natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The unemployed M persons aged 15+, who concurrently meet all three conditions of the ILO definition for being classified as the unemployed: (i) have no work, (ii) are actively seeking a job and (iii) are ready to take up a job within a fortnight.
Työttömät: kaikki 15 vuotta täyttäneet henkilöt, jotka täyttävät samanaikaisesti kaikki kolme ILO:n käyttämään työttömän henkilön määritelmään sisältyvää ehtoa, eli henkilöt, jotka 1) ovat ilman työtä, 2) hakevat työtä aktiivisesti ja 3) voivat ottaa työpaikan vastaan kahden viikon kuluessa.
Unemployment rate (by ILO methodology): — Percentage of the unemployed in labour force.
Työttömyysaste (ILO:n menetelmän mukainen): työttömien prosentuaalinen osuus työvoimasta.
Average employment and Average paid employment indices by NACE classes:. The data cover also all budgetary, subsidised organisations and persons with secondary job are included.
Työllisten vuosikeskiarvoja keskimääräinen palkansaajia kuvaava indeksi toimialoittain (NACE): Tietoihin sisältyvät kaikki valtion talousarviosta tukea saavat organisaatiot sekä henkilöt, joilla on sivutyö.
Armed forces, apprentices, employees on child-care and additional child-care leave are excluded.
Lukuihin eivät sisälly asevoimien palveluksessa, oppisopimuskoulutuksessa, hoitovapaalla tai pidennetyllä hoitovapaalla olevat henkilöt.
Unemployment rate (by ILO methodology, Average employment and Average paid employment indices by NACE classes: Data refer to the Estonian Labour Force Survey 1995 (ELFS 95).
Työttömyysaste (ILO:n menetelmän mukainen), työllisten vuosikeskiarvo ja keskimääräinen palkansaajia kuvaava indeksi toimialoittain (NACE):
ELFS 95 was carried out in January-April 1995.
Tiedot perustuvat Viron vuoden 1995 työvoimatutkimukseen.
In order to guarantee the comparability of the data between years 1989-1995, data presented in tables are about population aged 16-69.
Jotta vuosia 1989—1995 koskevien tietojen vertailukelpoisuus voitaisiin varmistaa, taulukossa esitetyt tiedot koskevat 16—69-vuo-tiaita.
Registered unemployment (end of period): Registered unemployment in per cent — percentage of unemployed registered in civil economically active population, based on Labour Force Sample Survey (LFSS).
Työttömiksi ilmoittautuneet (jakson lopussa): Työttömiksi ilmoittautuneiden osuus prosentteina — työttömiksi ilmoittautuneiden prosentuaalinen osuus taloudellisesti aktiivisesta siviiliväestöstä, jota koskevat tiedot on saatu otantaan perustuvasta työvoimatutkimuksesta.
Data of the State Labour Mar ket Board.
Viron työvoimahallinnon tietoja.
Registered unemployment covers unemployed job seekers registered in state employment offices.
Työttömiksi ilmoittautuneisiin kuuluvat henkilöt, jotka ovat ilmoittautuneet työttömiksi työnhakijoiksi valtiollisiin työvoimatoimistoihin.
The unemployment rate is the share of the registered unemployed job seekers from the population between 16 and pension age.
Työttömyysaste on työttömiksi työnhakijoiksi ilmoittautuneiden osuus ikäryhmässä 16—eläkeikä.
1991 1992 1993 1994 in millions of national currency 448.1 2994.8 6320.3 10566.8 14.9 219.9 243.7 404.7 3024.0 6088.5 9590.3 539.9 3917.0 7805.7 11282.0 58.3 190.7 475.5 976.5 73.0 272.4 539.2 937.4 in % of gross domestic products
1991 1992 1993 1994 1 000 000, kans. valuuttana 448,1 2994.8 6320,3 10566,8 14,9 219,9 243,7 404,7 3024,0 6088,5 9590,3 539,9 3917,0 7805,7 11282,0 58,3 190,7 475,5 976,5 73,0 272,4 539,2 973,4 osuus BKT:sta, %
Government budget Consolidated central government revenue Grants Consolidated central government expenditure Consolidated general government expenditure Consolidated central government deficit/surplus General government deficit/surplus Government budget Consolidated central government expenditure Consolidated genral government expenditure Consolidated central government deficit/surplus General government deficit/surplus
Valtion talousarvio — valtion sulautetut tulot — avustukset — valtion sulautetut menot — julkisyhteisöjen sulautetut menot — valtion sulautettu ali-/ylijäämä — julkisyhteisöjen ali-/ylijäämä Valtion talousarvio — valtion sulautetut menot — julkisyhteisöjen sulautetut menot — valtion sulautettu ali-/ylijäämä — julkisyhteisöjen ali-/ylijäämä
Government budget: These data relate to central and general government as published in the IMF's Government Finance Statistics Yearbook (1996) (GFSY); included also is the country's presentation in the GFSY.
Valtion talousarvio: Valtion ja julkisyhteisöjen taloutta koskevat tiedot perustuvat Kansainvälisen valuuttarahaston julkaisemaan valtioiden taloutta käsittelevään tilastolliseen vuosikirjaan (Government Finance Statistics Yearbook 1996, GFSY).
Because the GFSFdoes not present statistics for general government, but for individual levels of government separately, the consolidated series presented here were obtained from central and local government data and adjusted in consolidation for the identified intergovernmental transfers.
Koska tilastollinen vuosikirja ei sisällä julkisyhteisöjen tilastoja, vaan tilastot on laadittu erikseen kullekin hallinnon tasolle, tässä esitetyt sulautetut tiedot perustuvat valtion- ja paikallishallinnon tietoihin, jotka on mukautettu sulauttamalla julkisen sektorin sisäiset siirrot.
Even though the statistics cover the central and local government published in GFSY, the coverage may not be exhaustive if some central or local government units are not included in that coverage.
Vaikka tilastot kattavat vuosikirjassa julkaistut valtion-ja paikallishallinnon tiedot, täydellistä kattavuutta ci välttämättä saavuteta, sillä tiettyjen valtion- tai paikallishallinnon yksiköiden tiedot voivat puuttua tilastoista.
A measure of the exhaustiveness of the coverage can be obtained by comparing in the GFSY the note on the coverage of data for individual countries with the list of central and local government units provided.
Kattavuutta voi daan arvioida vertaamalla tilastolliseen vuosikirjaan sisältyvää valtiokohtaista kattavuutta koskevaa huomautusta valtion-ja paikallishallinnon yksiköiden luetteloon.
It should be noted that the deficit/surplus used here is equal to revenue and grants minus expenditure, and does not take lending minus repayments into account (see further below).
Tässä ilmoitettu ali-/ylijäämä on saatu vähentämällä tuloista ja avustuksista menot. Laskennassa ci ole otettu huomioon antolainausta, josta on vähennetty takaisinmaksut (katso jäljempänä).
The netting of inter-government transfers carried out in the attached tables is limited to the current and capital transfers consisting of the identified grants and current and capital subsidies between the levels of government.
Taulukkoja laadittaessa tehty julkisen sektorin sisäisten siirtojen nettouttaminen koskee ainoastaan tulon-ja pääoman siirtoja, jotka koostuvat yksilöidyistä avustuksista sekä hallinnon eri tasojen välisistä tulon-ja pääomansiirtojen muotoisista tukipalkkioista.
Other types of transactions occurring between government levels, such as the payments of taxes and employers' social security con tributions, and the reciprocal purchases of goods and services are not normally classified as intergovernmental transfers have not been eliminated in the consolidation process.
Muita hallinnon eri tasojen välisiä taloustoimia, kuten verojen ja työnantajan sosiaaliturvamaksujen maksua tai vastavuoroista tavaroiden ja palveluiden hankintaa, ei yleensä luokitella julkisen sektorin sisäisiksi siirroiksi, joten niitä ei ole sulautettu.
Finally, whether the absence of data for current and capital transfers should be attributed to the absence of transfer or to lack of data is unclear; in all cases absence ofinformation on transfers has been deemed to represent zero-transfers.
Aina ei ole selvää, johtuuko tulon- tai pääomansiirtoja koskevien tietojen puuttuminen siitä, ettei siirtoja ole tehty, vai siitä, ettei tehdyistä siirroista ole saatu tietoa. Tietojen puuttuminen tulkitaan kuitenkin kaikissa tapauksissa osoitukseksi siitä, ettei siirtoa ole tapahtunut.
Government expenditure consists of general government cash expenditures on current and capital goods and services, interest payments and current and capital transfers but excludes non-cash transactions.
Valtion menot koostuvat julkisyhteisöjen rahamääräisistä, tavaroiden ja palveluiden hankinnasta aiheutuneista kulutus- ja investointimenoista, korkomenoista sekä tulon- ja pääomansiirroista.
Deficit/surplus equals cash revenue and cash grants minus cash expenditure.
AU-Zylijäämä on laskettu vähentämällä rahamääräisistä tuloista ja avustuksista rahamääräiset menot.
This measure of the deficit/surplus differs from that used in GFS which equals cash revenue and cash grants, minus cash expenditure, minus net lending.
Tämä ali-/yli-jäämän laskentamenetelmä eroaa edellä mainitussa tilastollisessa vuosikirjassa käytetystä menetelmästä, jossa ali-/yli-jäämä saadaan vähentämällä rahamääräisistä tuloista ja avustuksista rahamääräiset menot ja nettoluotonanto.
This exclusion of net lending (consisting, in the GFS methodology, of operations in financial assets and liabilities carried out for specific policy purposes, rather than for liquidity purposes) brings the measure of the deficit/surplus presented here closer to the national accounts concept of net borrowing/net lending.
Kun yhtälöstä jätetään pois nettoluotonanto (joka koostuu tilastollisessa vuosikirjassa sovellettavan menetelmän mukaan rahoitusvaroja ja -velkoja koskevista toimista, jotka eivät liity vakavaraisuuteen vaan tietyn poliittisen tarkoituksen toteuttamiseen), saadaan ali-/ylijäämä lähemmäs kansantalouden tilinpidon nettoluotonotto/nettoluotonanto-käsitcpa- ria.
Also, as a result of this exclusion, receipts from privatization (classified as repayments in the GFS methodology) do not enter in the determination of the deficit/surplus presented in the attached tables (and therefore do not reduce the deficit).
Nettoluotonannon poisjättäminen aiheuttaa myös sen, etteivät yksityistämisestä saadut tulot (jotka tilastollisen vuo sikirjan menetelmän mukaan luokitellaan takaisinmaksuiksi) vaikuta taulukossa ilmoitetun ali-/ylijäämän määräytymiseen (eivätkä näin vähennä alijäämää).
1992 1993 1994 1995 1996 Billions (10') of USD 0.380 0.510 0.720 0.870 0.060 0.130 0.190 0.270 Millions ( 10") of USD 386.120 443.350 579.910 636.820 % per annum 27.300 23.100 16.000 13.700 11.500 8.700 6.100 6.300 5.400 4.300 3.600 USD 1 = ...EEK 13.223 12.991 11.465 12.034 12.912 13.878 12.390 11.462 12.440 ECU 1 = ...EEK 15.484 15.453 14.996 15.758 15.635 15.483 15.240 15.064 15.587
Lyhytaikaiset keskikorot — antolainaus — talletus Virallinen diskonttokorko (jakson lopussa) USA:n dollarin kurssi — viitejakson keskikurssi — kurssi viitejakson lopussa Ecun kurssi — viitejakson keskikurssi — kurssi viitejakson lopussa
Monetary aggregates (end of period): Money (MI) Includes demand deposits and currency outside banks.
Raha-aggregaatit (jakson lopussa): Raha (MI) sisältää avistatalletukset ja yleisön hallussa olevan rahan.
Monetary aggregates are calculated on a monthly basis; according to the monetary survey Ml comprises currency outside banks and demand deposits (excluding government deposits), Quasi-money comprises time deposits, savings deposits and foreign convertible and non-convertible currency deposits (excluding government deposits).
Raha-aggregaatit lasketaan kuukausittain. Rahamarkkinatutkimuksen mukaan Ml sisältää yleisön hallussa olevan rahan ja avistatalletukset (lukuun ottamatta valtion talletuksia), Quasi money sisältää aikatalletukset, säästötalletukset sekä vaihdettavien ja sidottujen valuuttojen määräiset talletukset (lukuun ottamatta valtion talletuksia).
Official discount rate (end of period): No official discount rate, no official central bank base or primary rate either; all the rates are market-determined.
Virallinen diskonttokorko (vuoden lopussa): Ei virallista diskonttokorkoa, peruskorkoa eikä keskeisintä keskuspankkikorkoa, kaikki korot ovat markkinakorkoja.
Average shortterm lending and deposit rates relate to period averages.
Lyhytaikaisten antolainaus-ja talletuskeskikorkojen arvot ovat viitejakson keskiarvoja.
Some factors contributing to possible differ ences are the valuation of the reserve position in the Fund, and a different treatment of claims in non-convertible currencies. rencies.
Eroja voivat aiheuttaa Kansainvälisen valuuttarahaston varannon arvostamisessa käyttämät menetelmät sekä sidotun valuutan määräisten saamisten käsittelyssä esiintyvät erot.
USD exchange rates: International Monetary Fund exchange rates as present in the publication: 'Statistiques Financières Internationales'.
USA:n dollarin kurssi: Kansainvälisen valuuttarahaston valuuttakurssit julkaisusta: "Statistiques Financières Internationales". nales".
Inflation rates arc based on national CPIs which are not strictly comparable between candidate countries or with those based on EU HICPs (different methods, concepts, practices in the calculation of CPIs).
Ne eivät myöskään ole täysin vertailukelpoisia yhteisön YKHLen kanssa (indeksien laatimisessa käy tetään erilaisia menetelmiä, käsitteitä ja menettelytapoja).
1.5 15.2 3.5 previous year = 100
1,6 16,6 2,9 edeltävä vuosi = 100
Industrial production volume indices by NACE classes: Industrial production covers mining and quarrying, manufacturing and electricity, gas and water supply (according to the NACE Classification Sections C,D.E).
Teollisuustuotannon volyymi-indeksit toimialoittain (NACE): Teollisuustuotantoon kuuluu kaivostoiminta ja louhinta, teollisuus sekä sähkö-, kaasu- ja vesihuolto (NACE:n pääluokat C, D ja E).
Electricity, gas and water supply covers only energy production (NACE Rev. L: 40101, 40301).
Sähkö-, kaasu- ja vesihuolto kattaa ainoastaan energiantuotannon. (NACE Rev. 1., 40101, 40301 ).
Land area by land-use categories total agricultural land forest arable land permanent meadows and pastures Agricultural land by legal status State enterprise cooperatives others
Maa-ala maankäyttölajeittain — yhteensä — maatalousmaata — metsää — peltoa — pysyvää luonnonniittyä ja laidunta Maatalousmaa oikeudellisen aseman mukaan — valtion yrityksiä — osuuskuntia — muita
Agriculture, hunting, forestry and fishing (NACE A+B)
— maa-, riista-, metsä- ja kalatalous (NACE:n pääluokat A+B)
9.8 8.9 previous year = 100
9,8 8,9 edeltävä vuosi = 100
16.9 20.0 145.6 317.0 sugar beet fodder beet Main crops by yield cereals of which: wheat potatoes sugar beet fodder beet in 1000 tons of live weight
Tärkeimpien viljelykasvien pinta-alat — viljakasveja — joista: vehnää — perunaa — sokerijuurikasta — rehujuurikasta Tärkeimpien viljelykasvien sadot — viljakasveja — joista: vehnää — perunaa — sokerijuurikasta — rehujuurikasta elopaino 1 000 t
Sales or procurement of animal for slaughter pigs cattle
Teuraaksi myydyt tai hankitut eläimet
240.0 119.0 29.0 cattle of which: cows sheep heads per 1000 ha of arable land 376.8 407 398.4 pigs
— sikoja — karjaa — siipikarjaa Karjankasvatuksen osuus (jakson lopussa) — karjaa — josta: lehmiä — lampaita kpl/l 000 ha peltoalaa 376,8 407,0
Gross agricultural production volume indices: The gross agricultural output has been calculated in 1993 prices.
Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indeksi: maatalouden kokonaistuotos on laskettu vuoden 1993 hinnoin.
Sales or procurement of animals for slaughter: Sales of animals for slaughter, killed animals in enterprises and private farms, household plots for sales, own consumption meat.
Teuraaksi myydyt tai hankitut eläimet: teuraaksi myydyt eläimet, yritysten, yksityisten maatilojen ja palstanomistajicn teurastamat myyntiin tarkoitetut eläimet, liha omaan kulutukseen.
Legend:
Selitykset
Selected major settlements: (1 000 inhabitants) O 200 - 250
Suurimpia asutuskeskuksia (asukasluku tuhansina) O 200 - 250
I I < 15 H 15-65 LH > 65 Living standard (in 1993): ECU 1 003
Elintaso (vuonna 1993): 1003 ecua
(GDP per capila)
(BKT henkeä kohti)
Administrative regions: 15 counties Population: 1 483 900
Hallintoalueet: 15 aluetta Väkiluku: 1483900
Supplement 11/97 to the Bulletin of the European Union
Euroopan unionin tiedotteen täydennysosa 11/97
12/97 Commission opinion on Lithuania's application for membership of the European Union
72/97 Komission lausunto Liettuan hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi
Document drawn up on the basis of COM(97) 2007 final
Asiakirjan KOM(97) 2007 lopull. perusteella laadittu asiakirja
Relations between the European Union and Lithuania
Euroopan unionin ja Liettuan suhteet
Lithuania's position concerning the European Union
Liettuan kanta Euroopan unioniin
1.2 Human rights and the protection of minorities
Parlamentin ja lainsäädäntövallan rakenne
Civil and political rights
Toimeenpanovallan rakenne
Economic, social and cultural rights
Toimeenpanovallan toiminta
Minority rights and the protection of minorities
Ihmisoikeudet ja vähemmistöjen suojelu
General evaluation
1.3 Yleisarvio
2.1 The economie situation
Taloudelliset arviointiperusteet
Liberalization
Taloudellinen tilanne
Structural change
Vapauttaminen
Introduction
Rahoitusala
The capacity to cope with competitive pressure and market forces
Taloudellinen ja sosiaalinen kehitys
Prospects and priorities
2.2 Talous jäsenyyden näkökulmasta
Ability to assume the obligations of membership
Toimiva markkinatalous
Internal market without frontiers
Edellytykset selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista
General framework
2.3 Yleisarvio
Free movement of capital
Rajattomat sisämarkkinat
Free movement of services
— Tavaroiden vapaa liikkuvuus
Free movement of persons
— Pääomien vapaa liikkuvuus
General evaluation
— Palvelujen vapaa liikkuvuus
3.2 Innovation
— Yleisarvio
3.9 Financial questions
Ulkosuhteisiin liittyvät politiikat
Budgetary implications
Kauppa ja kansainväliset taloussuhteet
4.1 Administrative structures
Vaikutukset yhteisön talousarvioon
Administrative and judicial capacity
4.1 Hallinnon rakenteet
General evaluation
4.3 Yleisarvio
Composition of Parliament
Liettuan parlamentin nykyinen kokoonpano
A. Introduction a) Preface
A. Johdanto
The Union's capacity to absorb new members, while maintaining the momentum of European integration, is also an important consideration in the general interest of both the Union and the candidate countries.'
Unionin kyky ottaa vastaan uusia jäseniä Euroopan yhdentymisen vauhdin pysyessä ennallaan on myös tärkeä seikka sekä unionin että hakijamaiden yhtei­sen edun kannalta."
This declaration spelled out the political and econ omic criteria for examining the accession requests of the associated countries of Central and Eastern Europe.
Tässä julistuksessa esitettiin poliittiset ja taloudel­liset arviointiperusteet Keski­ ja Itä­Euroopan as­sosioituneiden maiden unioniin liittymistä koske­vien hakemusten käsittelemiseksi.
Lithuania presented its application for membership of the European Union on 8 December 1995, and accordingly the Council of Ministers decided on 29 January 1996 to implement the procedure laid down in Article O of the Treaty, which provides for consultation of the Commission.
Liettua jätti hakemuksensa Euroopan unionin jäse­nyydestä 8 päivänä joulukuuta 1995, ja ministeri­neuvosto päätti 29 päivänä tammikuuta 1996 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen O artiklan mukaisen menettelyn täytäntöönpanemisesta; tässä artiklassa määrätään komission kuulemisesta.
That is the framework in which the Commission submits the present opinion, responding to the request of the European Council in Madrid in December 1995 to present the opinion as soon as possible after the conclusion of the Intergovernmental Conference, which commenced in March 1996 and concluded in June 1997.
Edellä sanotun huomioon ottaen komissio antaa tämän lausunnon vastauksena Madridissa vuoden 1995 joulukuussa kokoontuneen Eurooppa­neuvos­ton esittämään pyyntöön antaa lausunto mahdol­lisimman nopeasti vuoden 1996 maaliskuussa alka­neen hallitusten välisen konferenssin päätyttyä vuoden 1997 kesäkuussa.
D the adjustment of their administrative structure,
□ hakijamaiden mukauttamisen, ja
The context of the opinion
Lausunnon taustaa valuuttapoliittisen
D the creation of a stable economic and monetary environment.'
D vakaan taloudellisen ja ympäristön luomisen avulla."
In its opinion, the Commission analyses the Lithuanian application on its merits, but according to the same criteria as the other applications, on which it is delivering opinions at the same time.
Liettuan jättämää jäsenyyshakemusta käsitellään samanaikaisesti yhdeksän muun assosioituneen maan hakemuksen kanssa.
This way of proceeding respects the wish, expressed by the European Council in Madrid, to ensure that the applicant countries are treated on an equal basis.
Liettuan liittyminen Euroopan unioniin on nähtävä osana historiallista kehitystä, jossa Keski­ ja Itä­Euroopan maat pääse­vät yli 40 vuotta kestäneestä maanosan kahtia ja­kautumisesta ja liittyvät unionin luomaan rauhan, vakauden ja hyvinvoinnin alueeseen.
The Lithuanian application for membership is being examined at the same time as applications from nine other associated countries.
Lausunnossaan komissio käsittelee Liettuan jät­tämää hakemusta erikseen, mutta samojen arvioin­tiperusteiden mukaisesti kuin muitakin hakemuk­sia, joista se antaa lausunnon samanaikaisesti.
Lithuania's accession is to be seen as part of a historic process, in which the countries of Central and Eastern Europe overcome the division of the continent which has lasted for more than 40 years, and join the area of peace, stability and prosperity created by the Union.
Kyseinen menettelytapa noudattaa Madridissa kokoontuneen Eurooppa­neuvoston ilmaisemaa toivomusta hakijamaiden tasa­arvoisesta kohte­lusta.
Accession will take place as soon as a country is able to assume the obligations of membership by satisfying the economic and political conditions.
Liittymi­nen tapahtuu heti, kun maa kykenee täyttämään jä­senyydestä koituvat velvoitteet täyttämällä talou­delliset ja poliittiset edellytykset.
D that the candidate country has achieved stability of institutions guaranteeing democracy, the rule of law, human rights and respect for and protection of minorities;
Ü hakijamaassa on vakaat toimielimet, jotka ta­kaavat kansanvallan, oikeusvaltion, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelun,
The structure of the opinion takes account of the conclusions of the European Council in Copenhagen. It:
Lausunnon rakenteessa otetaan huomioon Kööpen­haminassa kokoontuneen Eurooppa­neuvoston tekemät päätelmät.
D describes the relations up to now between Lithuania and the Union, particularly in the framework of the association agreement;
D kuvataan Liettuan ja unionin tähänastisia suhtei­ta erityisesti assosiaatiosopimuksen puitteissa,
D analyses the situation in respect of the political conditions mentioned by the European Council
D eritellään tilanne Eurooppa­neuvoston esittä­mien poliittisten edellytysten osalta (demokratia.
D the ability to take on the obligations of membership, including adherence to the aims of political, economic and monetary union.
D kyky vastata jäsenyyden mukanaan luomiin velvoitteisiin, mukaan lukien poliittisen, talous­ ja rahaliiton tavoitteiden noudattaminen.
(democracy, rule of law, human rights, protection of minorities);
oikeusvaltio, ihmisoikeudet, vähemmistöjen suo­jelu),
D assesses Lithuania's situation and prospects in respect of the economic conditions mentioned by the European Council (market economy, capacity to cope with competitive pressure);
D arvioidaan Liettuan tilannetta ja tulevaisuuden näkymiä Eurooppa­neuvoston esittämien taloudel­listen edellytysten osalta (markkinatalous, kyky selviytyä kilpailupaineesta), loitti koko Liettuan alueen.
Russia dominated Lithuania for over a centu­ry.
Venäjä hallitsi Liettuaa yli vuosisadan ajan.
Lithuania declared its independence on 16 Feb­ruary 1918, and fought both German and Soviet forces to establish it.
Liettua julistautui itsenäiseksi 16. helmikuuta 1918 ja taisteli sekä Saksan että Neuvostoliiton joukkoja vastaan vakiinnuttaakseen itsenäisyytensä.
Between the Wars Lithuania was an independent state and highly integrated into the world economy.
Maailmansotien välisenä aikana Liettua oli itsenäinen valtio, joka oli pitkälle inte­groitunut maailmantalouden järjestelmiin.