natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this context, competitiveness is defined as "the ability of a region to generate, while being exposed to external competition, relatively high income and employment levels".
Siten kilpailukyky voitaisiin määritellä "kyvyksi ylläpitää suhteellisen korkeaa tulo- ja työllisyystasoa ulkoisesta kilpailusta huolimatta".
In other words, for a region to be competitive, it is important to ensure both quality and quantity of jobs.
Ollakseen kilpailukykyinen alueen on siis kyettävä tuottamaan riittävä määrä riittävän laadukkaita työpaikkoja.
Lagging regions face the double challenge of catching up with the present, as well as adapting to the future.
Kehityksessä jälkeen jääneillä alueilla on edessään kaksinkertainen haaste: niiden on päästävä ajan tasalle ja kyettävä samalla sopeutumaan tulevaan kehitykseen.
For some regions, notably in Ireland, Spain and Southern Italy, productivity is close to (or in the case of Ireland, above) the EU average and the main challenge is the generation of employment.
Joidenkin alueiden, kuten Irlannin, Espanjan ja Etelä-Italian, tuottavuus on lähellä EU:n keskiarvoa tai - Irlannin tapauksessa - jopa sitä korkeampi. Niiden päätavoitteena onkin työpaikkojen luominen.
Conversely, Portugal and the new Länder in Eastern Germany have relatively high employment rates, but in both, productivity would need to increase by 50% to converge to the EU average.
Sen sijaan Portugalissa ja Saksan uusissa osavaltioissa on suhteellisen korkea työllisyysaste, mutta tuottavuutta olisi lisättävä 50 prosenttia, jotta se saavuttaisi EU:n keskiarvon.
In Greece, significant increases would need to take place in both productivity (by 40%) and employment (20%).
Kreikassa sekä tuottavuuden että työllisyyden olisi kasvettava huomattavasti (40 ja 20 %).
This, therefore, argues strongly for an integrated approach to regional development which explicitly acknowledges the complexity of the process and takes due account of the interaction between factors, intangible as well as tangible.
Epäsuotuisa toimialarakenne ja innovaatiokyvyn puute näyttävät olevan suurimpia syitä heikkoon kilpailukykyyn. Siitä kärsivien alueiden tärkeimpänä kehitystehtävänä on tuotantopohjan ja kasvupotentiaalin parantaminen.
The need, in sum, is for a longterm strategy which addresses simultaneously the many aspects of the problem of a lack of competitiveness and attempts to build up the social capital of a region - its business culture, administrative structure, institutional relationships and so on - in parallel with its physical infrastructure, the skills of its work force and its productive base.
Huonot liikenneyhteydet ja työvoiman alhainen koulutustaso heikentävät usein kilpailukykyä, mutta tässä suhteessa alueelliset erot ovat useimmiten pienempiä kuin ennen.
Factors underlying competitiveness
Suurimmat erot koskevat eri maiden tuotosindikaattoreita, joilla mitataan tutkimus- ja kehitystyöhön perustuvia innovaatioita.
An unfavourable sectoral structure together with a lack of innovative capacity seems to be among the most important factors underlying lagging competitiveness, suggesting that the key development challenge in the regions affected is to improve the productive base and their potential for growth.
Tässä yhteydessä on tärkeää muistaa, että yritykset voivat luoda uutta ja tulla kilpailukykyisemmiksi myös teknologian siirron kautta.
Poor accessibility and low levels of education among the work force are often contributing factors to reduced competitiveness but, for the most part, regional disparities in these respects are less important than they were.
Se ei välttämättä edellytä omaa tutkimus- ja kehitystyötä tai patenttien hakemista, vaan se voidaan toteuttaa myös suorilla investoinneilla.
There is also evidence, however, of the key importance of less tangible factors which cannot easily be quantified,
On havaittu, että myös aineettomilla tekijöillä on keskeinen merkitys, vaikka sitä on vaikea määrittää.
Although there has been some narrowing in recent years, the technology gap (measured by such indicators as patent applications and spending on research) between the Cohesion countries and the other Member States far exceeds the gap in GDP per head (except for Ireland, which has more or less caught up in both respects).
Pk-yrityksillä on tärkeä tehtävä kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden työllistäjinä ja kehittäjinä.
The disparities are most significant in terms of output indicators, ie in terms of the innovations which stem from research and development, underlining the need to improve the efficiency of the process by which
Pk-yrityksiä on eniten unionin eteläisissä jäsenmaissa. Tämä tosin johtuu osittain siitä, että niiden
Summary of Main Findings
10 Yhteenveto
research effort is translated into new products or more efficient ways of doing things in lagging regions.
tukipalvelujen saatavuudesta ja yritysten yhteyksistä suuryrityksiin ja/tal yritysverkostoihin.
highest in the Southern Member States, although this is partly due to their different pattern of sectoral specialisation.
Lisäksi pk­yritykset näyttävät keskittyvän suotuisimmille alueille, kuten suuriin kaupunkeihin.
In addition, SMEs tend to be concentrated in more favoured regions of these countries, particularly capital cities, while in the poorest regions there are comparatively few.
Köyhimmillä alueilla niitä on suhteellisen vähän.
Tackling such imbalances must be part of an integrated approach to regional development which also takes account of the sectoral distribution of SMEs and the extent of their presence in the more dynamic sectors.
Epätasapaino on pyrittävä korjaamaan noudattamalla aluekehityksessä integroitua lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon myös pk­yritysten toimialajako ja niiden määrä dynaamisemmilla toimialoilla.
SMEs play a major role in employment creation and the development of lagging regions.
Suorat ulkomaiset investoinnit edistävät aluekehitystä sekä kasvattamalla pääomakantaa että tuomalla markkinoille uusia tuotteita ja tekniikoita.
The number of SMEs is
Kuluneiden kymmenen
> =155 no data
< 20 20- 65 65- 110 110-155 > =155 ei tietoja □
11 Summary of Main Findings
11 Yhteenveto
suggests that the potential contribution of SMEs to development depends on other conditions, such as the availability of support services and on their links with large firms and/or the networks between them.
Bkthen suhteutettuna varsinkin Irlantiin, mutta myös Portugaliin ja Espanjaan, on tehty keskimääräistä enemmän investointeja sekä EU:n ulkopuolisista maista että toisista jäsenmaista.
the past 10 years, the EU has been the world's major investor abroad, but it has also received large inflows of FDI.
unionin jäsenmaista varsinkin palvelujen laadun suhteen.
In relation to GDP, Ireland especially but also Portugal and Spain have benefited from above average inflows of investment from countries outside the EU as well as from other Member States.
Televiestinnän infrastruktuuriin liittyvien erojen vähentämisessä on edistytty paremmin, vaikka koheesiomaiden verkot ovat yhä suppeat mitattuna puhelinlinjojen määrällä 100 asukasta kohti.
Foreign direct investment (FDI) contributes to regional development, not just by increasing the capital stock but also by introducing new products and techniques.
Viime vuosien kehityksestä huolimatta alueiden liikenneinfrastruktuureissa on edelleen huomattavia eroja.
Density of small and medium-sized local units, 1994
Pienten ja keskisuurten yritysten paikallisten toimipisteiden määrä vuonna 1994
Number per thousand inhabitants 15- 64 excl. units without employees DK, Ρ : enterprises
< 25 lukuun ottamatta yksiköttä, joissa ei ole työntekijöitä DK, P: yritykset
Source : Eurostat
25-30 30- 35 > =35 ei tietoja Lähde: Eurostat
< 25 25-30 30- 35 > =35 no data 12 Summary of Main Findings
12 Yhteenveto
The Cohesion countries still have somewhat less extensive networks, as measured by the number of telephone lines per 100 inhabitants.
energiainfrastruktuuriin ovat välttämättömiä, jotta alueiden väliset erot energiantuotannossa saataisiin tasoitettua.
However, with the notable exception of Greece, the gap in the quality of networks, as measured by the extent of digitalisation, has largely been eliminated.
Maakaasumarkkinat ovat yhä hyvin segmentoituneet, ja jotkut alueet ovat edelleen epäsuotuisassa asemassa sekä markkinarakenteensa että infrastruktuurinsa puolesta.
remaining in education and initial vocational training beyond compulsory schooling.
Institutionaalisia tekijöitä pidetään yhä keskeisimpinä kilpailutekijöinä.
The weight of the past is reflected in the high proportion of people of working age with only a basic level of education.
Yritysten väliset verkostot ovat sekä sosiaalisen pääoman tuotos että tuottaja.
Three-quarters of those aged 25 to 59 in Portugal and two-thirds in Spain have no qualifications beyond basic schooling.
Verkostoissa pienyritysten dynaamisuus ja joustavuus yhdistyvät suurtuotannon etuihin, jotka yleensä ovat mahdollisia vain suuryrityksille.
These figures are substantially lower, however, for the 25 to 34 age group, reflecting the progress being made to raise levels.
Siksi verkostot ovat erityisen tärkeitä innovoinnin näkökulmasta.
The availability of reliable sources of energy at reasonable cost is closely linked to economic growth and development.
Sosiaalinen pääoma (tai sen puute) onkin avaintekijä alueellista kilpailukykyä edistävien elementtien mittavassa joukossa.
Investment in energy infrastructure is necessary to close the remaining disparities in provision between different regions.
Sitä pidetään tärkeänä taustatekijänä niinkin erilaisissa ilmiöissä kuin innovointi ja sisäkaupungin sosiaaliset ongelmat.
In particular, the market in natural gas is still very segmented, and certain regions continue to be at a disadvantage in terms both of market structure and of infrastructure.
Monien kehityksessä jälkeenjääneiden EU:n alueiden suhteellisen alhainen sosiaalinen pääoma rajoittaa vakavasti niiden kilpailukykyä.
Institutional factors are increasingly seen as key elements in competitiveness. Such factors include the endowment of social capital, in the form of the business culture and shared social norms of behaviour which facilitate cooperation and enterprise, which is of particular importance for regional development.
Työvoiman koulutustason erot näyttävät kaventuvan, vaikka niiden nuorten suhteellinen osuus, jotka oppivelvollisuuskoulun päätyttyä jatkavat opintojaan yleissivistävässä tai ammatillisessa oppilaitoksessa, vaihtelee yhä huomattavasti.
Networks between firms are both a product of social capital and an element of it.
Historian painolasti heijastuu kehitykseen siten, että suurimmalla osalla työikäisestä väestöstä on ainoastaan perusasteen koulutus.
These combine the economies of scale normally open only to large firms with the dynamism and flexibility of small units and, as such, are especially important for innovation.
Portugalissa kolmella neljästä ja Espanjassa kahdella kolmesta 25­59­vuotiaasta on ainoastaan perusasteen koulutus.
Disparities in human capital, ie the education levels of the work force, are also tending to narrow, though significant differences remain in the relative number of young people
25­34­vuotiaiden ryhmässä heidän osuutensa on kuitenkin paljon pienempi, joten koulutustason parantamisessa on edistytty.
Educational attainment level of persons aged 25 to 34 years, 1996
25-34-vuotiaiden koulutustaso vuonna 1996
Lower sec.
Keskiaste
_BAR_ Third level
Korkea­aste
13 Summary of Main Findings
13 Yhteenveto
In fact, social capital (or the lack of it) is a key factor in a broad range of elements contributing to regional competitiveness and is cited as an ■ important issue underlying aspects as diverse as innovation and inner city social problems.
kehitetään jatkuvasti (oppiva organisaatio). Prosessia on usein pidetty rahastojen tärkeimpänä innovaationa.
A relatively low level of social capital in many lagging regions in the Union is a major constraint on their competitiveness.
Se edellyttää viranomaisten asiantuntemuksen kokoamista, ja useimmat jäsenmaat saivat siihen virikkeen rakennerahastoilta.
• programming and evaluation, which together have created a policy­making process with continuous improvement in the measures implemented (again the 'learning organisation') and which are often described as the main innovation to arise from the Funds.
Toinen tärkeä institutionaalinen tekijä on julkisen hallinnon tehokkuus.
Such a process requires an accumulation of expertise within public authorities and, for most Member States, the impetus to acquire this came from the Structural Funds.
Viime vuosina julkisen hallinnon toimintaperiaatteissa on tapahtunut merkittäviä muutoksia.
In addition, the Commission is developing and diffusing best practice techniques for evaluation;
Keskeisimpiä niistä on toimenpiteiden arviointi, jolla pyritään hyödyntämään aiempia kokemuksia järjestelmällisesti päätöksenteossa.
The efficiency of public administration is another institutional factor of importance.
Tavoitteena on luoda oppiva organisaatio.
In recent years, there have been significant changes in the principles governing public sector management, a key feature being emphasis on performance evaluation, so that lessons from the past can be systematically fed into decision­making to improve policy in the future (to create a 'learning organisation').
Lisäksi on alettu painottaa hajauttamista ja yhteistyötä, jonka ansiosta eri hallinnon tasot ja yksityinen sektori voivat aiempaa tehokkaammin soveltaa osaamistaan ja kokemustaan yhteisten asioiden hoitoon.
Another feature is a shift towards decentralisation and partnership, enabling different levels of government as well as the private sector to participate in the policy process and to bring their different kinds of expertise and experience to bear.
Tutkimusten mukaan rakennerahastojen täytäntöönpanojärjestelmä edistää kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden institutionaalista kehitystä kahdella tärkeällä tavalla:
• mobilising private and public sector partners at the local level, which is not just a benefit in terms of increasing the effectiveness of the Funds, but is also starting to contribute to the accumulation of social capital and to the creation of networks in lagging regions.
Edistämällä yksityisen ja julkisen sektorin yhteistyökumppanuutta paikallisella tasolla. Yhteistyö lisää rahastojen tehokkuutta.
The Structural Funds provide the incentive and the opportunity for contact between many different actors from diverse areas of the local community who might not otherwise work together and can, therefore, help overcome obstacles to closer interaction.
Lisäksi se edistää sosiaalisen pääoman kertymistä ja verkostojen luomista kehityksessä jälkeen jääneillä alueilla. Rakennerahastot tarjoavat paikallisyhteisöissä virikkeitä ja yhteistyötilaisuuksia monien eri alojen toimijoille, jotka eivät muutoin työskentelisi yhdessä.
The contact so established can generate benefits across a wide range of economic activities in the region concerned.
Siksi se voi auttaa poistamaan lähemmän vuorovaikutuksen esteet. Luodut yhteydet voivat hyödyttää laajasti alueen elinkeinotoimintaa.
14 Summary of Main Findings
14 Yhteenveto
The role of EU structural actions
EU:n rakennepoliittiset toimet on työttömiä, kun koko EU:n työvoimasta vain joka kymmenes on työtön.
6 of the labour force in Objective 1 regions are unemployed, compared with one in 10 in the EU as whole.
Vaikka tilanne on viime vuosina parantunut huomattavasti, EU:n alueelliseen koheesioon liittyy yhä huomattavia ongelmia.
Despite significant progress in recent years, the regional cohesion problem in the EU remains considerable. The 25% of the EU population living in Objective 1 regions have an average GDP per head little more than two thirds of the EU average.
Noin 25 prosenttia EU:n väestöstä asuu tavoite 1 -alueilla, joiden keskimääräinen bkt asukasta kohti on hieman yli kaksi kolmannesta EU:n keskiarvosta.
GDP per head in Objective 1 regions is, however, gradually converging to the level in the rest of the Union.
Näiden alueiden asukaskohtainen bkt on kuitenkin vähitellen lähestymässä unionin keskiarvoa.
Between 1989 and 1996, those regions with Objective 1 status throughout the period went from 631/2% of the EU average to 69%.
Vuosina 1989-1996 koko ohjelmakauden tavoite 1 -alueisiin kuuluneiden alueiden bkt kasvoi 631/2 prosentista 69 prosenttiin EU:n keskiarvosta.
Only 4 of these regions experienced a widening of the gap.
Ero unionin muihin alueisiin kasvoi vain neljällä näistä alueista.
For Objective 2 areas, the gap in unemployment with the rest of the EU, which is the main focus of policy, has closed on average since 1989.
Tavoite 2 -alueiden politiikan tärkein tavoite on työttömyysasteen alentaminen. Se on lähentynyt EU:n keskiarvoa vuodesta 1989 alkaen.
Experience, however, varies between Member States.
Tulokset kuitenkin vaihtelevat jäsenmaittain.
In Objective 2 areas in Germany, France and Italy, unemployment was higher In 1997 than in 1989, while in Denmark, the Netherlands and the UK, it was markedly lower.
Saksan, Ranskan ja Italian tavoite 2 -alueilla työttömyysaste oli vuonna 1997 korkeampi kuin vuonna 1989, kun taas Tanskassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa se oli huomattavasti alempi.
Objective 2 areas have a high dependence on a very limited number of manufacturing sectors which have accounted for the major part of job losses.
Tavoite 2 -alueet ovat hyvin riippuvaisia muutamista tehdasteollisuuden aloista.
Nevertheless, there is evidence of small enterprises growing in importance and Increasing the number of people they employ, offsetting to some degree the jobs lost in large firms.
Suurin osa työpaikkojen menetyksistä on tapahtunut juuri näillä aloilla. Pienyritysten merkitys on kuitenkin kasvamassa, ja ne ovat alkaneet palkata lisää työntekijöitä.
The gap is the result of both lower productivity and lower employment rates than in other parts of the Union.
Heikentynyt bkt johtuu siitä, että alueiden tuottavuus on heikompi ja työttömyysaste korkeampi kuin muualla unionissa.
The closing of the gap that has occurred since 1989 is predominantly due to a higher growth of productivity in Objective 1 regions than elsewhere rather than higher employment.
Vuonna 1989 alkaneeseen bkt:n lähentymiseen el ole syynä työllisyystilanteen paraneminen, vaan lähinnä se, että tavoite 1 -alueilla tuottavuus kasvaa nopeammin kuin muualla.
Objective 1 regions are, therefore, becoming more competitive, but, except in a few cases, this has not yet been translated into job creation.
Tavoite 1 -alueiden kilpailukyky on paranemassa, mutta joitakin tapauksia lukuun ottamatta tämä ei vielä ole synnyttänyt työpaikkoja.
Indeed, unemployment is a major problem In many such regions, as well as in Objective 6 areas.
Työttömyys on suuri ongelma monilla tavoite 1 -alueilla, kuten myös tavoite 6 -alueilla.
In Objective 5b areas, except for those in the Netherlands and the UK, unemployment has risen steadily since 1989, including during the present economic recovery, which suggests that the structural element may be becoming more important.
Tavoite 5b -alueilla työttömyys on Alankomaita ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa lukuun ottamatta kasvanut tasaisesti vuodesta 1989 alkaen.
Economic indicators in assisted regions, 1988 - 1997
Taloudelliset indikaattorit tuetuilla alueilla vuosina 1988-1997
Regional Group
Alueryhmä
Unemployment rate (%) (1)
Työttömyysaste (° Ό/ν)
GDP per head (PPS), EUR15=100
Ostovoimakorjattu bkt henkeä kohti, EU 15=100
Employment change (% pa)
Työllisyyden muutos (%/v)
Average 1994-96
Keskiarvo 1994-1996
Objective 1 (89-99)
Tavoite 1 (89-99)
Objective 1 (94-99)
Tavoite 1 (94-99)
Objective 2 (94-99)
Tavoite 2 (94-99)
Objective 5b (94-99)
Tavoite 5b (94-99)
Objective 6 (95-99)
Tavoite 6 (95-99)
Others (94-99)
Muut (94-99)
EUR 15 excl. new Länder
EU 15 (Saksan uusia osavaltioita lukuun ottamatta)
(1) EUR 15: Eurostat harr rionised unemployment fit ures (2) Figures by Objective a •efor EUR 12 Source : Eurostat - estimi tes by DGXVI
(2) Tavoitekohtaiset luvut: EU 12 Lähde: Eurostat - PO XVI:n arviot
15 Summary of Main Findings
15 Yhteenveto
The Effect of the Structural Funds on Cohesion the catching up that these countries have experienced over the period 198999 would not have happened in the absence of the Funds.
Rakennerahastojen vaikutus koheesioon rakennerahastoja huomattava osa näissä maissa kymmenvuotiskaudella 1989-1999 tapahtuneesta edistyksestä olisi jäänyt toteutumatta.
hand, employment has risen by more than in other parts of the Union, which suggests a larger increase in the labour force than elsewhere.
kasvamassa. Toisaalta myös työllisyys on kasvanut enemmän kuin muualla unionissa, mikä viittaa siihen, että työvoima on lisääntynyt enemmän kuin muilla alueilla.
It also suggests significant diversification of economic activity away from agriculture, which is the main aim of policy, and there Is evidence of net job creation in manufacturing industries where SMEs predominate, especially those connected to the rural economy, though also In other areas.
Se merkitsee myös sitä, että aiemmin maatalouteen perustunut elinkeinotoiminta on monipuolistunut merkittävästi, mikä onkin politiikan tärkein tavoite.
However, the models also highlight the extent to which the effectiveness of the Structural Funds depends on other factors, such as sound macroeconomic and other policies at the national level and the structure of economic activity in the region concerned.
Työpaikkojen nettomäärän on todettu lisääntyneen niillä tehdasteollisuuden aloilla, joilla on eniten pkyrityksiä. Näin on käynyt varsinkin maaseudun elinkeinoelämään liittyvillä aloilla, vaikka kehitystä on tapahtunut muuallakin.
There are two ways of measuring the contribution of the Structural Funds to improving cohesion in the EU.
On kaksi tapaa arvioida, miten rakennerahastot ovat lisänneet koheesiota EU:ssa.
Firstly, by analysing socio-economic indicators in the regions assisted.
Neljän koheesiomaan kehitys on vielä lupaavampaa.
These regions have experienced an unusually rapid pace of convergence, both from an historical and international perspective: in the period since 1989, average GDP per head in regions with Objective 1 status throughout the period has increased from 63.5% to 69% of the EU average, while trends for the four Cohesion countries are even more encouraging; the report illustrates that they have, in general, gone up from 65% of the EU average to cross the 75% threshold for GDP per head, with projections for 1999 placing them as high as 77% of the EU average.
Kausikertomuksen mukaan niiden asukaskohtainen bkt on kasvanut 65 prosentista yli 75 prosenttiin EU:n keskiarvosta. Vuoden 1999 ennusteet yltävät jopa 77 prosenttiin EU:n keskiarvosta.
Similarly, the Structural Funds have made an undeniable contribution to reducing the unemployment gap between Objective 2 areas and the rest of the EU, particularly in Denmark, the Netherlands and the UK.
Rakennerahastot ovat edistäneet merkittävästi tavoite 2 -alueiden työttömyysasteen saattamista EU:n muiden alueiden tasolle erityisesti Tanskassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
A second method of measuring the contribution of the Structural Funds is by using macroeconomic models.
Toinen tapa arvioida rakennerahastojen vaikutusta on käyttää makrotaloudellisia malleja.
These suggest that, over the period 1989-99, the Funds added around 0.5% point a year to growth in Objective 1 regions; the cumulative effect of the Funds has been to increase the GDP of Greece, Ireland and Portugal by nearly 10% in each case and that of Spain (much of which is not covered by Objective 1) by over 4%.
Niiden mukaan rahastot lisäsivät tavoite 1 -alueiden kasvua noin 0,5 prosenttiyksikköä kaudella 1989-1999. Rahastojen kumulatiivisen vaikutuksen ansiosta Kreikan, Irlannin ja Portugalin bkt on kasvanut 10 prosenttia ja Espanjan (jonka alueista suurin osa on tavoitteen 1 ulkopuolella) BKT yli 4 prosenttia.
Various studies undertaken to assess the impact of the Structural Funds on assisted regions indicate that they have made a significant contribution to the reduction in regional disparities across the Union.
Rakennerahastojen vaikutuksesta tuettuihin alueisiin on tehty useita tutkimuksia. Ne osoittavat rahastojen vähentäneen huomattavasti alueellisia eroja unionissa.