natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Whilst both methods have positive and negative features, the study commissioned by the Committee of the Regions requires indicators that are: 1) in line with the current theoretical debate, 2) easy to operationalize, and therefore based on readily available data, and 3) going beyond the current crude measures of GDP and unemployment.
Molemmissa menetelmissä on sekä hyvät että huonot puolet. Alueiden komitean tilaamassa tutkimuksessa edellytetään käytettävän osoittimia, jotka ovat 1) sopusoinnussa tämänhetkisen teoreettisen keskustelun kanssa, 2) helposti käyttöön soveltuvia ja saatavissa olevaan aineistoon perustuvia ja 3) hienosyisempiä kuin nykyisin käytettävät karkeat BKT:tä ja työttömyyttä mittaavat osoittimet.
On the methodological approach and the first results of this research see the last N.U.R.E.C, LCSP - interim Report, Duisburg, January 1995.
Tämän tutkimuksen metologisesta lähestymistavasta ja alustavista tuloksista katso viimeisin NUREC, LCSP - Interim Report, Duisburg, tammikuu 1995.
Such a research is a continuation of the I.S.I (International Statistical Institute) series titled International Statistics of Large Towns.
Tämä tutkimus on jaikoa Kansainvälisen tilastotoimiston (International Statistical Institute, 1SI) sarjalle International Statistics of Large Towns.
Another study based on questionnaires and quite similar to LCSP is the research of the Population Crisis Committee (1990) about the quality of life in the 100 largest World Metropolitan Areas.
Toinen kyselylomakkeisiin perustuva ja LCSP:lä pitkälti muistuttava tutkimus on väestökriisikomitean (Population Crisis Committee) (1990) tutkimus elämänlaadusta maailman sadalla suurimmalla metropolialueella.
In particular, there are three sets of issues.
kolme näkökohtaa.
The first one concerns the demarcation of the city as spatial, social, economical and political unit.
Ensimmäinen koskee kaupungin rajaamista alueelliseksi, sosiaaliseksi, taloudelliseksi ja poliittiseksi kokonaisuudeksi.
Tiie spatial demarcation always takes a central role but many of the methods available are not suitable for a permanent observation of the cities even if they are based on administrative units, like in the Atlas of Agglomerations in the European Union (NU.R.E.C. 1994).
Alueellinen rajaus saa aina keskeisen aseman, mutta monet käytettävissä olevat mallit eivät sovellu kaupunkien jatkuvaan tarkkailuun, vaikka ne perusruisivatkin hallinnollisiin yksiköihin, kuten teoksessa Atlas of Agglomerations in the European Union (NUREC, 1994).
The second aspect refers to the internal differentiation of the city which is frequently not considered although everyone knows that large differences exist within each city.
Toinen näkökulma on kaupungin sisäinen eriyttäminen, joka usein jätetään vaille huomiota, vaikka yleisesti tiedetään, että kaikissa kaupungeissa on suuria sisäisiä eroja.
These differences can influence the quality of life of a city so lastingly that these differences should be taken into account at any rate by the development of an indicator system.
Sisäiset erot voivat vaikuttaa kaupunkielämänlaatuun niin pysyvästi, että erot tulisi ottaa huomioon kehittämällä osoitinjärjestelmä.
Therefore, when considering indicators it is necessary not only to use arithmetic average values but also measures of dispersion.
Näin ollen osoittimia tarkasteltaessa ei voida pitäytyä ainoastaan laskennallisiin keskiarvoihin, vaan analyysiin on sisällytettävä myös dispcrsiomitat.
The third aspect relates to the fact that even if the city is considered as a unit, this cannot be regarded without its geographical context.
Kolmas näkökohta liittyy siihen tosiseikkaan, että maantieteellinen konteksti on otettava huomioon silloinkin, kun kaupunkia tarkastellaan yksikkönä.
The quality of life is determined not only by the city itself, but also substantially influenced by the surrounding environment.
Elämänlaatu ei määräydy ainoastaan kaupungin vaan merkittävässä määrin myös ympäröivän todellisuuden perusteella.
The environment should be evaluated as a multi-dimensional factor including the political, cultural and economical contexts within which the city is operated.
Ympäristöä on arvioitava moniulotteisesti ja siihen on sisällytettävä kaupungin poliittinen, kulttuurinen ja taloudellinen toimintaympäristö.
As a matter of example, it is clear that the services and facilities existing in a city do not serve only its local population but also that of its catchment area.
On esimerkiksi selvää, että paikallisten asukkaiden lisäksi kaupungin palveluja käyttävät myös sen vaikutusalueen asukkaat.
Equally, the geographical location of a city has major repercussions on connectivity and through traffic which in turn affect the physical environment.
Samoin kaupungin maantieteellisellä sijainnilla on suuri vaikutus liikenneyhteyksiin ja läpikulkuliikenteeseen, jotka puolestaan vaikuttavat fyysiseen ympäristöön.
With these considerations in mind, the next section illustrates some of the additional issues, which need to be taken into account when creating robust and dataparsimonious indicators in terms of both data availability and comparability of the results.
Näitä seikkoja unohtamatta seuraavassa kappaleessa kuvataan muutamia lisätekijöitä, jotka on otettava huomioon laadittaessa selväpiirteisiä ja mahdollisimman niukkaan aineistoon perustuvia osoittimia. Niin aineiston saatavuus kuin tulosten vertailukelpoisuuskin otetaan huomioon.
General socioeconomic development
Yleinen sosioekonominen kehitys
Each study of quality of life contains indicators regarding the socioeconomic situation of the population.
Kaikkiin elämänlaatua käsitteleviin tutkimuksiin sisältyy asukkaiden sosioekonomista tilannetta koskevia osoittimia.
Their assessment however, varies.
Niiden arviointi kuitenkin vaihtelee.
An atlas published in Germany (Korzak 1995) showing and analysing quality of life on a regional basis, lays only little stress on the socioeconomic situation since only approximately 20% of its indicators consider this sector.
Saksassa julkaistussa karttatutkimuksessa (Korzak, 1995), jossa elämänlaatua tarkastellaan ja analysoidaan alueittain, annetaan sosioekonomiselle tilanteelle vain vähän painoarvoa: tutkimuksen osoittimista siihen liittyy vain noin 20 prosenttia.
By contrast, most case studies or the project "Urban Audit" of the EU take into account the socioeconomic aspects to a far greater extent.
Sen sijaan useimmissa tapaustutkimuksissa tai EU:n taajamaselvityksessä sosioekonomisia näkökohtia painotetaan huomattavasti enemmän.
Socioeconomic indicators are undisputed the focal part of each study.
Sosioekonomiset osoittimet ovat kiistatta kunkin tutkimuksen keskeinen osa.
They have an essential influence on the scope of action of the individual.
Ne vaikuttavat olennaisella tavalla yksilön toiminnan kantavuuteen.
In principle, a solid economic basis cannot be equated with a higher level of quality of life. A sound financial basis however, leads to larger potential of action.
Vaikkei vakaata taloudellista perustaa periaatteessa voida samastaa parempaan elämänlaatuun, se antaa kuitenkin laajemmat toimintamahdollisuudet.
The socioeconomic situation has thus rather to be understood as a limiting element.
Sosioekonominen tilanne onkin siis pikemmin nähtävä rajoittavana tekijänä.
Even if a city offers attractions such as many theatres, good restaurants etc. the question arises to what extent the population is in a position to make use of these facilities.
Vaikka kaupungissa olisikin paljon huvittelumahdollisuuksia, kuten teattereita ja hyviä ravintoloita, on kysyttävä, onko asukkailla varaa hyödyntää näitä palveluja.
To answer this question it is not sufficient to ascertain the arithmetic average but certain tools are necessary measuring the distribution of the socioeconomic indicators within the population.
Vastaukseksi ei riitä laskennallisen keskiarvon selvittäminen, vaan täytyy löytää joitakin välineitä, joilla sosioekonomisten osoittimien jakautumista asukkaiden kesken voidaan mitata.
Only then the degree of the potential demand for advanced services can be determined.
Vasta niiden avulla voidaan määritellä laadukkaiden palvelujen mahdollisen kysynnän taso.
The list of indicators available to describe the socioeconomic situation of the population is large, and the selection largely depends on the purpose of the study, and the resources available.
Asukkaiden sosioekonomista tilannetta kuvaavia osoittimia on lukuisia, ja valinta riippuu pitkälti tutkimuksen tarkoituksesta ja käytettävissä olevista varoista.
In general terms, key indicators comprise gainful employment,
Yleisesti ottaen tärkeimmät osoittimet ovat ansiotyö, työttömyys ja tulotaso.
As reliable information on the latter is often difficult to gather, an often used proxy indicator is home ownership.
Osoitin antaa merkityksellistä tietoa talouselämästä ja talouskehityksestä.
Moreover, its importance goes beyond economic issues as gainful employment guarantees not only one's living but plays also an important part in the self-development of the individual.
Sen merkitys on lisäksi talousnäkökohtia laajempi, koska toimeentulon lisäksi ansiotyöllä on merkittävä tehtävä yksilön kehityksessä.
Apart from this direct influence on the individual quality of life there are indirect effects as well.
Yksilön elämänlaatuun kohdistuvien vaikutusten lisäksi ansiotyöllä on myös välillisiä vaikutuksia.
A powerful economy grants a region high tax receipts.
Vahva talous takaa alueelle suuret verotulot.
In Germany income tax is the most lucrative kind of tax from which benefit both Federation and Länder.
Saksassa tulovero on tuottavin verotuksen muoto, ja siitä hyötyvät sekä liittotasavalta että osavaltiot {Länder).
By legislation one part of these receipts is distributed to the communities where it can be invested into the local infrastructure and thus leads to an improvement of quality of life of the population.
Laissa säädetään, että osa näistä tuloista jaetaan kunnille, jotka voivat investoida ne paikalliseen infrastruktuuriin, mikä taas johtaa asukkaiden elämänlaadun paranemiseen.
Unemployment rate.
Työttömyysaste.
This indicator sums up the economic problems of a region and involves at the same time a high conflict potential within the population.
Osoitin esittää lyhyesti alueen talousongelmat ja sisältää samalla merkittävän konfliktipotentiaalin asukkaiden keskuudessa.
It is not an abstract quantity but has substantial influence on the situation of those affected and their families.
Työttömyys ei ole abstrakti suure, vaan se vaikuttaa merkittävällä tavalla työttömiin ja heidän perheisiinsä.
Resulting economic and social conflicts cannot be avoided.
Työttömyys aiheuttaa väistämättä taloudellisia ja sosiaalisia ristiriitoja.
Emotional pressure has to be added, in particular when unemployment lasts long-term.
Lisäksi se synnyttää henkistä painetta etenkin pitkään kestäessään.
Subsequently unemployment becomes a serious personal problem and at the same time a challenge of society.
Näin työttömyydestä tulee vakava henkilökohtainen ongelma ja samalla haaste yhteiskunnalle.
For the person affected high financial losses are involved leading to the reduction of social contacts, conflicts within the family and sometimes even to deterioration of health.
Työtön henkilö kärsii huomattavia taloudellisia tappioita, jotka johtavat sosiaalisten kontaktien vähenemiseen, perheen sisäisiin ristiriitoihin ja joissakin tapauksissa jopa terveyden heikkenemiseen.
For the government unemployment means a considerable cost factor.
Valtiolle työttömyydestä aiheutuu huomattavat kustannukset.
For this reason, the reduction of the unemployment rate and the achievement of full employment are focal points of every policy.
Tämän vuoksi kaikessa poliittisessa toiminnassa pyritään ensisijaisesti vähentämään työttömyyttä ja saavuttamaan täystyöllisyys.
The unemployment rate is undisputedly one of the most important and indispensable indicators within a system enabling the observation of quality of life in cities.
Työttömyysaste on kiistalta yksi tärkeimmistä ja tarpeellisimmista osoittimista järjestelmässä, jonka avulla voidaan tarkkailla kaupunkielämänlaatua.
It has to be underlined however, that there are considerable problems in international comparisons on these indicators, since the definition of unemployment varies between the European nations, and even within the same country it may be changed very often to suit political needs.
On kuitenkin huomautettava, että näiden osoittimien kansainväliseen vertailuun liittyy huomattavia ongelmia, koska työttömyyden määritelmä vaihtelee Euroopan eri maissa. Samassa maassakin se voi muuttua poliittisten tarpeiden mukaan.
Hence, longitudinal analyses of unemployment rates are complex both within and across countries.
Tämän vuoksi työttömyysastetta tutkivat pitkittäisanalyysit ovat mutkikkaita, tarkasteltiinpa työttömyyttä sitten yhdessä maassa tai maiden välillä.
Having said that, this indicator has important advantages such as being currently and regularly available at short survey intervals.
Toisaalta osoittimella on merkittäviä etuja sikäli, että tietoja on saatavilla lyhyin ja säännöllisin väliajoin.
National surveys of the Statistical Bureau, micro census and the publication of the relevant special authorities can supply the necessary statistical data.
Tarvittavat tilastotiedot saadaan tilastotoimistojen kansallisista. kartoituksista, mikroväestölaskennoistaja asianomaisten erityisviranomaisten julkaisuista.
Income.
Tulotaso.
The field of social-economic indicators comprises also the personal pecuniary circumstances that are considerably influenced by the level of income.
Sosioekonomisten osoittimien alaan liittyy myös henkilökohtainen varallisuustilanne, johon tulotaso vahvasti vaikuttaa.
Income data is however notoriously difficult to collect and therefore, a convenient proxy variable to assess, in Western countries where private property is highly valued, the level of household wealth is home ownership.
Koska tulotietoja on kuitenkin tunnetusti vaikea hankkia, yksityisomaisuutta arvostavien länsimaisten kotitalouksien hyvinvoinnin arvioinnissa voidaan korvaavana muuttujana hyvin käyttää omistusasuntojen osuutta.
In most European states this indicator is ascertained in the frame of the census and is thus available on the regional level of cities at intervals of several years.
Useimmissa Euroopan valtioissa tätä osoitinta koskevaa aineistoa hankitaan väestönlaskennan yhteydessä, ja kaupunkialueita koskevia tietoja saadaan siis muutaman vuoden välein.
In Germany the results of sample surveys can additionally be provided.
Saksassa on käytettävissä lisäksi otantatutkimusten tuottamaa aineistoa.
As discussed later, comparability of this variable across countries must also take into account differing social and cultural values, and therefore its not without complexity.
Kuten myöhemmin todetaan, vertailtaessa tätä muuttujaa maiden välillä on otettava huomioon myös erilaiset sosiaaliset ja kulttuuriset arvot, minkä vuoksi osoitin ei ole täysin yksiselitteinen.
Service availability
Palvelujen saatavuus
The term "city" is automatically linked with specific contents: great variety, a broad range of consumer goods and services, particular educational facilities, a comprehensive supply of entertainment and cultural events.
Termiin "kaupunki" liitetään vaistomaisesti erityisiä merkityksiä: monipuolisuus, suuri kulutushyödykkeiden ja palvelujen valikoima, erityiset koulutusmahdollisuudet sekä kattava ajanviete- ja kulttuuritarjonta.
Among the 543 regional units, exclusively large cities take the first 30 places.
Tutkimuksen 543 alueyksiköstä 30 ensimmäistä ovat yksinomaan kaupunkeja.
The broad range of services available in the city is one of the criteria through which the town differs from rural areas.
Palvelujen laaja valikoima on yksi kaupungin maaseudusta erottavista tekijöistä.
At the same time a certain dependency arises because many services are only available in the centres.
Samaan aikaan syntyy jonkinasteista riippuvuutta, koska monet palveluista ovat saatavilla ainoastaan keskustassa.
It has to be stressed however, that the range of services in cities is not homogenous.
Toisaalta on korostettava, etteivät kaupunkien palvelut jakaudu tasaisesti.
There are considerable differences between the individual cities in relation to their size, structure, and specialisation.
Yksittäisten kaupunkien välillä on huomattavia kokoon, rakenteeseen ja erikoistumiseen liittyviä eroja.
For example, there is generally a much higher concentration of services in university cities or cultural and administrative centres.
Esimerkiksi yliopistokaupungeissa tai kulttuuri- ja hallintokeskuksissa palveluja on yleensä paljon enemmän kuin muissa kaupungeissa.
A great number of indicators can be used in order to describe the services of a city.
Kaupungin palveluja voidaan kuvata hyvin monin eri osoittimin.
The most important domains relating to this issue are commerce, education, culture, entertainment, hotel and restaurant business as well as health care.
Tärkeimmät tähän kysymykseen liittyvät alat ovat kauppa, koulutus, kulttuuri, ajanvietteet, hotelli- ja ravintolaala sekä terveydenhuolto.
Commerce.
Kauppa.
It implies a great variety of services.
Kauppa tarjoaa hyvin monipuolisia palveluja.
Besides the goods of everyday consumption, medium- and long-dated products are available in the cities.
Päivittäistavaroiden lisäksi kaupungeissa on tarjolla keskipitkän ja pitkän aikavälin tuotteita.
Two lines of development can be identified leading to serious problems for the cities: the growing uniformity of the central parts of the towns caused by the globally operating chain trades one the one hand and the persistent relocation of business to peripheral areas on the other hand.
Kaupungeissa voidaan havaita kaksi vakaviin ongelmiin johtavaa kehityskulkua: toisaalta kaupunkien keskustat yhdenmukaistuvat maailmanlaajuisten kauppaketjujen vuoksi yhä enemmän, toisaalta liiketoimintaa siirretään koko ajan kaupungin reuna-alueille.
In this respect, it would be of great interest to observe the variety of future trends by means of suitable indicators.
Tässä suhteessa erilaisten tulevaisuuden suuntausten tutkiminen soveltuvin osoittimin olisi hyvin kiintoisaa.
However, for current surveys those indictors are rather unsuitable since problems mainly occur in the field of data collection.
Nykyisten tutkimusten tarpeisiin kyseiset osoittimet soveltuvat kuitenkin melko huonosti, koska ongelmia on pääasiassa aineiston hankinnassa.
One of the principles of German policy is to grant general access to education.
Saksan valtion politiikan yksi periaate on koulutuksen takaaminen kaikille.
Not all processes within the educational sector can be measured because in principle, it takes place everywhere, in everyday life as well as in the family.
Kaikkia koulutusalan prosesseja ei voida mitata, koska periaatteessa koulutusta tapahtuu kaikkialla, niin arkielämässä kuin perhepiirissäkin.
Statistics have therefore to be limited to quantitative aspects such as information about the number of pupils and students, exams passed etc.
Tämän vuoksi tilastoissa on rajoituttava määrällisiin näkökohtiin, kuten tietoihin oppilas- tai opiskelijamääristä ja tutkintojen suorittamisesta.
It can be started from the assumption that in the cities there are many opportunities to attend schools providing general education.
Lähtökohtana voidaan pitää olettamusta, jonka mukaan kaupungissa yleissivistävää opetusta voi saada monista kouluista.
For this reason, these data are only of secondary importance to the analysis on the city level.
Tämän vuoksi nämä tiedot ovat kaupunkitason analyysin kannalta vain toissijaisia.
In comparison, indicators representing secondary schools and possibilities for further education such as industrial schools and universities are much more significant.
Sen sijaan osoittimet, jotka mittaavat keskiasteen koulutusta ja jatkokoulutusmahdollisuuksia, kuten teollisuuskouluja ja korkeakouluja, ovat paljon merkityksellisempiä.
Besides the public education system, large cities nearly always provide also private education facilities.
Julkisen koulutusjärjestelmän lisäksi suurissa kaupungeissa on miltei aina myös yksityisiä oppilaitoksia.
Those include private schools providing general education, in particular with definite pedagogical orientation, private coaching, language and computer schools etc.
Niihin kuuluvat yleissivistävää koulutusta antavat yksityiskoulut, kuten pedagogisesti suuntautuneet erikoiskoulut, henkilökohtaista urheiluvalmennusta antavat koulut sekä kieli- ja tietotekniikkakoulut.
Due to these additional facilities, large cities have, in terms of quality, an advantage over cities in rural areas.
Nämä lisäpalvelut antavat suurille kaupungeille laatuedun maaseutukaupunkeihin verrattuna.
These indicators do not only relate to quality of life but also to future trends of a region, since lifelong learning of gainfully employed persons is an important prerequisite for economic success.
Osoittimet eivät kerro ainoastaan kyseisen alueen elämänlaadusta vaan myös sen tulevasta kehityksestä, koska ansiotyötä tekevien henkilöiden elinikäinen oppiminen on tärkeä taloudellisen menestyksen edellytys.
Another useful indicator results from the number of existing libraries.
Toinen käyttökelpoinen osoitin kuvaa kirjastojen lukumäärää.
Media such as books, films etc. are necessary to convey science, art and literature.
Kulttuuri, ajanviete, hotelli- ja ravintola-ala.
Only by these media it is possible to open education to all classes of population.
Näiden alojen asema on hyvin merkittävä, koska kaupunki on omiaan myös vapaa-ajan vietolle.
The insufficient number of libraries corresponds to a low regional level of education opportunities.
Vapaa-ajan merkitys yksilön elämälle on kasvanut erityisesti viime vuosikymmenien aikana.
There is no telling yet however, to what extent the new technologies will compensate these regional disparities.
Tällä alalla voidaan yksilöidä joitakin osoittimia, joilla pyritään kuvaamaan kulttuurielämää, ajanvietteitä ja ravintola-alaa.
Culture, entertainment, hotel and restaurant business.
Ilmenemismuotoja on lukuisia, kuten teatterit, elokuvateatterit, kabareet, sirkukset ja ravintolat.
These sectors have a very important function, because the city is also a place for leisure activities.
Teatterit ilmentävät pitkälle kehittynyttä kulttuuria, museot koulutusta ja historiallista tietoisuutta.
Particularly in the last decades leisure time has taken a growing value within individual life.
Elokuva on vuorostaan uuden ajan taidemuoto.
Indicators based on cinemas should be emphasised because they an important element of our everyday culture.
Elokuvakäyntcihin perustuvat osoittimet olisi asetettava etusijalle, koska elokuvalla on keskeinen asema arkipäivän kulttuurissa.
Great and small can afford to go to the cinema, and it has also the function of a social meeting place.
Kaikilla on varaa käydä elokuvissa, ja lisäksi elokuvateatterit toimivat sosiaalisina tapaamispaikkoina.
Health care.
Terveydenhuolto.
The infrastructure for health care and medical advice focuses on the cities where hospitals and doctors are mainly to be found.
Terveydenhuollon ja lääkäripalvelujen infrastruktuurit keskittyvät kaupunkeihin, joissa sairaalat ja lääkärit pääasiassa toimivat.
Every hospital offers specific diagnostic methods and prefers its own therapeutic procedures, each doctor has his own area of specialisation.
Jokaisella sairaalalla on oma erityinen tapansa tehdä diagnoosi, jokainen suosii omia hoitomenetelmiään ja kaikilla lääkäreillä on erikoisalansa.
This leads to a most complex range of medical services that is only available in cities and easily accessible for the inhabitants.
Tämän ansiosta terveydenhuoltopalvelujen valikoima kaupungissa on erittäin monipuolinen ja lisäksi hyvin asukkaiden ulottuvilla.
For this reason, indicators for health care should be taken into account.
Tästä syystä terveydenhuoltoa koskevat osoittimet olisi otettava huomioon.