contribution of the Structural Fund involved.
Täten sitoumuksen automaattisen purkautumisen sääntöä (kolmessa varainhoitovuodessa) ei sovelleta kuhunkintoimenpiteeseen vaan asianomaisen rakennerahaston rahoitusosuuteen.
Total payments on account and interim payments may not exceed 95%of the assistance under the Fund.
Ennakko- ja välimaksut voivat olla yhteensä enintään 95 prosenttiarahastosta maksettavasta tuesta.
Within six months of the end of theprogramme (i.e. the closing date laid down in the programme for theeligibility of the final payments at national level), the paying agencymust submit the application for the payment of the balance accompanied by the final report and the declaration drawn up by the nationalauthority responsible for controlling this programme.
Maksuviranomaisen on esitettäväkuuden kuukauden kuluessa ohjelman päättymisestä (eli ohjelmassavahvistettujen kansallisten maksujen viimeisenä maksukelpoisuusajankohtana) loppumaksupyyntö sekä hankkeen loppuraportti ja ohjelmanvalvonnasta vastaavan kansallisen viranomaisen laatima selvitys.
2)Financial corrections
2) Rahoituskorjaukset
The purpose of financial corrections is to restore a situation where 100%of the expenditure declared for cofinancing from the Structural Funds is inline with the applicable national and EU rules and regulations.
Rahoituskorjausten tavoitteena on periaatteessa korjata tilanne sellaiseksi, että kaikki menot, joille on haettu osarahoitusta rakennerahastoista, ovat kansallisen ja EU:n lainsäädännön mukaisia.
232EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE
MENOT OTSAKKEITTAIN245
However, the Commission is notifieddirectly of all the irregularities detected and of the progress made withthe administrative and financial investigations.
Komissiolle ilmoitetaan kuitenkin suoraan kaikista sääntöjenvastaisuushavainnoista sekä niiden vuoksi määrätyistä hallinnollisista ja taloudellisista seuraamuksista.
These financial corrections apply to the operation concerned, but do not lead to any reductionin the assistance from the Funds to the programme.
Rahoituskorjauksia tehdään eri hankkeidenrahoitukseen, mutta ne eivät johda rahastoista itse ohjelmalle myönnetyn tuen vähenemiseen.
The amountsreleased can be reallocated to other individual operations provided thatthey meet all the other conditions, in particular the financial plan.
Tukimäärärahat, jotka vapautuvat rahoituskorjausten perusteella, voidaan ottaa uudelleen käyttöön osoittamallane muihin yksittäisiin hankkeisiin, jos ne täyttävät muut rahoitusedellytykset ja ovat etenkin rahoitussuunnitelman mukaisia.
If the Member States fail to act, the Commission can step in.
Jos jäsenvaltion toiminta ei ole riittävää, myös komissio voi puuttuaasiaan.
The Commission itself may make corrections if the Member State does notdo so and if there are serious shortcomings in the management andcontrol systems.
Komissio voi tehdä rahoituskorjauksia, jos jäsenvaltio ei niitätee ja jos hallinnointi- ja valvontajärjestelmissä todetaan vakavia puutteita.
When the Commission makes corrections, the partinvolving the Structural Funds is subtracted and cannot be reused forother operations under the programme.
Kun komissio tekee rahoituskorjauksia, asianomainen rakennerahaston osuus poistuu käytöstä eikä sitä voida käyttää uudelleenohjelman muihin hankkeisiin.
The financial correction may belimited to the irregularity noted or extended, by means of extrapolationor a fixed rate, if the irregularity results from a general weakness in themanagement or monitoring system.
Rahoituskorjaus voi rajoittua todettuunsääntöjenvastaisuuteen tai se voidaan määrätä laajemmin ekstrapolaation perusteella tai kiinteämääräisesti, jos sääntöjenvastaisuus johtuuhallinnointi- tai valvontajärjestelmän yleisestä heikkoudesta.
Financial corrections may also beapplied where irregularities have no precise financial value if a particular aspect of Community law is not respected even if the financialmanagement is not directly involved.
Rahoituskorjauksia voidaan määrätä myös silloin, kun sääntöjenvastaisuuksillaei ole tarkkaa rahallista arvoa. Niitä voidaan määrätä esimerkiksi EY:nsäännösten rikkomistapauksissa, vaikka asia ei liittyisikään suoraantaloushallintoon.
2.4.Cohesion Fund
2.4 Koheesiorahasto
This Fund was set up by the Treaty on European Union and its functionwas specified by the Edinburgh European Council.
Koheesiorahasto perustettiin Euroopan unionista tehdyllä sopimuksella,ja sen tehtävää täsmennettiin Eurooppaneuvoston kokouksessa Edinburghissa.
Its object is to provide a financial contribution to projects in the fieldsof environment and trans-European networks in the area of transportinfrastructure.
Koheesiorahaston tavoitteena on osarahoittaa ympäristökysymyksiin ja Euroopan laajuisiin liikenneinfrastruktuuriverkkoihin liittyviä hankkeita.
It benefits the four countries where per capita GNP is below 90% ofthe Community average, provided that they have introduced aneconomic convergence programme with a view to economic and mone-
Rahastosta myönnetään tukea neljälle valtiolle, joiden bruttokansantuloon alle 90 prosenttia EY:n keskitasosta, sillä edellytyksellä, että ne ovatottaneet talous- ja rahaliiton yhteydessä käyttöön vakausohjelman janoudattavat sitä.
EXPENDITURE BY HEADING233 tary union.
EUROOPAN UNIONIN TOIMINNAN RAHOITUS
The way in which it is to be distributed between the fourcountries has also been determined: 61to 63.5% of the total for Spain,16to 18% for Greece and Portugal and 2to 6% for Ireland.
61–63,5 prosenttia kokonaisrahoituksesta Espanjalle, 16–18 prosenttia Kreikalle ja Portugalille sekä 2–6 prosenttia Irlannille.
Provisionis made for a mid-term review of eligibility to the Cohesion Fund.
Eri valtioidenmahdollisuudet saada koheesiorahaston tukea on määrä tarkistaakauden puolivälissä.
It is primarily since the adoption of the Single European Act and with aview to speeding up the completion of the internal market that the Community has broadened some of its existing policies — in the field ofresearch, for example — or launched new policies.
Euroopan yhtenäisasiakirjan hyväksyminen ja laajojen sisämarkkinoiden toteutumisen nopeuttaminen ovat olleet pääsyynä siihen, että Euroopan yhteisö on laajentanut tiettyjä, jo olemassa olevia politiikkoja– esimerkiksi tutkimuspolitiikkaa – tai alkanut toteuttaa uusia politiikkoja.
These ’internal policies’, which since 1993 have been grouped under a single heading of thefinancial perspective, cover a very wide variety of measures, althoughthey can be placed in a few broad categories.
Kyseiset ”sisäpolitiikat”, jotka on vuodesta 1993 alkaen koottusamaan rahoitusnäkymien otsakkeeseen, muodostavat erittäin monipuolisen kokonaisuuden, josta voidaan kuitenkin löytää tiettyjä suuria asiakokonaisuuksia.
3.1.Other structural operations (Subsection B 2 of the budget)
3.1Rakennepolitiikkaa täydentävä toiminta (alaluokka B2)
This expenditure is intended to supplement the structural measurescovered by heading 2 in very specific fields, in particular:
Näiden menojen tarkoituksena on täydentää otsakkeeseen 2 kuuluviarakennepoliittisia toimia seuraavilla tarkkaan määritellyillä osa-alueilla:
—agriculture: farm structure surveys, controls in the vine and wineproducts sector, olive oil, fruit and vegetables, and the protection offorests against atmospheric pollution and fires;
– maatalous: maatilojen rakennetta koskevien tilastotietojen keruu,viini-, oliiviöljy-, hedelmä- ja vihannesaloilla suoritettava valvontasekä metsien suojelu ilmaston saastumiselta ja tulipaloilta
—regional: the contribution to the International Fund for Ireland;
– aluepolitiikka: rahoitustuki Irlannin kansainväliselle rahastolle
—fisheries and the sea: the Community contribution to inspection andsurveillance operations in the maritime waters of certain Member States and international maritime waters, support for the management of resources;
– kalastus ja merialueet: EU:n tuki tiettyjen jäsenvaltioiden ja kansainvälisten merialueiden tarkastus- ja valvontatoimille ja kalavarojenhallintatoimille
—transport: the establishment and development of a common policyand the definition, promotion, monitoring and evaluation of thenecessary safety measures, including the financing of an Air Safety Agency and a Maritime Safety Agency, and sustainable mobility.
– liikenne: yhteisen liikennepolitiikan käyttöönotto ja kehittäminenmäärittelemällä, edistämällä, seuraamalla ja arvioimalla turvallisuuteen liittyviä toimenpiteitä sekä rahoittamalla lentoturvallisuusvirastoa, meriturvallisuusvirastoa ja kestävän kehityksen mukaisialiikennejärjestelyjä.
234EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE
MENOT OTSAKKEITTAIN247
3.2.Operations concerning vocational training, education and youth, culture, audiovisual media, information and other social operations (Subsection B 3)
3.2Ammatillista ja yleissivistävää koulutusta, nuorisoa, kulttuuria ja audiovisuaalialaa, tiedotusta, sosiaalista ulottuvuutta ja työllisyyttä koskeva toiminta (alaluokka B3)
This covers the part-financing of mobility grants for university studentsand language teachers and higher education courses in European studies(Socrates), cooperation activities between Member States to establish anopen area for training and vocational qualifications (Leonardo) andexchanges of young people within and outside the Community (Youth).
Osarahoitusta myönnetään erityisesti korkeakouluopiskelijoiden ja kieltenopettajien vaihtoapurahoihin sekä korkeakouluissa suoritettaviin Eurooppa-opintoihin (Sokrates), jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön,jonka tarkoituksena on luoda ammatilliselle koulutukselle ja ammatillisille tutkinnoille avoin alue (Leonardo), ja EU:n sisällä järjestettävään jasen ulkopuolelle suuntautuvaan nuorisovaihtoon (Nuorten Eurooppa).
The framework programme for culture is intended to promote culturaldialogue and mutual knowledge of the culture and history of thepeoples of Europe and improve access to culture and encourage as many European citizens as possible to participate in it.
Kulttuurin puiteohjelman tavoitteena on edistää eri kulttuurialueidenvälistä vuoropuhelua ja lisätä Euroopan kansojen kulttuurin ja historiankeskinäistä tuntemusta sekä parantaa kulttuuritarjontaa ja saadamahdollisimman moni Euroopan unionin kansalainen osallistumaankulttuuritoimintaan.
The Community also supports measures for the development of theaudiovisual industry (MEDIA), to strengthen the production and distribution sector, to highlight Europe’s audiovisual heritage and toencourage cooperation and exchange of know-how through networkingbetween the partners involved in training.
EU tukee myös audiovisuaalialan kehittämistä (Media), audiovisuaalisentuotannon ja teosten levityksen lisäämistä, Euroopan audiovisuaalisenkulttuuriperinnön esiin tuomista sekä yhteistyön ja tietojenvaihdon edistämistä luomalla audiovisuaaliseen koulutukseen yhteistyöverkostoja.
This expenditure is also used for the development of Community information and communications activities in these fields.
Näillä menoilla kehitetään myös EU:n tiedotus- ja viestintätoimintaakyseisillä aloilla.
Subjects such asthe introduction of the euro, enlargement of the European Union andthe campaign for the next Intergovernmental Conference are covered bythe information measures for the general public.
EU:n kansalaisille suunnattua tiedotustoimintaa onjärjestetty muun muassa euron käyttöönotosta, Euroopan unioninlaajentumisesta sekä seuraavasta hallitustenvälisestä konferenssista.
In the social field, Community assistance is designed principally:
Sosiaalialalle kohdistuvan EU:n tuen pääasiallisena tarkoituksena on
—to develop the social dialogue (meetings of workers’ organisations,participation by the social partners in the European employmentstrategy) and employment (operations for equal treatment of menand women, EURES employment services at Community level);
– kehittää työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua (työntekijäjärjestöjen väliset tapaamiset, työmarkkinaosapuolten osallistuminen Euroopan työllisyysstrategiaan) ja työllisyyttä (miesten janaisten välistä tasa-arvoa edistävät toimet, Euroopan työnvälitysverkosto EURES)
—to improve social protection and freedom of movement: programmesto combat social exclusion by promoting participation in employment;
– parantaa sosiaaliturvaa ja vapaata liikkuvuutta: ohjelmat syrjäytymisen torjumiseksi työpaikkojen saantia edistämällä
—to make citizens aware of public health problems (combating cancer,drugs and AIDS) and to improve health and safety conditions atwork.
– tiedottaa kansalaisille kansanterveydellisistä ongelmista (syövän,huumausaineiden ja aidsin torjunta) sekä lisätä työhygieniaa, työturvallisuutta ja työterveyttä.
EXPENDITURE BY HEADING235
EUROOPAN UNIONIN TOIMINNAN RAHOITUS
3.3.Activities relating to energy policy, nuclear safeguardsand the environment (Subsection B 4)
3.3Energiapolitiikkaan, ydinmateriaalivalvontaan ja ympäristöön kohdistuvat toimet (alaluokka B4)
This expenditure meets the dual concern of controlling energy resourcesand protecting the environment.
Kyseiset menot on tarkoitettu energiavarojen hallintaan ja ympäristönsuojeluun.
Energy policy expenditure is mainly conducted within a multiannualframework programme, in programmes such as ’Altener’, ’Save’ or’Synergie’; nuclear safeguards involve the purchase and installation ofcontrol equipment in large-scale plutonium processing and handlingplants and on-the-spot inspections and the training of inspectors.
Energiapolitiikassa menoja aiheutuu pääasiassa monivuotisen puiteohjelman yhteydessä toteutettavista ohjelmista, kuten Altener, Save ja Synergia, ja ydinmateriaalivalvonnassa valvontalaitteiden ostamisesta jaasentamisesta suuriin plutoniumin käsittelylaitoksiin sekä paikan päällätehtävistä tarkastuksista ja tarkastajien kouluttamisesta.
Environment policy expenditure covers general measures and demonstration measures, such as the Life programme and the preparation and monitoring of environmental legislation and the financing of the European Environment Agency.
Ympäristöpolitiikan menot liittyvät laaja-alaisiin toimiin ja esittelytoimiin, kuten Life-ohjelmaan, sekä ympäristölainsäädännön kehittämiseenja seurantaan ja Euroopan ympäristökeskuksen rahoitukseen.
It should be noted that direct expenditure on environmental infrastructure projects in the least prosperous Member States is financedas structural measures and that expenditure on environmental problems extending beyond Community territory is charged to external action.
Köyhimpien jäsenvaltioiden ympäristöinfrastruktuurihankkeista johtuvat suoratmenot rahoitetaan kuitenkin rakennepoliittisista toimista, ja EU:n ulkopuolelle ulottuviin ympäristöongelmiin kohdistuvat menot rahoitetaanulkoisten toimien määrärahoista.
3.4.Activities associated with extending the internal market(Subsection B 5)
3.4Sisämarkkinoiden syventämiseen liittyvät toimet (alaluokka B5)
This subsection covers not only the expenditure relating to the internal market, but also that linked to consumer protection, industry, statistical information, trans-European networks and the area of freedom, security andjustice.
Tähän alaluokkaan kuuluvat sisämarkkinoita koskevien menojen lisäksikuluttajansuojaan, teollisuuteen, tilastotietoihin, Euroopan laajuisiinverkkoihin sekä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaanalueeseen liittyvät menot.
This expenditure reflects the Community’s determination to consolidate the internal market and to boost the efficiency of its operation in theinterests not only of economic operators but also of consumers and citizens.
Tämän menoluokan avulla EU pyrkii lujittamaan sisämarkkinoita ja tehostamaan niiden toimintaa talouden toimijoiden lisäksi myös kuluttajien ja kansalaisten eduksi.
In particular, operations are under way to align standards and legislation, to improve the business environment and to ensure proper application and transparency of the rules.
Toiminnan tavoitteita ovat erityisesti standardien ja lainsäädännönlähentäminen, liiketoimintaympäristön parantaminen ja sääntöjenasianmukainen soveltaminen ja avoimuuden varmistaminen.
Within the context of the initiatives of the Union to promote growth and employment, special priorityis also given to promoting small businesses and to the development oftrans-European networks in the transport, telecommunications andenergy sectors.
Lisäksikasvua ja työllisyyttä koskevissa unionin aloitteissa keskitytään erityisesti pk-yritystoiminnan edistämiseen ja Euroopan laajuisten verkkojenkehittämiseen liikenteen, televiestinnän ja energian aloille.
This last operation, by furthering the interconnectionand interoperability of the national networks and access to thesenetworks, will allow the citizens of the Union and economic operators
Tämäviimeinen rahoituskohde, joka edistää kansallisten verkkojen siirtoyhteyksiä ja yhteentoimivuutta sekä näihin verkkoihin pääsyä, antaa
236EUROPEAN UNION PUBLIC FINANCE to benefit to the full from the advantages of an area where internal frontiers have really been removed.
MENOT OTSAKKEITTAIN249 unionin kansalaisille ja talouden toimijoille mahdollisuuden saada täysihyöty sisärajattoman alueen tarjoamista eduista.
The appropriations gathered under what is known as the ‘area offreedom, security and justice’ cover a wide range of activities, includingmeasures to combat discrimination, exclusion and mistreatment, thereception, integration and voluntary repatriation of refugees, displacedpersons and asylum applicants by means of a specific instrument, the European Refugee Fund, judicial and police cooperation programmesand measures to combat crime, preventive measures in the field of drugsand drug abuse and development of the Schengen information systemwith a view to enlargement of the European Union.
”Vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue” -nimikkeenalle yhdistetyillä määrärahoilla rahoitetaan monia erilaisia toimia, joihinsisältyvät muun muassa syrjinnän, syrjäytymisen ja epätasa-arvoisenkohtelun torjunta sekä pakolaisten, siirtymään joutuneiden henkilöidenja turvapaikanhakijoiden vastaanotto, kotouttaminen ja vapaaehtoinenkotiinpaluu erityisen rahoitusvälineen, Euroopan pakolaisrahaston,avulla. Määrärahoilla rahoitetaan myös oikeudellisen yhteistyön japoliisiyhteistyön ohjelmia sekä rikoksentorjuntaohjelmia, huumausaineiden ja huumeriippuvuuden ehkäisyä, sekä Schengenin tietojärjestelmän kehittämistä unionin laajentumista varten.
3.5.Activities to improve the competitiveness of Communityindustry through research and technologicaldevelopment (RTD) (Subsection B 6)
3.5EU:n teollisuuden kilpailukykyä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) välityksellä parantavat toimet (alaluokka B6)
Under the Treaty, the objective of the RTD policy is to strengthen thescientific and technological bases of Community industry and topromote the development of its international competitiveness.
Perustamissopimuksen mukaisesti TTK-politiikan tavoitteena onvahvistaa EU:n teollisuuden tieteellisiä ja teknologisia perusteita jalisätä sen kansainvälistä kilpailukykyä.
The Community establishes multiannual framework programmes setting themain priorities.
EU laatii monivuotisia puiteohjelmia, joissa vahvistetaan toimien ensisijaiset tavoitteet.
In practical terms, the specific programmes making up aframework programme enable the Community to support a largenumber of projects involving teams of researchers from all the Member States and all the candidate countries, by concentrating research activities on sectors considered to be strategic to the future of Europe, suchas, for example, analysis of the human genome, information andtelecommunications technologies, biotechnology, controlled thermonuclear fusion and optimising the use of intellectual resources.
Puiteohjelmakoostuu erityisohjelmista, jotka tarjoavat EU:lle mahdollisuuden tukeauseita hankkeita, joissa jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden tutkijaryhmät työskentelevät yhdessä. Ohjelmissa keskitytään Euroopan tulevaisuuden kannalta tärkeisiin tutkimushankkeisiin, kuten ihmisgenomin kartoitukseen, tietotekniikkaan ja televiestintään, bioteknologiaan ja hallittuun lämpöydinfuusioon sekä henkisten voimavarojenhyödyntämiseen.
Theseprogrammes are implemented either in the form of indirect actionconducted on a contractual basis and generally financed jointly, withuniversities, research centres and firms, or in the form of direct actionconducted by the Joint Research Centre institutes.
Näitä ohjelmia on pantu täytäntöön joko sopimusperusteisesti toteutettuina välillisinä toimina, joissa kustannukset tavallisesti jaetaan korkeakoulujen ja yliopistojen, tutkimuskeskusten jayritysten kanssa, tai yhteisen tutkimuskeskuksen laitosten toteuttaminasuorina toimina.
The sixth framework programme forms part of a broader referenceframework, aiming at the realisation of the European research area(1)
Kuudes puiteohjelma on osa laajempaa viitekehystä eurooppalaisentutkimusalueen luomiseksi(1), mikä edellyttää todellista yhteistyökump-
EXPENDITURE BY HEADING237 which involves establishment of genuine partnership between the European Union and its Member States and with other organisationsengaged in scientific cooperation in Europe.
EUROOPAN UNIONIN TOIMINNAN RAHOITUS panuutta unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä sekä muiden eurooppalaisten tiedeyhteistyötä tekevien järjestöjen kanssa.
This approach was adoptedby the Lisbon European Council in March 2000 as a central componentof the process of developing a knowledge-based economy and society inthe EU to promote innovation, competitiveness and employment,sustainable economic growth and social cohesion.
Lissabonissakokoontunut Eurooppaneuvosto vahvisti hankkeen maaliskuussa 2000yhdeksi keskeiseksi osaksi prosessia, jolla kehitetään Euroopan unionissa osaamistaloutta ja -yhteiskuntaa. Niiden katsotaan olevan innovaatioiden, kilpailukyvyn ja työllisyyden sekä kestävän talouskasvun jasosiaalisen yhteenkuuluvuuden edellytys.
This heading of the financial perspective covers all Community expenditure in favour of third countries, except for enlargement-relatedexpenditure on the candidate countries and expenditure under the European Development Fund (EDF).
Tähän rahoitusnäkymien otsakkeeseen kuuluvat kaikki menot, joillarahoitetaan EU:n ulkopuolisia maita.
Enlargement-related aid has been givena specific heading in the financial perspective for 2000–06 (see ‘Heading7: Pre-accession aid’), whereas the EDF is not included in the Commu- nity budget(1).
Otsakkeesta ei rahoiteta ehdokasmaihin laajentumisen yhteydessä liittyviä menoja eikä Euroopan kehitysrahaston (EKR:n) menoja.
4.1.General cooperation measures (thematic)
4.1Laaja-alaiset (aihepiirikohtaiset) yhteistyötoimet