natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For the Commission Monika WULF-MATHIES
1636/95 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti seuraavista määristä luuttomaksi leikattua naudanlihaa:
Community assistance for new or altered aid schemes shall be suspended until they have been approved by the Commission.
Tama paatos on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
FINLAND — Single programming document 1995-99
Suomi — Yhtenäinen ohjelma­asiakirja 1995—99
Objective 6: Development of regions with an extremely low population density
Tavoite 6: erittäin harvaan asuttujen alueiden kehittäminen
Price (excluding VAT) in Luxembourg: ECU 9.50
Hinta Luxemburgissa: 9,50 ecua (ei sis. alv:a)
: Ι f Europe's cities
Kaupunkien Eurooppa
Community I measures in urban areas
Yhteisön toimet kaupunki­ympäristössä
Preface by Mrs Wulf-Mathies
Euroopan kaupungit ja niiden keskeiset haasteet
The dysfunctional city
Kaupunkien kehityksen häiriötekijät
The urban economy
Kaupunkien talous
City and mobility
Kaupungit ja liikkuminen
Sustainable development in the city
Kaupungit ja kestävä kehitys
City and culture
Kaupungit ja kulttuuri
Useful references
Viitteet
2 Europe's cities · Contents
2 Kaupunkien Eurooppa · Sisällysluettelo
As we approach the end of the twentieth century, our towns and cities are becoming the focus of a host of pressing social, economic and environmental problems.
Kuluvan vuosituhannen lopun lähestyessä monet keskeiset sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristöön liittyvät ongelmat kiteytyvät kaupunkeihin.
Social exclusion threatens the very basis of our society, founded as it is on a partial redistribution of wealth generated by the economy.
Ympäristön rappeutuminen on monissa kaupungeissa heikentänyt asukkaiden elämänlaatua.
Environmental degradation in many cities has undermined the quality of life for those living there, who total some 280 million people, or 80% of the population of the Union.
Kaupungeissa asuu noin 280 miljoonaa ihmistä eli 80 prosenttia Euroopan unionin väestöstä.
This means that today's cities must bear a large part of the burden of reconciling economic competitiveness with social cohesion and sustainable development.
Tämä merkitsee sitä, että tänä päivänä kaupungit joutuvat suureksi osaksi kantamaan vastuun taloudellisen kilpailukyvyn, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja kestävän kehityksen vaatimusten yhteensovittamisesta.
I personally regard the future of our cities as an urgent issue for a number of reasons.
Henkilökohtaisesti koen kaupunkien tulevaisuuden tärkeänä monessa mielessä.
As a woman, I see a pressing need to adapt a number of the features which make up urban life so that they can meet the needs of half the population.
Naisena katson, että monia kaupunkielämän osatekijöitä pitäisi nopeasti muuttaa siten, että ne saataisiin paremmin vastaamaan tarpeita, joita naisilla - puolella kaupunkien väestöstä - on.
As a human being, I too suffer as the cities choke and rejoice when steps are taken to clean up the air and make cities pleasant places to live in.
Kuten muutkin ihmiset, kärsin kaupungeissa, jotka tukehtuvat saasteisiin, ja olen iloinen, kun saadaan aikaan toimenpiteitä, joilla kaupungeista voidaan tehdä paikkoja, joissa on helppo hengittää ja miellyttävä elää.
As a citizen, I am aware of the importance of measures to combat poverty and help create jobs and I should like to see more, and more closely targeted, measures.
Kansalaisena tiedän, miten tärkeää on taistella köyhyyttä vastaan ja auttaa luomaan työpaikkoja, joiden toivon lisääntyvän ja kehittyvän.
In this respect, our cities are a sea of potential which has not yet been tapped.
Tässä suhteessa kaupungit kiehuvat kuin täpötäydet kattilat, jotka pursuavat käyttämättömiä mahdollisuuksia.
As a Member of the Commission, I know what the Union is doing in cities through the large number of measures which it is promoting there.
Komission jäsenenä olen myös tietoinen siitä, että Euroopan unioni todella vaikuttaa näissä kaupungeissa viemällä läpi lukuisia, parhaillaan käynnissä olevia toimia.
But I also know that these schemes usually form part of larger programmes and are not very visible.
Nämä toimet ovat usein kuitenkin osia laajemmista ohjelmakokonaisuuksista, eivätkä ne ole kovin helposti havaittavissa.
At this juncture, when discussions about the future of our cities are taking a decisive turn, I believe it is important to make a contribution by providing everybody with clear and concise information about what the Union is doing in this field.
Nyt, kun keskustelu kaupunkiemme tulevaisuudesta on kehittymässä ratkaisevaan suuntaan, on tärkeää saattaa kaikkien saataville selkeää ja täsmällisesti esitettyä tietoa Euroopan unionin pyrkimyksistä tällä saralla.
I hope this brochure will help achieve that aim.
Toivon, että tämä esite on tässä suhteessa hyödyksi.
Monika Wulf-Mathies Member of the European Commission
Monika Wulf-Mathies Euroopan komission jäsen
3 Europe's cities · Preface
3 Kaupunkien Eurooppa · Esipuhe
Europe's cities: the main challen :es
Euroopan kaupungit ja niiden keskeiset haasteet
Almost 80% of Europeans live in towns, which makes the European Union the most urbanised part of the world.
Lähes 80 prosenttia eurooppalaisista asuu kaupungeissa. Euroopan unioni onkin maailman kaupungistunein alue.
Apart from a few major urban centres, Europe comprises a dense network of small and medium-sized towns.
Joitakin suuria keskittymiä lukuun ottamatta tämä alue muodostaa pienten ja keskikokoisten kaupunkien erittäin tiiviin verkoston.
The population of 21 of its cities is over one million, while 344 cities have over 100 000 inhabitants and 458 have over 50 000.
Kaupungeista 21 on kooltaan niin suuria, että niissä on yli miljoona asukasta; 344 kaupungissa on yli 100 000 ja 458 kaupungissa yli 50 000 asukasta.
Paris, with 8.5 million people, and London, with over 10 million, are the only two mega-cities.
Pariisi ja Lontoo, joista ensin mainitussa on 8,5 miljoonaa ja jälkimmäisessä yli 10 miljoonaa asukasta, ovat Euroopan unionin ainoat jättikaupungit.
The largest cities seem to share a common outlook - business, advanced technology and international competition.
Suurimmat kaupungit toimivat samojen periaatteiden mukaisesti - periaatteiden, joihin vaikuttavat yritykset, korkea teknologia ja kansainvälisen kilpailu.
Their cultural and economic impact is such that they can claim a seat at international discussions in their own right.
Näiden kaupunkien vaikutus kulttuurin ja talouden alalla on niin suuri, että ne voivat vaatia tulevansa huomioon otetuiksi täysivaltaisina kansainvälisten foorumien osanottajina.
However, it is these major cities which suffer the most acute problems of poverty, crime, traffic congestion and pollution.
Kuitenkin juuri näissä suurkaupungeissa köyhyyteen, rikollisuuteen, liikenneruuhkiin ja saasteisiin liittyvät ongelmat tulevat esiin kipeimmillään.
Medium-sized cities, lying part-way between the largest urban areas and small centres, are large enough to benefit from the economies of scale which cities can enjoy without becoming over-congested in environmental, social or economic terms.
Keskikokoiset kaupungit, jotka ovat suurten keskittymien ja pienten kaupunkikeskusten välimaastossa, voivat puolestaan hyötyä kaupunkien mittakaavaeduista ilman, että ne rasittuvat kohtuuttomasti ekologisessa, yhteiskunnallisessa tai taloudellisessa mielessä.
Where countries are decentralising, such cities can host new public institutions and this reversal of concentration gives a boost to fresh development or redevelopment.
Maissa, joissa pyritään hajasijoittamiseen, näihin kaupunkeihin sijoitetaan uusia valtion laitoksia, ja tämä suuntaus voi tuoda mukanaan uutta, voimallisesti etenevää kehitystä.
So these cities become places where modern life and comfort meet and innovation and tradition interact.
Ne ovat paikkoja, joissa kohtaavat nykyaika ja hyvinvointi, uutuudet ja perinteet.
However, they find it very difficult to attract international institutions or multinational companies and so do not operate on a global scale.
Keskikokoisten kaupunkien on kuitenkin vaikea houkutella kansainvälisiä laitoksia ja yrityksiä, minkä vuoksi ne pysyvät syrjässä maailmanlaajuiselta näyttämöltä.
Netherlands
Tämä
United Kingdom
Lähde: UNEP, 1993
4 Europe's cities · The main challenges
4 Kaupunkien Eurooppa · Euroopan kaupungit ja niiden keskeiset haasteet
DIRECTORATE-GENERAL XVI REGIONAL POLICY AND COHESION
PÄÄOSASTO XVI ALUEPOLITIIKKA JA KOHEESIO
Urbanisation in the European Union
Kaupungistuminen Euroopan unionin alueella
This map has no legal status.
Tämä kartta ei ole virallinen.
The territorial boundaries shown are those used for NUTS 2 purposes.
Merkityt aluerajat ovat NUTS 2 -tason mukaisia. Lähde: EUROSTAT.
Source: EC-DG XVIGIS and GISCO, XVI-A-4.
Kartografia: EY-POXVIGIS ja GISCO, XVI-A.4.
Edition 12/1996.
Laitos: 12/1996.
5 Europe's cities · The main challenges
5 Kaupunkien Eurooppa · Euroopan kaupungit ja niiden keskeiset haasteet
- called the European Spatial Development Perspective (ESDP) - one of whose key components is a balanced network of urban centres.
Työn katsotaan olevan paras keino päästä irti köyhyydestä ja sen rinnakkaisilmiöistä.
Top 500 banks : location of head offices
Pääkonttoreiden (500 merkittävintä lukumäärä pankkia) monimuotoisuus onkin yksi Euroopan kiehtovista ominaispiirteistä, ja se toimii ikäänkuin suojalinnakkeena ylikansallista kulttuurin yhdenmukaistumista vastaan.
The city as marketplace In the present context of a global economy and the international competition which it generates, cities, particularly the largest ones, often find that they are competitors rather than partners, or perhaps it would be more accurate to say that they are partners in some areas but competitors in others.
Kaupungit markkinapaikkoina Tälle päivälle on ominaista talouden maailmanlaajuistuminen ja sen mukanaan tuoma kansainvälinen kilpailu; erityisesti suurimmat kaupungit, saavat usein huomata olevansa enemmän kilpailijoita kuin kumppaneita tai pikemminkin voisi sanoa, että ne ovat kumppaneita tietyillä alueilla ja kilpailijoita toisilla.
In seeking to attract economic activity, they are fighting over the same prizes: business services, the supply of well-qualified personnel, modern communications infrastructure and business zones.
Pyrkiessään vetämään puoleensa taloudellista toimintaa ne kilpailevat tarjotessaan liikepalveluja, pätevää työvoimaa, tehokkaita viestintäinfrastruktuureja ja työtiloja.
The choices they are required to make to achieve excellence in this field force them to cut down on expenditure elsewhere, which may be urgent.
Valinnat, joita niiden on pakko tehdä saavuttaakseen parhaan mahdollisen kilpailukyvyn edellä mainituilla alueilla, pakottavat ne vähentämään muita, joskus hyvin tärkeitäkin menoja.
As for the firms being wooed, which usually take their decisions far away from the sites where they operate, they rarely feel any obligation to reinvest in local life.
"Kosiskelun" kohteena olevat yritykset, jotka tekevät päätöksensä yleensä kaukana alueilta joilla varsinaisesti toimivat, tuntevat harvoin mitään velvoitetta sijoittaa paikalliseen elämään.
Berlin towns), vehicular traffic and domestic heating, the last two of which are very heavily concentrated in urban areas.
Saastumista saavat aikaan pääasiassa kolme alaa: teollisuus (joka on siirtymässä pois kaupungeista), ajoneuvoliikenne ja kotitalouksien lämmitys.
The main atmospheric pollutants produced are Sulphur Dioxide (SO2) harmful particles which form "black smog", ozone, lead and other heavy metals.
Pääasialliset ilmakehän saastuttajat ovat hiilidioksidi, savusumua synnyttävä leijuma, otsoni, lyijy ja muut raskasmetallit.
A survey carried out in 1995 for the European Environment Agency showed that in between 70% and 80% of the major European cities (those with over 500 000 inhabitants) acceptable levels of air pollution (as measured by World Health Organisation rules) by one or more pollutants were exceeded at least once a year.
Euroopan ympäristökeskuksen vuonna 1995 teettämän tutkimuksen mukaan 70­80 prosentissa Euroopan suurimmista kaupungeista (kaupungit, joissa on yli 500 000 asukasta) ilmansaasteiden sallitut tasot (Maailman terveysjärjestön säännösten mukaan mitattuina) ylittyivät vähintään kerran vuodessa yhden tai useamman saastuttajan osalta.
The maximum acceptable concentration of "winter smog" (SO2 and suspended particles) affects some 71 million people on days when dispersion is poor.
Noin 71 miljoonaa ihmistä altistuu talven savusumun (hiilidioksidia ja leijumaa) sallitulle enimmäispitoisuudelle päivinä, joina hajaantuminen on heikkoa.
In certain cities, such as Milan, Turin, Stuttgart, Belfast, Dublin and Berlin, concentrations sometimes reach twice the accepted level.
Tietyissä kaupungeissa, kuten Milanossa, Torinossa, Stuttgartissa, Belfastissa, Dublinissa ja Berliinissä, pitoisuudet ylittävät sallitun tason joskus kaksinkertaisesti.
Summer pollution is mainly the result of high levels of ozone: about 80% of city-dwellers are exposed to this risk at least once a year.
Noin 80 prosenttia kaupunkilaisista altistuu tälle terveyttä uhkaavalle tekijälle ainakin kerran vuodessa.
Social dysfunction In the major cities, the sense of solidarity which they formerly enjoyed is being eroded and a gulf is opening up between the "rich" (those in work, who go on holiday and drive cars) and the poor.
Yhteiskunnallisen kuilun syveneminen Suurissa kaupungeissa entinen solidaarisuuden tunne on murenemassa, ja kuilu rikkaiden ­niiden, jotka käyvät töissä, lähtevät lomille, ajavat autolla ­ ja köyhien välillä syvenee.
The various parts of cities no longer appear to share a common destiny: for example, the suburbs of Lyon and Manchester now appear to resemble each other more closely than they resemble their own city centres.
On aivan kuin kaupungeissa ei enää elettäisi samaa elämää: esimerkiksi Lyonin ja Manchesterin esikaupunkialueilla tuntuu olevan enemmän yhteistä kuin näiden kaupunkien omien keskustojen ja reuna­alueiden välillä.
The negative impact of poverty is all too obvious: exclusion from culture, politics and society, violence, delinquency, drugs, racism and so on.
Köyhyyteen liittyvät ongelmat ovat vanhoja tuttuja; jääminen kulttuurisen, poliittisen ja sosiaalisen elämän ulkopuolelle, väkivalta, rikollisuus, huumeet, rotuvihan purkaukset jne.
Sociologists maintain that it is the cities which are facing the main challenge of our times and that it is up to them to find new solutions to put an end to this split which is the cause of so many destructive conflicts.
Sosiologit vakuuttavat, että juuri kaupungit joutuvat kohtaamaan yhteiskuntamme suurimman haasteen ja niistä riippuu, löydetäänkö ratkaisu, jolla saadaan pysäytettyä tämä yhteiskunnallinen jakautuminen, joka on syypää niin moniin tuhoisiin ristiriitoihin.
By contrast, the municipal authorities are in the forefront of economic life at the local level.
Toisaalta kunnat ovat paikallisen talouselämän ensisijaisia toimijoita.
Indeed, the size of their budgets often make them one of the main employers and investors in the area.
Niiden talousarvioiden mittavuus tekee niistä usein yhden suurimmista työnantajista ja sijoittajista alueella.
They organise public services and are responsible for many of the factors which determine quality of life: the laying out and upkeep of open spaces, traffic flow, cultural activities and fresh training opportunities, to name but a few.
Juuri kunnat järjestävät julkisia palveluita ja vastaavat monista muista tekijöistä, jotka vaikuttavat niiden alueella elävien elämänlaatuun. Niiden vastuulla on muun muassa viheralueiden kunnostaminen ja hoito, liikenteen sujuvuus, kulttuuritoiminta ja uudet koulutusmahdollisuudet.
These local activities have an obvious effect on the economic attractiveness of a town.
Näillä paikallisilla toimilla on kiistaton merkitys kaupunkien taloudellisen houkuttelevuuden suhteen.
There is even reason to regard them as a potentially greater source of employment.
Kaupungit on nähtävä yhä suuremmassa määrin uusien työpaikkojen tarjoajina.
In addition, towns are growth centres which have a vital role to play in the economic development of the surrounding region.
Kaupungit ovat myös kasvukeskuksia ja niitä ympäröivän alueen taloudellisen kehityksen käynnissä pitäviä voimia.
12 14 16 18 Number of company head offices
12 14 16 18 Pääkonttoreiden lukumäärä
One of the main sources of air pollution is energy consumption, generated principally by three sectors: industry (which is moving out of
Nämä ovat: • pitkäaikaistyöttömyys • alkoholismi • huumeet • perheiden hajoaminen • sairaus • sosiaaliturvan heikkeneminen • koulutuksen puute.
Source: Conti and Spriano, 1990, in Study 4 DGXVI
Lähde: Conti and Spriano, 1990, Study 4 DGXVI
7 Europe's cities · The main challenges
6 Kaupunkien Eurooppa · Euroopan kaupungit ja niiden keskeiset haasteet
6 Europe's cities · The main challenges
7 Kaupunkien Eurooppa · Euroopan kaupungit ja niiden keskeiset haasteet
Source: OECD environmental data, 1989 their way into water reserves (lakes, rivers, ground water, etc.) which are our source of drinking water.
Lähde: OECD n ympäristötiedot, 1989 saastuttajia, jotka löytävät tiensä juomavesilähteenä toimiviin vesivarantoihin (järvet, joet, pohjavedet jne.).
The proportion of city-dwellers exposed to excessive levels of noise (over 70 dB) is twice to three times national averages (OECD, 1992) while noise constituting a nuisance (55 to 65 dB) affects an ever-increasing number of people.
Kaupunkilaisista liialliselle melulle (yli 70 dB) altistuvien lukumäärä on kaksi tai kolme kertaa maan keskiarvoa suurempi (OECD, 1992), kun taas häiritsevälle melusaasteelle (55-65 dB) altistuu yhä suurempi määrä kaupunkilaisia. Veden laadun suhteen tilanne vaihtelee suuresti.
Water quality varies widely. However, one fact is certain: since about 90% of the surface of our towns and cities is paved, rainwater is forced to run across impermeable surfaces, gathering all sorts of pollutants which then find
Varmasti voidaan sanoa, että noin 90 prosenttia kaupunkien pinta-alasta on vettä läpäisemätöntä, minkä vuoksi sadevesi valuu rakennettujen pintojen yli keräten näin erilaisia
The structure of urban areas Most of today's towns and cities are broken up into business and residential areas, historic centres and dormitory suburbs, office areas which are deserted at night, shopping centres and university campuses, to name but a few.
Kaupunkialue Tätä nykyä suurin osa kaupungeistamme on jakautunut muun muassa liike- ja asuinalueisiin, historiallisiin keskustoihin, asumalähiöihin, iltaisin autioituviin toimistoalueisiin, kauppakeskuksiin ja opiskelija-alueisiin.
They are criss-crossed by urban motorways which are choked at rush-hours when traffic
Näiden välillä risteilevät kaupungin moottoritiet, jotka ovat tukehtumaisillaan pakokaasuihin ruuhka-
Contribution of road transport to pollution problems in the
Maantieliikenteen osuus Alankomaiden saasteongelmissa
Netherlands
Ilmasto
Waste Disposal
Päästöt
Source: VROM, 1991, in Dobris Report Assessment
Lähde: VROM, 1991, Dobris-raportti
Europe's cities · The main challenges
8 Kaupunkien Eurooppa · Euroopan kaupungit ja niiden keskeiset haasteet
Open spaces such as squares which offer breathing space and provide character to surrounding areas are usually overrun by cars or advertising.
Avonaiset alueet, kuten aukiot, jotka tarjoavat tilaa hengittää ja antavat usein ympäröiville alueille niiden ominaispiirteet, joutuvat yleensä autojen tai mainoskylttien valloittamiksi.
Many urban quarters are ridden by vandalism and crime due to the "urban monoculture" which isolates them, depriving them of job opportunities and social and cultural life.
Monilla kaupunkien laita­alueilla raivoavat vandalismi ja rikollisuus, jotka aiheutuvat vallitsevasta urbaanista yksimuotoisesta elämäntavasta, joka eristää nämä alueet viemällä niiltä mahdollisuudet työpaikkoihin sekä sosiaaliseen ja kulttuuriseen elämään.
Disused industrial sites are sometimes left derelict and their subsoil continues to throw up the harmful substances which industry has disposed of haphazardly.
Joskus entiset teollisuusalueet jäävät hylätyiksi niiden pohjamaan yhä sisältäessä haitallisia aineita, joista teollisuus aikanaan saattoi hankkiutua eroon ilman valvontaa.
Nevertheless, the cities of Europe still retain traces of the wide range of their traditional functions.
Edellä mainitut kaupunkien toiminnan häiriötekijät juontavat juurensa vanhasta kaupunkikäsityksestä, joka ei enää vastaa nykypäivän todellisuutta.
They are still centres of knowledge and learning, of innovation and creativity, of leisure and wealth-creation, of the formation of collective memory and of integration.
Joissakin tapauksissa taloudellinen menneisyys on määrännyt kaupunkirakenteen, joka on täysin järjestäytynyt nyt jo päättyneen teollisuustoiminnan ympärille.
There are two ways of taking back urban areas: better planning, so that the idea of a "neighbourhood" can regain the sense it used to have, and efficient public and private transport systems.
Toisissa tapauksissa kaupunki on rakennettu 30­luvulla suuressa suosiossa olleen funktionalismin ja sitä edustavien arkkitehtien suunnitelmien mukaisesti. He jakoivat kaupunkikudelman
The spread of private motoring has actually resulted in restricting people's movements in towns rather than enhancing mobility.
Euroopan kaupungeissa on kuitenkin vielä jälkiä niiden perinteisten tehtävien monimuotoisuudesta.
Work on urban transport at Community level should therefore be based principally on the development of public transport systems better able to meet the needs of users, and effective traffic management systems for cars, lorries, pedestrians and cyclists.
Ne ovat aina olleet ja ovat edelleen tiedon, oppimisen, innovaation ja luovuuden keskuksia, joissa vietetään vapaa­aikaa ja luodaan vaurautta, joissa syntyy kollektiivista muistia ja tapahtuu yhdentymistä.
The origin of this breakdown lies in a vision of the town which no longer corresponds to reality.
Jotta kaupunkialueiden kehitys saataisiin uudelleen hallintaan, voidaan soveltaa kahta ratkaisua.
Sometimes a town's economic past has determined its urban structure, leaving it organised entirely around an industrial activity which has since disappeared.
Ensimmäinen niistä on aluesuunnittelun parantaminen, jotta "kaupunginosa"­käsite saisi takaisin entisen merkityksensä.
Sometimes urban growth has been left at the mercy of the functionalist architects who were so fashionable in the thirties.
Toinen ratkaiseva tekijä on julkisten ja yksityisten liikennejärjestelmien toimivuuden parantaminen.
They divided the city into zones - for offices, housing, shopping centres and so on - requiring greater mobility on the part of the population, and hence the use of public or private transport.
Kaupunkiliikenteen osalta on Euroopassa pyrkimyksenä kehittää käyttäjien tarpeita paremmin vastaava julkinen liikenne ja tehokkaita liikenteenhallintajärjes­telmiä autoille, kuorma­autoille, jalankulkijoille ja pyöräilijöille.
Open spaces in towns
Kaupunkien viheralueet nata
Source: Dobris Assessment
Lähde: Dobris­raportti
Open spaces as percentage of city area
Viheralueiden pinta­ala kaupungeissa prosentteina
9 Europe's cities · The main challenges
9 Kaupunkien Eurooppa · Euroopan kaupungit ja niiden keskeiset haasteet
There are many forums in Europe looking at the problems of cities and possible responses.
Kaupunki on elävä kokonaisuus Monilla areenoilla Euroopassa pyritään selvittämään ja ratkaisemaan kaupunkien ongelmia.
On one point at least the experts agree: the need to adopt an integrated approach to cities, regarding them as a living and coherent whole with their own specific requirements, rather than offering a sectoral or symptomatic treatment of their problems, an approach which will always be inadequate and sometimes useless.
Asiantuntijoiden päätelmät käyvät yksiin ainakin yhdessä kohtaa: kaupunkeja on tarkasteltava kokonaisvaltaisesti ja luovuttava ongelmien alakohtaisesta ja oireenmukaisesta käsittelystä, jolla ei koskaan kyetä ratkaisemaan koko ongelmaa ja josta ei ajoittain ole mitään hyötyä.
Visitors who prefer urban to rural tourism will confirm that the historical and cultural assets which our cities possess are an attraction of the first order.
Kuten mikä tahansa elävä kokonaisuus, jokainen kaupunki on ainutlaatuinen ja eroaa muista.