natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bearing in mind this wider framework, three different levels of utilisation should be distinguished in the Mid-Term Evaluation process.
Ensinnäkin arviointi toimii palautemekanismina, joka antaa tietoja politiikan toimenpiteiden tehokkuudesta.
The best example is the Irish CSF Mid-Term Evaluation which produced credible and useful conclusions leading to the reallocation of funds between measures or subprogrammes (see Box 12).
Paras esimerkki on Irlannin yhteisön tukikehyksen väliarviointi, jonka tuloksena syntyi luotettavia ja käyttökelpoisia päätelmiä, jotka johtivat varojen jakamiseen uudelleen eri toimenpiteiden tai alaohjelmien kesken (ks. tekstikehys 12).
Secondly, evaluation played a major role in providing new sources of information or ongoing advice to programme managers and policy makers.
Toiseksi arvioinnilla oli suuri merkitys uusien tietolähteiden tai jatkuvan neuvonnan tarjoajana ohjelmien hallinnosta vastaaville tahoille ja poliittisille päättäjille.
For example, the evaluation of the Hainaut Objective 1 programme, which included a specific macroeconomic model (see Box 3), was also recognised as useful for informing the reprogramming actions.
Esimerkiksi Hainautin tavoite 1 -ohjelman arviointia, joka käsitti erityisen makrotaloudellisen mallin (ks. tekstikehys 3), pidettiin myös käyttökelpoisena tietolähteenä ohjelmatyössä.
Finally, the experience also showed that substantial input from the programme's partnerships is key to the success and effectiveness of the evaluation process.
Lisäksi kokemukset osoittivat, että ohjelman toteuttamiseen osallistuvien kumppanien huomattava panostaminen on avain arviointiprosessin onnistumiseen ja tehokkuuteen.
Main outcomes and adjustments
Tärkeimmät seuraukset ja muutokset
Link between evaluation and reprogramming
Arvioinnin ¡a ohjelmatyön välinen yhteys
The evaluations were delivered within the agreed time period enabling the results to influence the Mid-Term Reviews carried out between 1997 and 199817.
Arvioinnit toimitettiin sovitun ajanjakson kuluessa, mikä mahdollisti tulosten vaikutuksen vuosina 1997-1998 tehtyihin välitarkistuksiin17.
In the case of rural development, interim evaluations produced specific recommendations and proposals as requested both by the Commission and the managing authorities. These included the reallocation of resources.
Maaseudun kehittämisen alalla väliarviointien tuloksena esitettiin sekä komission että hallintoviranomaisten pyynnöstä suosituksia ja konkreettisia ehdotuksia, joissa ehdotettiin varojen uudelleen jakamista.
In the case of Ireland, it has already been noted that the assessor's recommendations concerning the strengthening of certain measures could not be implemented because of lack of finance.
Irlannin osalta todettiin, että arvioijan suosituksia joidenkin toimenpiteiden aseman lujittamisesta ei voitu toteuttaa rahoituksen puuttumisen vuoksi.
The example of Ireland and Merseyside Two examples serve to highlight the entire Mid-Term Review process, from the formal evaluation exercise to the implementation of the financial reallocation decisions.
Irlannin ja Merseysiden esimerkit Kaksi esimerkkiä valaisee koko välitarkistusmenettelyä alkaen virallisesta arviointitapahtumasta varojen uudelleenjakamisesta tehtyjen päätösten toteuttamiseen asti.
These relate to two different levels of intervention: a large CSF (Ireland) and an SPD (Merseyside) (see Box 13 and 14).
Nämä esimerkit ovat tukitoimien kahdelta eri tasolta: toinen on laaja yhteisön tukikehys (Irlanti) ja toinen yhtenäinen ohjelma-asiakirja (Merseyside) (ks. tekstikehykset 13 ja 14).
Box 13: Mid-Term Review (I): the case of the Irish CSF The report states that the Irish CSF represents a notable success and that the funds have been deployed effectively to support and enhance what has been a remarkable economic recovery.
Tekstikehys 13: Välitarkistus (I): Irlannin YTK Kertomuksen mukaan Irlannin YTK on erittäin onnistunut ja varat on käytetty tehokkaasti hyväksi tukemaan ja parantamaan huomattavaa talouden elpymistä.
A core assumption here was that markets are the most effective and efficient means of achieving economic and social objectives so that public intervention is justifiable only where the
Perusoletuksena oli, että markkinat ovat tehokkain ja
Main outcomes and adjustments market is not working properly and the intervention in question creates no economic distortions of its own.
toimivin keino taloudellisten ja sosiaalisten tavoitteiden saavuttamiseen, joten julkinen tukitoimi on oikeutettu vain, jos markkinat eivät toimi kunnolla ja kyseinen tukitoimi ei itse aiheuta talouden vääristymistä.
In the light of these theoretical assumptions, four situations were identified, where in the opinion of the evaluators, public intervention in a market economy could be justified: the provision of public goods and services (such as transport infrastructure) which would not be provided in the absence of public intervention; the introduction of corrective subsidies designed to alter the price of goods and services where the market price does not adequately reflect their wider social benefit (e.g. the cost of loans to SMEs); the management of targeted schemes aimed at changing behaviour through correcting a lack of knowledge, awareness or understanding (e.g. introducing business owners or employees to new technology); the redistribution of wealth through subsidies or welfare benefits in pursuit of broadly social aims.
Näiden teoreettisten olettamusten perusteella erotettiin neljä tilannetta, joissa arvioijien mielestä julkinen tukitoimi markkinataloudessa olisi oikeutettu: sellaisten julkisten tavaroiden ja palvelujen (kuten liikenneinfrastruktuurien) tarjoaminen, joita ei tarjottaisi ilman julkisia tukitoimia; sellaisten korjaavien tukien käyttöönotto, joiden tarkoituksena on muuttaa tavaroiden ja palvelujen hintaa, jos markkinahinta ei riittävästi kuvasta niistä saatavaa laajempaa sosiaalista hyötyä (esim. pk-yritysten lainakustannukset); sellaisten alakohtaisten toimien hallinnointi, joiden tavoitteena on käyttäytymisen muuttaminen tiedon, tiedostamisen tai ymmärryksen puutteen korjaamisen avulla (esim. yritysten omistajien tai työntekijöiden tutustuttaminen uuteen teknologiaan); hyvinvoinnin uudelleenjakaminen tukien tai sosiaaliavustuksien avulla pyrittäessä yleisiin sosiaalisiin päämääriin.
For each category, one or two "anchor measures"- measures which were large scale or which addressed long-established and well-understood elements of public policy - were selected and used as comparators for the other measures in that same category.
Jokaista luokkaa varten valittiin yksi tai kaksi "ankkuritoimenpidettä" - toimenpidettä, jotka olivat laajaalaisia tai joilla huolehdittiin julkisen politiikan vanhoista ja hyvin ymmärretyistä tekijöistä - ja niitä käytettiin vertailukohteena muille saman luokan toimenpiteille.
Some 150 recommendations were in turn produced providing how CSF resources might be deployed more effectively, with particular focus on those measures poorly targeted or having undesirable effects.
Noin 150 suositusta puolestaan antoi tietoja siitä, kuinka YTK:n varat voitaisiin käyttää paremmin hyväksi. Erityistä huomiota kiinnitettiin huonosti suunnattuihin toimenpiteisiin tai epätoivottuja vaikutuksia tuottaviin toimenpiteisiin.
Accordingly, the shifts were mainly away from the productive sector towards human resources development and economic infrastructure.
Vastaavasti muutokset olivat pääasiassa pois tuotantoalalta kohti henkilöresurssien kehittämistä ja taloudellisia infrastruktuureja.
Box 14: Mid-Term Review (II): the case of Merseyside (Obj. 1) Structural Funds assistance to Merseyside comprises 816 MECU delivered through the Merseyside Single Programme's five "Drivers for Change": Inward investment and the corporate sector; Indigenous enterprise and local business; Knowledge-based industry and advanced technology; Culture, media and leisure industries; Action for the people of Merseyside.
Tekstikehys 14: Välitarkistus (II): Merseyside (tavoite 1) Rakennerahastojen tuki Merseysidelle käsittää 816 miljoonaa ecua, ja se käytetään Merseyside Single Programme- ohjelman viiden "muutostekijän" kautta: sisäiset investoinnit ja yrityssektori; alueen omat ja paikalliset yritykset; tietämyspohjainen teollisuus ja pitkälle kehittynyt teknologia; kulttuurin, median ja vapaa-ajan palvelut; toiminta Merseysiden asukkaiden hyväksi.
Desk research was supplemented with a review of 100 separate projects along with extensive survey and interview research focusing on Programme beneficiaries.
Toimistotyötä täydennettiin tarkastamalla 100 eri hanketta ohjelman edunsaajiin keskittyvän laajan kysely-ja haastattelututkimuksen ohella.
The volume and quality of the evaluation research was significant. It compensated significantly for resource constraints which limited the amount of in-depth analysis possible.
Arviointiin liittyvän tutkimuksen huomattava määrä ja hyvä laatu korvasivat merkittävästi varojen rajallisuutta, joka vähensi mahdollisuuksia perusteelliseen analyysiin.
Reprogramming changes at the Mid-Term Review stage broadly followed the evaluator's proposals and were much in line with the Commission's Regional Policy Priorities to the end of 1999.
Välitarkistusvaiheessa ohjelmiin tehdyt muutokset noudattivat pitkälti arvioijan ehdotuksia ja olivat komission vuoteen 1999 asti asettamien aluepolitiikan toimintalinjojen mukaisia.
Under Objectives 1 and 6, all CSFs, SPDs and other forms of intervention were subject to a Mid-Term Review. The only exception was the new German Lander, where adjustments to the programmes are being made on an ongoing basis.
Komissio asetti myös määräajan kattavalle perustasoaineiston ja määrällisten tavoitteiden selvitykselle, jossa kiinnitetään erityistä huomiota nettotyöllisyysvaikutuksiin.
Even a highly successful programme (e.g. the Irish CSF) can be improved and necessary corrections made without altering the main priorities and objectives.
Jopa hyvin onnistuneessa ohjelmassa (esim. Irlannin YTK) lisäparannuksia ja välttämättömiä korjauksia voidaan tehdä päätoimintalinjoja ja tavoitteita muuttamatta.
In addition, the reallocations also reflect the degree to which the EU priorities have been taken into account (see 4.3).
Lisäksi varojen siirroissa heijastuu missä määrin EU:n toimintalinjat on otettu huomioon (ks. 4.3).
In some cases (e.g. Italy-Obj.1, Portugal CSF), these modifications involved a transfer of resources from the slower spending programmes or subprogrammes to the faster spending ones, with due consideration given to other qualitative criteria.
Joissain tapauksissa (esim. Italian tavoite 1, Portugalin YTK) nämä muutokset käsittivät siirtoja varoja hitaammin kuluttavista ohjelmista tai alaohjelmista nopeammin kuluttaviin ottaen huomioon muut laadulliset perusteet.
Graph 4 indicates the extent of the transfers of resources for each Member State.
Kaaviossa 4 esitetään kussakin jäsenvaltiossa siirrettyjen varojen määrät.
The largest modifications were made to the Objective 1 CSF in Italy (around 700 Mecu, including non-programmed resources and CSF indexation for 1998), followed by Spain (more than 600 Mecu) and Greece (400 Mecu only for the national programmes).
Suurimmat muutokset tehtiin tavoitteeseen 1 kuuluvassa yhteisön tukikehyksessä Italiassa (noin 700 miljoonaa ecua, mukaan lukien ohjelman ulkopuoliset varat ja YTK:n sitominen vuoden 1998 indeksiin), seuraavaksi suurimmat Espanjassa (yli 600 miljoonaa ecua) ja Kreikassa (400 miljoonaa ecua ainoastaan kansallisten ohjelmien osalta).
Despite the large financial amounts involved, these only represent between 2% (Spain) and 5% of the total Structural Funds allocations.
Huolimatta suurista rahamääristä muutokset vastaavat ainoastaan 2:sta (Espanja) 5:een% myönnettyjen rakennerahastovarojen kokonaismääristä.
In Ireland, financial transfers amounted to 160 Mecu of Structural Funds, or 3% of EU Structural Funds for the 1994-99 period.
Irlannissa rakennerahastojen varoja siirrettiin 160 miljoonaa ecua eli 3% vuosille 1994-99 varatuista EU:n rakennerahastovaroista.
In Northern Ireland, no transfer of funds between subprogrammes was made, aside from the allocation of resources deriving from the deflator.
Pohjois-lrlannissa ei siirretty varoja alaohjelmien välillä, lukuun ottamatta inflaatiotarkistuksesta vapautuvien varojen jakamista.
In Finland and Sweden, the most significant changes were made through the merger of a number of measures in order to simplify the programme's structure.
Suomessa ja Ruotsissa merkittävimmät muutokset tehtiin yhdistämällä joukko toimenpiteitä ohjelman rakenteen yksinkertaistamiseksi.
In the Belgian Hainaut, about 19% of available resources were shifted particularly towards the SME aid schemes.
Belgian Hainautissa noin 19% saatavilla olevista varoista siirrettiin erityisesti pk-yritysten tukijärjestelmiin.
The case of Flevoland, despite a relatively high amount of Funds transfered (13%) involved several minor changes in the SPD measures, without affecting its overall aims and objectives.
Huolimatta suhteellisen suuresta varojen siirrosta (13%) Flevolandissa yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toimenpiteisiin tehtiin useita pieniä muutoksia vaikuttamatta sen kokonaispäämääriin ja -tavoitteisiin.
Mid­term review of Structural Funds Programmes: Objectives 1 and 6 (1994­99)
Välitarkistuskertomus Tavoite 1 ¡a 6 -Ohjelmat (1994-99)
Graph 3: Mid-Term Review Reallocation of Structural Funds by Member State (in Mecu)
Kaavio 4: Rakennerahastoista myönnettyjen varojen jakaminen uudelleen välitarkistuksessa jäsenvaltioittain (miljoonaa ecua)
Amount in Mecu
Määrä milj. Ecua
% of Structural Fund allocations l_l
-% rakennerahastoista myönnetyistä varoista
2 no Mid-Term Review
2 ei välitarkistusta.
3 only ERDF reallocation
3 vain EAKR:n varojen uudelleen jakaminen.
4 of which Northern Ireland (69.8 Mecu), Merseyside (97.0) and Highlands and Islands (21 Mecu).
4 josta Pohjois-lrlanti (69,8 miljoonaa ecua), Merseyside (97,0 miljoonaa ecua) ja Highlands and Islands (21 miljoonaa ecua).
The extent to which the EU priorities laid down in the Commission's Guidelines for the Mid­Term Review have been addressed is not always easy to assess.
Ei ole aina helppo arvioida missä määrin komission välitarkistusta koskevissa suuntaviivoissa annetut EU:n toimintalinjat on otettu huomioon.
Basic infrastructure - reinforcing TENs Reducing disparities in infrastructure endowment in the areas of transport, energy, telecommunica­tions and environment has been recognised as a long term commitment of Structural Funds.
Perusinfrastruktuurit - Euroopan laajuisten verkkojen lujittaminen Liikenne-, energia- ja televiestintäinfrastruktuurien erojen kaventaminen on vahvistettu rakennerahastojen sitoumukseksi pitkällä aikavälillä.
This is reflected, in particular, in the share of total funding (more than 30%) allocated to this area in the current Objective 1 programming documents 1994­99.
Tätä kuvastaa erityisesti näille aloille nykyisissä tavoitteen 1 ohjelma-asiakirjoissa vuosille 1994-99 ohjattujen varojen suuri osuus kokonaisvaroista (yli 30%).
In general, the emphasis was placed on specific TENs projects with the aim of establishing efficient connections and systems, particularly in the area of transport (Box 15).
Yleensä painotettiin erityisiä Euroopan laajuisia verkkoja koskevia hankkeita, joiden tavoitteena on luoda tehokkaat yhteydet ja järjestelmät, erityisesti liikenteen alalla (tekstikehys 15).
Productive environment - a strengthened focus on employment The results of the Mid-Term Reviews show that there has been scope to increase the focus on employment through a variety of actions (reinforcement of aid schemes, Territorial Employment Pacts, local development initiatives, etc.).
Tuotantoympäristö - enemmän huomiota työllisyyteen Välitarkistuksen tulokset osoittavat, että työllisyyteen on ollut mahdollista keskittyä useiden toimien avulla (tukijärjestelmien lujittaminen, alueelliset työllisyyssopimukset, paikalliset kehittämisaloitteet jne.).
The increased focus on the employment generating role of projects, particularly SME projects, is also in line with the direction of policy within most Member States.
Lisähuomio hankkeiden työllisyysvaikutuksiin, erityisesti pkyrityksiin kohdistuvissa hankkeissa, vastaa myös useimpien jäsenvaltioiden politiikkoja.
Box 16: Territorial Employment Pacts In three Member States (Spain, Greece, Italy), the Monitoring Committees allocated CSF resources to a programme or a specific measure to finance action plans for Territorial Employment Pacts.
Tekstikehys 16: Alueelliset työllisyyssopimukset Kolmessa jäsenvaltiossa (Espanja, Kreikka, Italia) seurantakomiteat sitoivat YTK:n varoja ohjelmaan tai erityistoimenpiteeseen rahoittaakseen alueellisia työllisyyssopimusten toimintasuunnitelmia.
In Greece, it is envisaged that the resources arising from the 1997 and 1998 deflator will be allocated to specific subprogrammes within regional programmes which are currently under review.
Kreikassa suunnitellaan, että vuosien 1997 ja 1998 inflaatiotarkistuksesta vapautuvat lisävarat ohjataan erityisiin alaohjelmiin parhaillaan tarkasteltavana olevien alueellisten ohjelmien sisällä.
National aid schemes, which are being cofinanced out of Structural Funds, have also been reviewed in order to increase their focus on employment creation as well as on SMEs (see Box 17).
Kansallisia tukijärjestelmiä, joiden rahoitukseen rakennerahastot osallistuvat, on myös tarkasteltuniiden työpaikkojen luomiseen sekä pkyrityksiin kohdistaman huomion lisäämiseksi (ks. tekstikehys 17).
Box 17: SMEs: the case of the Greek CSF The Greek authorities have refocused their Industry Operational Programme towards SMEs, with additional funding of 136 Mecu.
Tekstikehys 17: Pk-yritykset: Kreikan YTK Kreikan viranomaiset ovat lujittaneet teollisuuden toimenpideohjelmaansa pk-yritysten osalta 136 miljoonan ecun lisärahoituksella.
The national aid scheme has been modified in line with the Commission's guidelines by increasing support to business services and by providing indirect assistance rather than direct grants.
Kansallista tukijärjestelmää on muutettu komission suuntaviivoja vastaavaksi lisäämällä tukea yrityspalveluille ja myöntämällä epäsuoraa tukea suorien tukien sijaan.
Intermediary bodies have been set up to manage the SME actions and projects will be selected on a competitive basis.
Välittäviä elimiä on perustettu johtamaan pkyrityksiin kohdistuvaa toimintaa ja hankkeet valitaan kilpailun perusteella.
A prior appraisal of the SME projects to be funded (about 1450 projects over 4 200 received) was also undertaken.
Rahoitettavat pk-yrityshankkeet (noin 1 450 hanketta yli 4 200 hakemuksesta hyväksyttiin) arvioitiin myös ennakolta.
Midterm review of Structural Funds Programmes: Objectives 1 and 6 (1994-99) impact assessment of projects and to the gains in project quality that could be secured by systematising such assessments.
Ympäristö ja kestävä kehitys Ympäristö kestävän kehityksen osatekijänä on yksi niistä EU:n laajemmista toimintalinjoista, joka useimmiten otetaan huomioon välitarkistuksen yhteydessä.
The way has been prepared for improvements in environmental protection and general project selection procedures over the new programming period (Box 18).
Arviointien avulla on luotu pohjaa ympäristönsuojelun sekä yleensä hankkeiden valintamenettelyjen parantamiselle uudella ohjelmakaudella (tekstikehys 18).
Box 18: Mainstreaming environment Environment is a long-standing concern of most Member States.
Tekstikehys 18: Ympäristön huomioon ottaminen Ympäristö on useimmille jäsenvaltioille jo pitkäaikainen huolenaihe.
For the Structural Funds to contribute properly to environmental protection, they must take account of this issue in all project decisions, so as to minimise damage to the environment and to maximise positive benefits, by for example giving preference to projects with positive environmental impact (preventive action, eco-products,...).
Jotta rakennerahastot voisivat osallistua tehokkaasti ympäristönsuojeluun, niiden on otettava tämä kysymys huomioon kaikissa hankkeita koskevissa päätöksissä ympäristöhaittojen minimoimiseksi ja parhaiden mahdollisten etujen aikaan saamiseksi, esimerkiksi asettamalla etusijalle hankkeet, joilla on myönteisiä ympäristövaikutuksia (ennalta ehkäisevä toiminta, ekotuotteet jne.).
The Commission services are actively involved in Environmental Impact Assessment actions (specific thematic study already launched, a Handbook on Environmental Assessment of Regional Development plans and EU Structural Funds Programmes prepared, etc) with a view to improving the integration aspect.
Komission yksiköt ottavat aktiivisesti osaa ympäristövaikutusten arviointiin (aiheesta jo käynnistetty temaattinen erityistutkimus, käsikirja aluekehityssuunnitelmien ja EU:n rakennerahasto-ohjelmien ympäristöarvioinnista jne.) parantaakseen tämän kysymyksen huomioon ottamista.
Progress has been made in operationalising environment as a "core criterion" for selection of projects, in particular in Finland and Sweden.
Toiminnan tasolla on edistytty ottamalla ympäristö "ydinperusteeksi" hankkeiden valinnassa erityisesti Suomessa ja Ruotsissa.
Research and Technological Development While research and development facilities are, in general, already in place, the use of existing assets needed to be optimised.
Tutkimus ja teknologinen kehittäminen Koska tutkimus- ja kehitysmahdollisuudet ovat yleensä jo kohdallaan, nykyisten varojen käyttö oli optimoitava.
Some improvements have been made in particular, in increasing RTD investment towards the local business and industry (see Box 19).
Joitakin parannuksia tehtiin erityisesti lisäämällä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen investointeja paikalliseen yritystoimintaan ja teollisuuteen (ks. tekstikehys 19).
Box 19: Research and Technological Development: the case of Ireland The importance of RTD was recognised in the original CSF and its position has been enhanced further in the context of the Mid-Term Review.
Tekstikehys 19: Tutkimus ja teknologinen kehittäminen: Irlanti Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen merkitys tunnustettiin alkuperäisessä YTK:ssä, ja sen asemaa on korostettu entisestään välitarkistuksen yhteydessä.
Information Society With regard to Information society, further resources have been directed to this priority in recognition of its importance in helping to reduce the effects of peripherality, and thereby increasing investment and productivity (Box 20).
Tietoyhteiskunta Myös tietoyhteiskunnan kehittämistä koskevaan toimintalinjaan on ohjattu lisävaroja tunnustuksena sen merkityksestä maantieteellisen eristäytyneisyyden aiheuttamien vaikutusten vähentämisessä ja näin ollen investointien ja tuottavuuden lisäämisessä (tekstikehys 20).
A key innovation brought about in the Portuguese CSF has been the decision to introduce a new measure to support Information Society within the Telecommunications sub-programme.
Portugalin YTK:ssä aikaansaatu avaininnovaatio on ollut päätös ottaa käyttöön uusi toimenpide tietoyhteiskunnan tukemiseksi televiestinnän alaohjelmassa.
In addition, significant efforts have also been made in other CSF interventions, in particular in the Local Development Programme (PDDR) where all the local development agencies will be connected or in the Education programme, with the introduction of Internet access to secondary schools.
Lisäksi myös muissa YTK:n tukitoimissa on tehty merkittäviä ponnisteluja, erityisesti paikallisessa kehittämisohjelmassa (PDDR), johon kaikki alueelliset kehittämiskeskukset liitetään, tai koulutusohjelmassa, jossa toisen asteen oppilaitokset pääsevät osallisiksi Internetyhteyksistä. yhteyksistä.
Human Resources Development A refocusing on the unemployed was deemed necessary with regard to interventions targeting human resources development following three years of strong emphasis on young people.
Henkilöresurssien kehittäminen Henkilöresurssien kehittämiseen tähtäävissä tukitoimissa keskittymistä työttömiin pidettiin välttämättömänä sen jälkeen kun painopiste oli ollut kolme vuotta nuorissa.