natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rather than acceding to the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms of 4 November 195G, introdice special arrangements for legal remedy in respect of fundamental rights in the form of a Union-specific appeal court made up of non-permanent judges from the Member States' constitutional or supreme courts.
Sen sijaan, että liityttäisiin ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamisesta 4 päivänä marraskuuta 1950 tehtyyn Euroopan yleissopimukseen, perustetaan unionin oma muutoksenhakutuomioistuin perusoikeuksien suojaamiseksi. Tämä tuomioistuin muodostuisi jäsenvaltioiden perustuslakituomioistuimista tai ylioikeuksista tulevista tuomareista, ja heidän virkansa ei olisi vakinainen.
Make provision for an article in the new Treaty to set in motion a wide-ranging, democratic process of compiling, at Union level, a full list of civic and social rights and duties.
Määrätään uuden perustamissopimuksen artiklasta, jonka mukaisesti sitoudutaan laajaan kansanvaltaiseen menettelyyn täydellisen kansalaisoikeuksien ja -velvollisuuksien sekä sosiaalisten oikeuksien ja velvollisuuksien luettelon yhteiseksi laatimiseksi unionin tasolla.
Initiated by the European Parliament on a proposal from the Commission, this process, which must closely involve the national parliaments and which would require input both from the traditional social partners and from non-governmental organizations, should culminate in a new IGC within five years' time.
Tämän Euroopan parlamentin komission ehdotuksesta käyntiin saattaman menettelyn on määrä johtaa vii den vuoden kuluessa uuteen HVK:hon. Kansallisten parlamenttien on oltava tiiviisti mukana menettelyssä, ja sekä perinteisten työmarkkinaosapuolten että kansalaisjärjestöjen on määrä osallistua siihen.
Consolidate all provisions concerning social policies, and especially the Protocol on social policy, under a single title in the Treaty.
Kootaan yhteen perustamissopimuksen osastoon kaikki sosiaalipolitiikkaa koskevat määräykset ja erityisesti sosiaalinen pöytäkirja.
Apply qualified majority voting in the social field, with the exception of a few sensitive policy sectors (e.g. social protection and participation).
Sovelletaan määräenemmistösääntöä sosiaalialaan, poikkeuksina eräät herkät alat (sosiaalinen suojelu, yhteiskunnallinen osallistuminen).
Give express recognition in the Treaty to the partnership role of the new col lective players in society, in particular the NGOs.
Tunnustetaan perustamissopimuksessa selkeästi uusien järjestötoimijoiden asema osapuolina.
Set in place a statute for associations under European law.
Laaditaan eurooppalaisen yhdistyksen perussäännöt.
Extend Struc:ural Fund eligibility to measures designed to promote fundamental social rights.
Laajennetaan rakennerahastojen tuen saamisen edellytyksiä antamalla rahastoille mahdollisuus toteuttaa sosiaalisia perusoikeuksia edistäviä toimia.
Postulate the principle that all European policies must be subject to a social cohesion impact study.
Otetaan käyttöön periaate, jonka mukaisesti kaikkien Euroopan politiikkojen vaikutus sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen on selvitettävä.
Include in the Treaty a chapter on employment to underpin coordinating action by the Union subject to the principles of subsidiarity and proportionality.
Lisätään perustamissopimukseen työllisyyttä käsittelevä luku, joka oikeuttaa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaiset unionin yhteensovittamistoimet.
Extend the Community domain to include immigration and asylum policy and policy on entry, movement and residence for the citizens of nonmember countries.
Sisällytetään yhteisön toimivaltaan maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikka sekä kolmansien maiden kansalaisia koskeva maahantulo-, liikkumis- ja oleskelupolitiikka.
Extend the Community domain to combat drug abuse and trade in illegal drugs.
Sisällytetään myös huumausaineita koskevat politiikat yhteisön toimialaan.
Set out the concept of public utility services in that such basic services often condition the way certain social rights can be exercised.
Täsmennetään yleishyödyllisten palvelujen käsitettä, koska kyseiset palvelut ovat usein tiettyjen sosiaalisten oikeuksien käyttämisen edellytyksenä.
Initiate a programme of work in the field of European social policy and bring out the cost of not having a social Europe.
Käynnistetään Euroopan sosiaalipolitiikan alan työohjelma ja tuodaan esiin kustannukset, jotka syntyisivät siitä, ettei sosiaalista Eurooppaa olisi.
Create uniform statistics series relating to the whole of the European Union.
Laaditaan koko unionin kattavia sosiaalista alaa koskevia tilastoja.
In its second social action programme (adopted in April 1995), the Commission undertook to set up a Comité des Sages to examine what might become of the Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers in connection with the review of the European Union Treaties.
Komissio määräsi sosiaalisessa toimintaohjelmassaan (huhtikuussa 1995), perustettavaksi komitean, jonka tehtävänä on tarkastella erityisesti yhteisön työntekijöiden sosiaalisten oikeuksien peruskirjan kehittämismahdollisuuksia Euroopan unionin perustamissopimusten tarkistuksen yhteydessä.
To enable it to fulfil its task properly, the Committee wanted to extend the scope of its remit because it felt that Europe was in greater danger than it realized and that the 'social deficit' was fraught with menace.
Toteuttaakseen täysin tehtävänsä komitea halusi laajentaa toimeksiantonsa alaa, koska sen mielestä Eurooppa oli suuremmassa vaarassa kuin luultiinkaan ja koska tämänhetkinen sosiaalinen vaje sisälsi sille vakavia uhkia.
Europe, the Committee felt, cannot be built on unemployment and social exclusion, noron an inadequate sense of citizenship.
Eurooppaa ei voida rakentaa työttömyyden ja syrjäytymisen perustalle eikä riittämättömälle kansalaisuustunteelle.
Europe will be a Europe for all, or it will be nothing at all.
Eurooppa on kaikkien Eurooppa, kaikkien kansalaistensa Eurooppa, tai muuten sitä ei ole
Social issues now lie at the heart of the challenges facing the European venture
Sosiaaliset kysymykset ouat vastedes keskeinen haaste, johon Euroopan yhdentymisen on uastattaua.
The European Union needs to proclaim its identity more clearly.
Euroopan unionin on korostettava identiteettiään selkeämmin.
If it wishes to become an original political entity, it must have a clear statement of the citizenship it is offering its members.
Jos se haluaa tulla omaleimaiseksi poliittiseksi kokonaisuudeksi, sen tulee määritellä selkeästi jäsenilleen tarjoamansa kansalaisuus.
Inclusion of civic and social rights in the Treat es would help to nurture that citizenship and prevent Europe being perceived as a bureaucracy assembled by the technocratic elite far removed from daily concerns.
Kansalaisoikeuksien ja sosiaalisten oikeuksien sisällyttäminen perustamissopimuksiin voisi rikastuttaa tätä kansalaisuutta ja vähentää Euroopan hahmottamista arkipäiväisistä huolista liian etäällä olevan teknokraattisen eliitin rakennelmaksi.
It would be useful to affirm that the object of the Union is to enable every citizen to realize his/her potential in conjunction with his/her fellows, bearing in mind the necessary solidarity with future generations.
On syytä muistuttaa, että taloudellinen kehitys on vain yksi keino ja että unionin päämääränä on antaa kaikille kansalaisilleen tilaisuus toteuttaa omat kehitysmahdollisuutensa yhdessä kaltaistensa kanssa ottaen huomioon välttämätön yhteinen vastuu tulevista sukupolvista.
We will never meet the challenge of employment unless we radically change our policies — which have to be more proactive and more effective — and our views on what constitutes work and activity.
Työllisyyden asettaman haasteen kohtaamiseksi on välttämätöntä tarkistaa käsityksemme työstä ja toiminnasta sekä uudistaa politiikkamme, jonka on oltava aktiivisempaa ja tehokkaampaa.
If Europe is to refuse to countenance any exacerbation of inequalities and social marginalization and any generalization of passive assistance for 'excluded' individuals, it will have to make a considerable effort to innovate, organize and mobilize in order to build a form of development which embraces everyone.
Jos Eurooppa vastustaa sekä eriarvoisuuden ja sosiaalisen syrjäytymisen pahenemisen että syrjäytyne.Ile henkilöille suunnattujen passiivisen avun politiikkojen yleistymistä, sen on tehtävä huomattavia ponnistuksia innovaation, organisoinnin ja liikkeelle saa misen alalla sellaisen kehityssuunnan rakentamiseksi, jossa jokaisella on oma paikkansa.
It will have to develop a proactive approach to citizenship, where each individual accepts his/her obligations to others.
On kehitettävä aktiivinen näkemys kansalaisuudesta, jonka puitteissa kaikki hyväksyvät sen, että heillä on velvollisuuksia muita kohtaan.
We shall have to recast our public policies to a substantial degree; they must prevent rather than remedy, stimulate rather than assist.
Julkisia politiikkojamme on uudistettava perusteellisesti; niiden tehtävä on ehkäistä ennakolta mieluummin kuin parantaa haavoja, ja kannustaa ponnistelemaan mieluummin kuin avustaa.
continuity between the different stages with as few breaks as possible.
Yleisemmin ottaen koko käsityksemme työstä on muututtava ja laajennuttava.
Paid employment will no longer be the overriding, legitimate social activity; other different forms of activity, more often than not unpaid, will take on growing social importance and the community at large will come to recognize their social role and support their develop ment.
Jatkuvuus jaksojen välillä on taattava niin, että katkoksia tulee mahdollisimman vähän. Palkkatyö hallitsee aiempaa vähemmän oikeutetun sosiaalisen toiminnan kenttää; muut, useimmiten palkattomat toiminnan muodot saavat lisää sosiaalista merkitystä, ja yhteisö tunnustaa niiden tärkeyden ja tukee niitä.
Links and ties will develop between all these forms of activity and work and they could represent a marked advancement for the good of the community if they are properly managed with effective back-up policies and do not entail instability for the persons concerned.
Näiden toiminnan ja työn muotojen välille syntyy suhteita, jotka voivat rikastuttaa kaikkia, jos ne hallitaan sopivasti ja jos ne eivät aiheuta epävarmuutta yksilön elämäntilanteessa.
There is still a need for an instrument combining economic security with a means of enabling individuals to take responsibility for their personal develop ment, whereby the social flexibility which benefits the individual would act as the counterbalance to economic flexibility.
Taloudellisen turvallisuuden ja jokaisen henkilökohtaisen kehityksen hallinnan takaava väline on vielä rakennettava, ja sosiaalinen yksilöä hyödyttävä sosiaalinen joustavuus toimii siinä vastapainona taloudelliselle joustavuudelle.
A renewed, original social model could become the key to European economic competitiveness.
Myös uudistettu omaleimainen sosiaalinen malli voisi olla avain Euroopan taloudelliseen kilpailukykyyn:
In the global economy to which we belong, competitiveness is a fixed imperative.
Kilpailukyky on nykyisen maailmanlaajuiseksi kasvaneen talouden aikana ehdoton välttämättömyys, jota ei tarvinne selittää.
But competitiveness cannot be improved by dismantling the welfare state or by reducing minimum social standards.
Se ei kuitenkaan vaadi sosiaalivaltion purkamista tai sosiaalisten vähimmäisvaatimusten leikkaamista.
What we do have to do is change and overhaul our social system: reducing non-wage labour costs; developing social rights, such as training, to foster high value-added forms of production; rejuvenating European social dialogue and turning it into a source of competitiveness; coming up with a coordinated response to population ageing, with basic pension schemes and policies to make it possible for both men and women to reconcile family responsibilities and occupational obligations; tackling the various forms of social exclusion by way of more individualized innovative policies, in close conjunction with the non-governmental organizations; and by paying heed to environmental matters.
Sen sijaan se pakottaa meidät muuttamaan ja uudistamaan sosiaalista järjestelmäämme vähentämällä työllisyyttä rasittavaa sosiaalimaksujen taakkaa, kehittämällä sellaisia sosiaalisia oikeuksia, jotka helpottavat runsaasti lisäarvoa tuottavaa tuotantoa, esimerkiksi koulutusta; tekemällä uudistetusta Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelusta kilpailukykyä edistävä tekijä; sovittamalla yhteen vastaukset väestönkehityksen aiheuttamiin ongelmiin, minkä on johdettava peruseläkejärjestelmien käyttöön ottamiseen ja sellaisten politiikkojen toteuttamiseen, jotka antavat sekä miehille että naisille mahdollisuuden sovittaa yhteen perheeseen ja ammattiin liittyvien velvollisuuksien hoitamisen; torjumalla sosiaalisen syrjäytymisen eri muotoja innovoivilla, kuhunkin tarpeeseen räätälöidyillä politiikoilla, jotka nivoutuvat tehokkaasti yhteen kansalaisjärjestöjen toiminnan kanssa; sekä ottamalla huomioon ympäristökysymykset.
The challenges of enlargement and globalization concern social matters too.
Laajentumisen ja maailmanlaaiuistumisen mukanaan tuomat haasteet koskevat myös sosiaalisia kysymyksiä.
Successful integration into the Union of the countries of Central and Eastern Europe depends not only on the appeal of our economic model, which is indisputable, but also on our social model; yet it is tending to deteriorate.
Keski- ja Itä-Euroopan maiden Euroopan unioniin yhdentymisen onnistuminen ei riipu ainoastaan taloudellisen mallimme eduista, vaan myös sosiaalisesta mallistamme; tällä on kuitenkin taipumus vaihdella.
A core of clear social standards should be required of these countries as soon as they become full members, which means that the core has first of all to be defined by the Union.
Kyseisille maille olisi asetettava täysjäsenyyden edellytykseksi selkeiden sosiaalisten normien ydin. Se edellyttää, että unioni on määritellyt tämän ytimen.
Globalization entails social aspects which will be coming increasingly under the spotlight, more especially the progress globalization of the labour market.
Maailmanlaajuistumiseen kuuluu sosiaalisia näkökohtia, jotka näkyvät tulevaisuudessa yhä selvemmin, ennen kaikkea työmarkkinoiden asteittainen maailmanlaajuistuminen.
The current structure of civic and social rights and social policies in Europe is extremely complex
Euroopan kansalaisoikeuksiin ja sosiaalisiin oikeuksiin sekä sosiaalipolitiikkaan liittyvät järjestelyt ovat nykyisin erittäin monimutkaisia
The Member States have differing constitutional systems, but all are signatory to a number of conventions and agreements, more particularly the Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms of 1950, which features a notable procedure for effectively guaranteeing such rights.
Valtioilla on erilaisia perustuslakijärjestelmiä, mutta ne ovat kaikki liittyneet eräisiin yleissopimuksiin-ja sopimuksiin, erityisesti ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamisesta vuonna 1980 tehtyyn yleissopimukseen, joka takaa oikeudet tehokkaasti turvaavan menettelyn.
As regards the Treaties of the European Union, it is not possible as yet to speak of a genuine structure of social and civil rights, but rather of ad hoc, piecemeal measures to accompany economic integration and allow minimum social policies to be pursued: Articles 117-122 of the Treaty of Rome, as supplemented by the Single Act of 1986; the Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers, which was adopted in 1989 by 11 of the then 12 Member States; the new provisions of the Maastricht Treaty, more especially the Protocol on social policy, which was adopted by 14 of the 15 Member States.
Euroopan unionin perustamissopimusten osalta ei tässä vaiheessa voida puhua todellisesta sosiaalisten oikeuksien ja kansalaisoikeuksien järjestelmästä, vaan pikemminkin yksittäisistä määräyksistä, jotka on rakennettu vähitellen täydentämään talouksien yhdentymistä ja mahdollistamaan tässä tarkoituksessa sosiaalipolitiikan vähimmäistason toteuttaminen. Tällaisia määräyksiä ovat Rooman sopimuksen 117—122 artiklat, joita täydennettiin yhtenäisasiakirjalla vuonna 1986; työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskeva yhteisön peruskirja, jonka hyväksyi vuonna 1989 11 valtiota 12:sta; Euroopan unionista tehdyn sopimuksen uudet määräykset ja erityisesti sen sosiaalinen pöytäkirja, jonka on hyväksynyt 14 valtiota 15:stä.
Generally speaking, social rights are defined outside the Treaty and mainly apply to workers only.
Yleensä sosiaaliset oikeudet määritellään erillään perustamissopimuksesta ja pääasiallisesti työntekijöiden osalta.
The Treaties contain no list of fundamental social rights to which the Court of Justice could refer in order to review Community acts.
Perustamissopimuksissa ei ole sellaista luetteloa sosiaalisista perusoikeuksista, johon yhteisön tuomioistuin voisi vedota yhteisön säädöksiä valvoessaan.
The provisions need to be made more readable, simpler, more consistent and more effective.
Näiden määräyster joukko on tehtävä helppolukuisemmaksi, yksinkertaisemmaksi, johdonmukaisemmaksi ja tehokkaammaksi.
However, in a policy sector which is in a permanent state of flux, there are numerous problems which have to be overcome.
Useita ongelmia on ratkaistava tällä jatkuvasti muuttuvalla alalla.
Do social rights and civil, civic and even political rights form part of a whole — which is what the Committee believes — or are they to be considered separately?
Kuuluvatko sosiaaliset oikeudet, kansalaisoikeudet ja jopa poliittiset oikeudet yhteen, kuten asia on komitean mielestä, vai pitääkö niitä käsitellä erikseen?
This first distinction to a large extent overlaps another: on the one hand, rights which limit the risk of encroachment by the State on the freedom or dignity of the individual and are mainly set out in statutory provisions; on the other, rights to specified benefits and services and which involve costs and require financial resources to be made available.
Tämä jako on pitkälti sama kuin eräs toinen: yhtäältä ovat pääosin oikeudellisin määräyksin ilmaistut oikeudet, joilla pyritään rajoittamaan valtion suorittamaa yksilön oikeuksien rajoittamista; toisaalta ovat oikeudet tiettyihin avustuksiin. Viimeksi mainitut oikeudet aiheuttavat kustannuksia ja edellyttävät, että niihin osoitetaan rahavaroja talousarviossa.
But from whom can these rights be demanded, who ensures that they can be exercised and who provides the necessary means when society confers them on individuals?
Keneltä oikeuksia voidaan vaatia, kuka takaa, että niitä voidaan käyttää?
But it would be wrong to think that respect for rights is purely a matter for society as a whole and public policy.
Kuka rahoittaa ne, kun yhteisö on tunnustanut ne yksilöille?
The practical implementation of rights also depends on interpersonal relations and a sense of individual responsibility for others: there are no rights without duties, nor democracy without civic commitment.
Kysymys on erityisen kiperä, kun or kyse positiivisista sosiaalisista oikeuksista (oikeudesta asuntoon, työpaikkaan ja niin edel leen).
is creating threats to individuals.
Sanottakoon lopuksi, että perusoikeuksien luettelo ei ole muuttumaton.
After the first generation of civil and political rights, followed by that of social rights, the possibility of further progress is emerging and has to be discussed in depth.
Ensinnäkin siksi, että yksilön käsite syvenee, toiseksi siksi, että tekniikan kehitys uhkaa yksilöitä.
It is essential to state clearly what should be done by the Union and what should be done by the Member States, in the field of fundamental rights as in others.
On välttämätöntä määritellä erityisesti perusoikeuksien osalta selkeästi, mikä kuuluu unionin ja toisaalta jäsenvaltioiden tehtäviin.
The division of responsibilities between the Member States and the Union is a much more sensitive subject in the social field than in economic matters, and no clear solution has yet been found. It is generally recognized that in social affairs the principles of subsidiarity and proportionality must apply in full and play an essential part.
Toimivallan jako jäsenvaltioiden ja unionin välillä on arkaluontoisempi kysymys sosiaalisella alalla kuin taloudellisella, eikä selkeää ratkaisua ole vielä löydetty; kaikki myöntävät, että toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita on noudatettava täysin ja että niiden on oltava keskeisessä asemassa.
Each country must retain its specific features.
Jokaisen maan on säilytettävä erityispiirteensä.
So whether or not we are capable of developing a social union will depend on our ability to define areas or functions in which the Union must develop a role, either because the Member States are unable to act effectively or because action by the Union is more effective than that of the Member States and offers additional benefits.
Kykymme kehittää sosiaalinen unioni riippuu siis valmiudestamme määritellä unionille ne toiminnan alat ja tehtävät, joissa jäsenvaltiot eivät voi toimia tehokkaasti tai joissa unionin toiminta osoittautuu tehokkaammaksi kuin jäsenvaltioiden ja tuottaa enemmän ulkoisia hyötyjä.
The steps to be taken are thus: to conduct and coordinate forward-looking discussions; to specify a minimum core of fundamental rights applicable to the Union and the Member States when acting in accordance with Community law; to recognize the social implications of the rights of citizens within the single market to move and reside freely within the territory of the Member States; to help correct imbalances as they arise; to assist with the solution of difficult problems which, while falling within the Member States' remit, require common approaches; to help to approximate laws and regulations in the event of excessive disparities and prescribe minimum standards if appropriate.
Unioni voisi toteuttaa ja yhteensovittaa tulevaisuutta koskevaa keskustelua määritellä vähimmäissisällön perusoikeuksille, joita unionin on sovellettava sa moin kuin jäsenvaltioiden silloin, kun ne toimivat yhteisön oikeuden mukaisesti selvittää kaikkien jnionin kansalaisten vapaasta liikkumis- ja oleskeluoikeudesta jäsenvaltioiden alueella aiheutuvat seuraukset auttaa korjaamaan mahdolliset epätasapainotilanteet auttaa ratkaisemaan vaikeita ongelmia, jotka vaativat yhteistä lähestymistapaa, vaikka kuuluvatkin jäsenvaltioille osallistua lakien ja muiden säännöstöjen lähentämiseen silloin, kun havaitaan liiallisia eroavaisuuksia, ja määrätä vähimmäistason, mikäli se on tarkoituksenmukaista. mukaista.
Create a sounder legal basis for the work of the Court of Justice of the European Communities to ensure that fundamental rights are applied in practice.
Luodaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuinta varten lujempi oikeudellinen perusta sen valvomiseen, että perusoikeuksia sovelletaan.
The frame of reference used by the ECJ to determine the general principles of Community law would be extended, on the one hand, to the Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers, which would thus be incorporated indirectly into the Treaties, and on the other, to the main international agreements signed by the Member States.
Oikeuslähteisiin, joita Euroopan yhteisöjen tuomioistuin käyttää yhteisön oikeuden yleisten periaatteiden määrittelemiseen, lisättäisiin yhtäältä yhteisön työntekijöiden sosiaalisten perusoikeuksien peruskirja, joka näin sisällytettäisiin epäsuorasti perustamissopimuksiin, ja toisaalta tärkeimmät jäsenmaiden allekirjoittamat kansainväliset sopimukset.
They could thus be used to vet all legal acts on the part of the Union.
Lähteitä voitaisiin käyttää kaikkien unionin säädösten valvomiseen.
Accordingly, the restrictions which Article L of the Maastricht Treaty imposes on Article F would have to be removed.
Tätä varten olisi poistettava Euroopan uniosta tehdyn sopimuksen L artiklassa esitetyt F artiklan soveltamisen rajoitukset.