natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Following the information strategy principles, the programme promotes the utilisation of new techniques in on-the-job training and counselling.
Ohjelmalla edistetään tietostrategian periaatteiden mukaisesti uusien välineiden soveltamista työssä oleviin kohdistuvaan neuvontaan ja kouluttamiseen.
These new techniques include WWW, ATM, CD-ROM, and Call Center.
Näitä ovat mm. WWW, ATM, CD-ROM ja Call Center.
Adult education organisations will also be used ¡n spreading information, counselling and encouraging people to take part in training.
Samoin sivistysjärjestöjä käytetään tiedottajina, neuvojina ja koulutukseen aktivoijina.
Project for the maintenance of working capacities concentrating on the most straining occupations and work organisations, in which both the strain factors and the person nel will be analysed.
Työkyvyn ylläpitoprojekti, jossa keskitytään kuormittavimpiin aloihin ja työorganisaatioihin, joissa analysoidaan sekä kuormitustekijät sekä henkilöstö.
The capacities of persons at risk to keep their jobs will be enhanced both by training and by development and training measures pertaining to the work organisation and personnel responsibilities.
Riskihenkilöiden kykyä säilyttää työpaikkansa parannetaan sekä koulutuksen että työorganisaatioon ja henkilövastuisiin kohdistuvien kehittämis- ja koulutustoimenpiteiden avulla.
The centre of expertise network is something entirely new in Finland.
Osaamiskeskusjärjestelmä on täysin uutta Suomessa.
It was started ¡n 1994.
Sen kehitystyö on alkanut vuonna 1994.
The development of learning methods suitable for employed people.
Työsuhteessa oleville sopivien oppimistapojen kehittäminen.
In Finnish tradition, it has been the young and the unemployed that study; now the principle of continuous on-the-job training fosters a spacing out of studies as integrated into the companies.
Suomessa opiskelu on perinteisesti tapahtunut nuorena ja työttömänä, nyt tuetaan sen hajauttamista jatkuvan koulutuksen periaatteella ja yrityksiin integroituna.
Professional certificates and stand-ins for trainees are new.
Ammattitutkinnot ovat uutta, samoin koulutussijaisuus.
Training in training skills within companies has not been systematically carried out before.
Yritysten kouluttajakoulutusta ei ole systemaattisesti harrastettu ennen.
The section deals with the implementation of Objective 4 and the allocation of support among the various measures, and describes these measures, their goals, substance, pro ject selection principles and effects.
Luvussa selvitetään tavoitteen 4 toimeenpano ja tuen kohdennus toimenpidekokonaisuuksittain sekä kuvataan toimenpidekokonaisuudet, niiden tavoitteet, sisällöt, hankkeiden valintaperiaatteet ja vaikutukset.
Priorities and measures
Prioriteetit ja toimenpidekokonaisuudet
Priorities and measures derived from strategies
Strategioista johdetut prioriteetit ja toimenpidekokonaisuudet
Priority Anticipating changes in working life, the labour market and vocational requirements 1.1. Measures: Establishing, developing and utilizing systems of analysis.
Prioriteetti 1 Työelämän, työmarkkinoiden ja ammatillisten vaatimusten muutosten ennakointi 1.1 Toimenpidekokonaisuus: Analysointijärjestelmien luominen, kehittäminen ja hyödyntäminen
Priority 1 : Anticipating working life, the labour market and vocational requirements
Prioriteetti 1 : työelämän, työmarkkinoiden ja ammatillisten vaatimusten muutosten ennakointi
Finnish working life is going through a period of dramatic national and international change; work Itself is changing, structural weaknesses are emerging, and the workforce are expected to show greater adaptability and new skills.
Suomalainen työelämä on voimakkaassa kansallisessa ja kansainvälisessä murroksessa: työ muuttuu, työelämässä on rakenteellisia heikkouksia, työvoimalta edellytetään sopeutumiskyvyn lisääntymistä ja uudenlaista osaamista.
This calls for a wide range of research and analysis, aimed, for instance, at labour structures and use, work organisation, working hours issues, and demands regarding use of labour, training needs and development made due to new technologies and other changes in working life.
Tämä edellyttää monipuolista tutkimus- ja selvitystoimintaa, joka kohdistuu mm. työvoiman rakenteisiin ja työvoiman käyttöön, työn organisointiin, työaikakysymyksiin, uuden teknologian ja muun työelämän muutosten tuo miin vaatimuksiin työvoiman käytölle, koulutustarpeille ja kehittymiselle.
There is overlapping, fragmentation and lack of system in research and anticipating concerning working life, qualifications and training needs. In many respects, such work has to be based on outdated and unsuitable statistical material.
Ongelma Suomen työelämä-, kvalifikaatio- ja koulutustarvetutkimuksessa ja ennakoinnissa on päällekkäisyyttä, pirstaleisuutta ja epäsystemaattisuutta, ja monilta osin se joutuu pohjautumaan vanhentuneeseen ja huonosti soveltuvaan tilastomateriaaliin.
Often, the anticipating system produces overgeneralised information.
Usein ennakointijärjestelmä tuottaa liian yleiselle tasolle jäävää tietoutta.
Companies are not used to thinking in terms of training and development needs, and the time span for training planning is short.
Yritykset eivät ole erityisen tottuneita koulutusja kehittämistarveajatteluun ja niiden koulutussuunnittelun aikajänne on lyhyt.
Systems for analysing and generating data on changes in competence and working life:
Työelämämuutoksen ja osaamisen analysointi- ja tietojärjestelmien on
• generate reliable basic data on workforce competence levels, to allow for sufficient preparation for change, and
— tuotettava luotettavaa perustietoa työvoiman osaamistasosta, jotta voitaisiin varautua tuleviin muutoksiin, ja sen on
• be sensitive enough to be viable in reacting to changing workforce use and competence needs.
— oltava riittävän herkkä, jotta se olisi käyttökelpoinen eteen tulevien työvoiman käytön ja osaamisen muutostarpeisiin reagoimisessa.
The system must support various kinds of action connected with improvements ¡n working life.
Järjestelmän tulisi tukea erilaisia työelämän kehittämiseen liittyviä toimenpiteitä.
The objective for development
Kehittämistavoite
The need for creating a more orderly system for anticipating working/labour market changes rises from the deep and rapid changes taking place in the Finnish economy.
Tarve luoda systemaattisempi työn/työmarkkinoiden muutosten ennakointijärjestelmä lähtee Suomen taloudessa tapahtuvista nopeista rakenteellisista muutoksista.
The thorough structural changes have radically changed both the types of skills needed and the ways in which firms use human resources in productive organisations.
Tarvittavan osaamisen laatu sekä yritysten tapa käyttää inhimillisiä resursseja tuotanto-organisaatioissa ovat muuttuneet olennaisesti.
The conventional methods used for anticipating and forecasting working life/labour market changes are too general and macro oriented, and based on outdated and too inaccurate statistical classifications and methods.
Perinteiset tavat ennakoida työelämän/työmarkkinoiden muu toksia ovat liian yleisiä, makro-orientoituneita ja perustuvat vanhentuneisiin ja liian hitaisiin tilastollisiin luokitteluihin ja menetelmiin.
So far, the anticipation and forecasting work done has also been too slow, often leading to results obsolete at birth.
Toistaiseksi ennakointitoiminta on ollut liian hidasta, johtaen usein jo valmistuessaan vanhentuneeseen tietoon.
Consequently, this has contributed to severe lags ¡n policy planning, especially in targeting working life related training/education.
Tämän seurauksena toiminnan suunnitteluun on aiheutunut vakavia viiveitä erityisesti kohdennettaessa työelämään suuntautunutta koulutusta.
The aim of the priority is to create a new, more rapid and more reliable system, for anticipating working life/labour market changes, based on continuous and multi-faceted processes.
Prioriteetin tavoitteena on luoda uusi, nopeampi, luotettavampi, jatkuviin prosesseihin perustuva järjestelmä työelämän/työmarkkinoiden muutosten ennakointiin.
The results — and the processes as such — will be used, first, for the planning of vocational adult education and training activities.
Tulokset — ja prosessit sellaisenaan — käytetään ensinnäkin ammatillisen aikuiskoulutuksen ja koulutus toiminnan suunnitteluun.
Second, they support labour administration and other administrative bodies, labour market organisations and training institutions in focusing their measures more effectively and efficiently.
Toiseksi, ne tukevat työhallintoa ja muita hallintoelimiä, työmarkkinaorganlsaatioita ja oppilaitoksia toimenpiteiden tehokkaammassa kohdentamisessa.
Third, employing firms will also be Immediate beneficiaries: major part of the analysis shall be done in keen cooperation with the firms and networks of firms.
Kolmanneksi, työllistävät yritykset ovat myös välittömiä edunsaajia: valtaosa analyyseistä tehdään kiinteässä yhteistyössä yritysten ja yritysverkostojen kanssa.
Partners involved in anticipation activities include the Ministries of Labour, Education, Trade and Industry, and Health and Social Affairs, as well as the National Board of Education, labour market partners and other working life organisations.
Ennakointitoimintaan osallistuvat työministeriö, opetusministeriö, kauppa- ja teollisuusministeriö, sosiaali- ja terveysministeriö, opetushallitus ja työmarkkinajärjestöjen ja muiden työ elämän organisaatioiden edustajat.
Universities and research institutions are important partners ¡n practical implementations of the projects, and employing firms are partners throughout the priority.
Yliopistot ja tutkimuslaitokset ovat tärkeitä yhteistyö kumppaneita projektien toteutusvaiheessa ja yritykset ovat mukana kaikessa prioriteettiin sisältyvässä toiminnassa.
The Monitoring Committee will appoint an anticipation group representing the bodies men tioned.
Kansallinen valvontakomitea asettaa edellä mainituista tahoista ennakointiryhmän.
The group will be in charge of the coordination of anticipation projects and alloca-
Ryhmä ohjaa ennakointitoimintaa, vastaa tarvittavasta koordinoinnista ja työnjaosta sekä resurssien jaosta.
However, the work will be done in close cooperation with organisations active on the practical level (local firms, training/educational institutions and local administrative organisations). sations).
mínnassa aktiivisesti mukana olevien tahojen kanssa (yritykset, oppilaitokset ja paikallishallintoviranomaiset). lintoviranomaiset).
The advantages of this activity compared with the present situation include a better ability to control structural change and the ensuing adjustment processes, educational planning which is better steered by demand, better focus in training, and cost savings.
Toiminnalla saatava lisäarvo nykyiseen toimintaan verrattuna on parempi taito ohjata rakennemuutosta ja siihen sopeutumista, paremmin kysyntäohjautuva koulutussuunnittelu, kou lutuksen parempi kohdentuminen ja rahansäästö.
Background and strategy for anticipation
Ennakointitoiminnan strategia
The urgent need to reorganise working life/labour market anticipation activities rises from the new complexity in the labour market/working life mechanisms.
Tarve järjestää uudelleen työelämään/työmarkkinoihin liittyvä ennakointitoiminta lähtee työ markkinoiden/työelämän mekanismien monimutkaisuudesta.
Economic growth is based on continuous development of products and processes as well as more intensified use of technology and personnel in learning organisations.
Taloudellinen kasvu on perustunut sekä jatkuvaan tuotteiden ja menetelmien kehittämiseen että yhä tehokkaampaan teknologian ja henkilöstön käyttöön oppivissa organisaatioissa.
The subjects of economic growth, business firms, are, to a growing extent, operating in clusters and networks linking various organisations to each other through cooperative connections and strategic alliances.
Taloudellisen kasvun tekijät, yritykset, toimivat yhä suuremmassa määrin yhteistyösuhtein ja liittoutumin toisiinsa kytkeytyvinä klustereina ja lukuisten organisaatioiden verkostoina.
In the Finnish economy the change has been exceptionally drastic.
Suomen taloudessa muutos on ollut epätavallisen voimakasta.
The whole economic environment been 'turned around' in a few years: gone are the days of stable eastern markets, a closed domestic market, large public sector, highly regulated financial markets and rigid national production structures based on large forestry corporations.
Koko taloudellinen ympäristö on muuttunut radikaalisti muutamassa vuodessa: vakaat itämarkkinat, suojatut kotimarkkinat, laaja valtiollinen sektori, säännellyt rahamarkkinat ja kiinteä kansallinen lähinnä metsäyhtiöihin perustuva tuotantorakenne kuuluvat menneisyyteen.
In the new environment, firms do their business operations in a completely open and international, turbulent economy with the focus on new sectors, structures and behavioural patterns.
Uudessa toimintaympäristössä yritykset hoitavat liiketoimiaan täysin avoimessa, kansainvälisessä ja muuttuvassa taloudessa keskittyen uusiin toimialoihin, rakenteisiin ja toimintamuotoihin.
In this context, the central concepts for the employing organisation are continuous change, uncertainty, turbulent environment, diversity and flexibility.
Tässä tilanteessa työllistäjän kannalta keskeisiä käsitteitä ovat jatkuva muutos, epävarmuus, muuttuva toimintaympäristö, monipuolisuus ja joustavuus.
Every business transaction involves various decisions, and none of them is self evident.
Työllistäjän kannalta jokaiseen liiketoimeen liittyy lukuisia päätöksiä, joista mikään ei ole itsestäänselvyys.
Decisions related to training or recruiting new personnel are problematic: it is no more a question of simply 'buying' new skills from the labour market.
Koulutukseen tai uuden henkilöstön palkkaamiseen liittyvät päätökset ovat ongelmallisia: ne eivät ole enää yksinkertaista osaamisen ostamista työmarkkinoilta.
The skills have to be related to both the existing organisation of the firm and to the linked partners in networks; and they also have to be useful in forthcoming, still largely unpredictable situations.
Osaamisen on liityttävä sekä olemassa olevaan organisaatioon ja yhteistyökumppaneihin että oltava käyttökelpoista myös tulevaisuudessa.
The public organisations should focus their operations and measures at employers In this open, uncertain and rapidly changing environment.
Tässä avoimessa, epävarmassa ja nopeasti muuttuvassa ympäristössä julkisten organisaatioiden tulisi kohdentaa toimenpiteensä työnantajiin.
Measures targeted to aid firms in adapt ing to structural changes are at the core.
Toimenpiteet, jotka auttavat yrityksiä rakennemuutokseen sopeutumisessa, ovat ydin.
However, planning and targeting them should be based on information concerning changes in the use, recruiting mechanisms and needs of personnel and skills.
Kuitenkin, toimenpiteiden suunnittelun ja kohdentamisen tulisi perustua tietoon yritysten henkilöstön käytön, rekrytointimekanismien, tarpeiden ja osaamisen muutoksista.
This information can be acquired through traditional macro level statistical analyses to a very limited extent only.
Tällaista tietoa voidaan hankkia vain hyvin rajoitetusti perinteisillä makrotason tilastoanalyyseillä.
The diversified information is — or better, the needs are — embedded in the behaviour and actual operations of the employing organisations. It has to be 'dug' out.
Tämä yritysten toimintaa koskeva monipuolinen tieto ja yritysten tarpeet on saatava esille.
This is the main highlight of the anticipation priority: to dig the information concerning the needs on skills and human resources out of the employing organisations.
Ennakointiprioriteetln tärkein tehtävä onkin työllistävien organisaatioiden osaamistarpeita ja inhimillisiä resursseja koskevan tiedon esillesaaminen.
The task is most difficult in respect of small and mediumsized enterprises.
Tehtävä on vaikein pkyritysten suhteen.
Usually they have a relatively short time-span ¡n respect of their future activities.
Tavallisesti pk-yrityksillä on suhteellisen lyhyt tulevaisuusperspektiivi toimintansa suunnittelun suhteen.
In an uncertain situation this can be seen, first, as a general reluctancy to employ new personnel.
Epävarmassa tilanteessa tämä näkyy ensinnäkin haluttomuutena rekrytoida uutta työvoimaa.
Second, ¡t may lead to relatively random recruiting processes in situations with a pressing need of new labour force.
Toiseksi se saattaa johtaa suhteellisen sattumanvaraiseen rekrytointitoimintaan tilanteissa, joissa on paineita palkata nopeasti uutta työvoimaa.
Actual skills needs — or better: possible alternatives of skills needs — for SMEs are best revealed through research-aided development projects Involving local firm networks, researchers and representatives from training institutions and bodies responsible for plan ning and targeting public policies.
Pkyritysten todelliset osaamistarpeet — tai paremminkin: mahdolliset vaihtoehtoiset osaamistarpeet — saadaan parhaiten esiin tutkimusavusteisten kehittämisprojektien avulla, jotka toteutetaan yhteistyössä paikallisten yritysryppäiden, tutkijoiden, oppilaitosten edustajien sekä toiminnan suunnittelusta ja kohdentamisesta vastuullisten viranomaisten kanssa.
Faster, more extensive and comparative information can be gathered through systematised collection of firm specific information.
voidaan koota systemaattisella yrityskohtaisen tiedon keräämisellä.
While this often remains on relatively superficial level, information from development and research projects ¡s crucial in analysing and evaluating the content of this broader data base information.
Vaikka tieto jääkin usein pinnalliseksi, tieto kehittämis- ja tutkimusprojekteista on olennaista analysoitaessa ja arvioi taessa tämän laajemman tietokannan tuottamaa informaatiota.
At present, the bulk of labour market/working life/skill requirement forecasts and anticipations in Finland are mainly based on statistical studies on trends.
Nykyisin suurin osa työmarkkinoita/työelämää/osaamisvaatimuksia koskevasta ennakointitutkimuksesta perustuu Suomessa pääasiassa tilastollisiin ennustemalleihin.
Research work based on firm data and other types of user-near Information are done, but on a very fragmented and split manner for a variety of purposes.
Monenlaista ja monista tarkoitusperistä lähtevää myös käyttäjäläheiseen tietoon perustuvaa tutkimusta tehdään, mutta tuotettu tieto on hajanaista.
Creating a systematic approach to this work is one of the main targets of anticipation priority.
Yhtenä ennakointiprioriteetin päätavoitteena onkin systemaattisen lähestymistavan luominen työmarkkinoiden, työelämän ja ammatillisten vaatimusten muutosten ennakointiin.
The levels of anticipation projects
Ennakointiprojektien tasot
Anticipation projects will be organised to projects into three levels:
Ennakointitieto organisoidaan kolmessa tasossa:
Labour market/working life research and research aided development projects will contribute to knowledge on new features ¡n working life, structural and behavioural changes within firms and networks of firms, labour market and recruiting processes, reorganisation of work and productive processes and other related issues.
TyömarkkinaVtyöelämätutkimuksilla ja tutkimusavusteisilla kehittämisprojekteilla hankitaan tietoa työelämän yleisestä kehityksestä, toimintastrategioiden muutoksesta yrityksissä ja yritysverkoissa, työmarkkina- ja rekrytointiprosesseista, työn ja tuotantotapojen uudelleenorganisoitumisesta jne.
Statistical studies will contribute national and regional information concerning changes in trends, in terms of skills, occupations and labour market structures.
Eri tahojen tuottamaan tietomateriaaliin perustuva valtakunnallisen ja aluetason tieto työvoiman, työn ja työorganisaatioiden kehitystrendeistä ja tarvittaessa myös ammateista sekä ammattikuvista.
Systematic collection and analysis of PES user information will be used to build up a continuous information system on changes in working life, on the labour market and in skill requirements.
Systemaattisen käyttäjälähtöisen tiedonhankinnan ja -analysoinnin järjestelmä, jonka avulla hankitaan tietoa työelämästä, työmarkkinoista ja osaamisvaatimuksista.
A comprehensive data bank will be collected from all types of PES customers: job seekers and participants in labour market training, firms utilising labour market training and/or labour market subsidies, institutions offering labour market training/education.
Käyttäjällä tarkoitetaan koulutusta käyttävää työhallinnon sekä kauppa- ja teollisuushallinnon työnantaja-asiakasta, työvoimatoimistojen työnhakija-asiakasta sekä oppilaitosten koulutuksen suorittaneita.
Even the results from the companyspecific analyses of training and development requirements supported by the Social Fund (under Measure 3.3.) will be included in the anticipation data.
Myös sosiaalirahaston tuella organisoitujen yrityskohtaisten koulutus- ja kehittämistarveanalyysien (toimenpidekokonaisuus 3.3) tiedot kootaan yleiseksi ennakointitiedoksi.
Labour market/working life research
Työmarkkina-/työelämätutkimus
The starting point for the need of working life research rises from the radical changes taking place in the Finnish economy and in productive firms.
Työelämätutkimuksen lähtökohta on Suomen taloudessa ja tuotantolaitoksissa tapahtuneessa radikaalissa muutoksessa.
The rapid transformation from an industrial society towards an Information society breaks up all trends and conventional behavioural and organisational patterns of productive firms.
Nopea muutos teollisuusyhteiskunnasta tietoyhteiskunnaksi rikkoo kaikki kehitystrendit ja tuotantolaitosten perinteiset toimintastrategiat ja organisatoriset rakenteet.
Issues such as productivity, quality of working life, competence and flexibility, linkages and cooperation between firms are at stake and have to be reformulated.
Tuottavuus, työelämän laatu, kompetenssi, joustavuus, yritysten verkostoituminen ja yhteistyö ovat keskeisiä käsitteitä muutostilanteen hallinnassa.
The approach adopted combines research with development work.
Lähestymistavassa tutkimus ja kehittämistoiminta yhdistyvät.
The aim of the work is to reorient activities on the work organisation, firm and network levels, as well as be able to draw more general conclusions at the regional and national economy level.
Toisaalta tulosten perusteella on mahdollista myös tehdä johtopäätöksiä talouden ja yritys toiminnan muutossuunnista paikallisella ja kansallisella tasolla.
The Individual development programmes to be launched will Include at least 5 to 10 companies each.
Jokaisessa toteutettavassa kehittämisohjelmassa on mukana vähintään 5—10 yritystä.
The main themes to be studied in the programmes include organisation of work and new types of work, development of human resources, development of occupational health and safety and promotion of equality.
Kehittämisohjelmissa keskitytään seuraaviin teemoihin: työn organisointi ja työn uudet muodot, inhimillisten voimavarojen kehittäminen, työsuojelun ja työterveyshuollon kehittäminen sekä tasa-arvon edistäminen. nen.
A programme called 'Developing productivity and quality of working life — Working life development programme', Introduced by the Council of State and coordinated by the Ministry of Labour in cooperation with other ministries and labour market partners, will serve as the framework for implementing various extensive subprogrammes and projects in a network pattern.
Työministeriö johtaa valtioneuvoston hyväksymää, eri ministeriöiden, työmarkkinoiden ja työelämän tahojen ohjelmaa "Tuottavuuden ja työelämän laadun kehittäminen — työelämän kehittämisohjelma".
The subprogramme includes the so called 'Productivity' programme, the
Ohjelma muodostaa kehyksen, jonka puitteissa toteutetaan verkostomallisena useita laajoja osaohjelmia ja projekteja.
'Workplace ¡n Finland — workplace in Europe' programme, the 'Economics of working environment' programme, and the 'Working time' programme.
Tavoite 4 -ohjelmaan sisältyvistä tutkimusavusteisista kehittämishankkeista kiireellisimpiä ovat — — — —