natgillin/translations-raw huggingface dataset:
All these principles can be used as principles of good practice in many areas of human activity, not just in the field of disability.
Kaikkia näitä periaatteita voidaan käyttää hyvän käytännön periaatteina monilla inhimillisen toiminnan aloilla, ei pelkästään vammaisasioissa.
In the spirit of integration, we should remember that good practice in the field of disability is really just one aspect of good practice in all areas of human activity.
Integraation hengessä meidän on muistettava, että vammaisasioissa sovellettu hyvä käytäntö on vain yksi näkökulma laajempaan, kaikilla ihmisen toiminta-aloilla sovellettavaan hyvään käytäntöön.
Social integration and independent living
Sosiaalinen integraatio ja itsenäinen elämä nSosiaalinen integraatio ja itsenäinen
Disabled people are members of society, but they often feel isolated from the rest of society because of a wide range of barriers (physical, institutional, cultural and psychological) that limit their integration into everyday society.
Vammaiset ovat yhteiskunnan jäseniä, mutta tuntevat itsensä usein eristyneiksi siksi, että monet esteet (fyysiset, institutionaaliset, kulttuuriset ja psykologiset) rajoittavat heidän integroitumistaan yhteiskunnan arkipäivään.
Some major areas in which disabled people find barriers to social integration, and in which good practice is needed to overcome these barriers, are as follows:
Luettelemme tässä muutamia pääalueita, joilla vammaiset kohtaavat sosiaalisen integroitumisen esteitä ja joilla hyvät käytännöt ovat tarpeen:
Policy-making
Poliittinen päätöksenteko
COMMUNITY
YHTEISÖ
Housing Adaptations
Mukautettu asuminen
Technical devices & Communications HOME & FAMILY Sport & Leisure Assistance in daily living
I Tekniset välineet & yhteydet KOTI & PERHE Urheilu & vapaa-aika Jokapäiväisen elämän tukipalvelut
BODY & MIND Cultural Activities
SIELU & RUUMIS Kulttuuritoiminta
Accessible Environment
Ympäristön saavutettavuus
Legal advice
Oikeudellinen neuvonta
Social integration and independent living
Sosiaalinen integraatio ja itsenäinen elämä
1 : Body and mind including: - access to medical and paramedical care and information; - assistance in daily living; - facilities for communication.
1: Sielu ja ruumis sisältö: - lääketieteellisen ja sitä avustavan hoidon sekä tiedon saavutettavuus; - jokapäiväisen elämän tukipalvelut; - kommunikaatiopalvelut.
2: Home and family including: - availability of suitable housing; - access to specialised equipment; - opportunities to use the home as a workplace.
2: Koti ja perhe sisältö: - soveltuvan asumismuodon saatavuus; - erityisapuvälineiden saavutettavuus; - mahdollisuus käyttää kotia työpaikkana.
3: The community including: - appropriate transport; - educational opportunities; - employment opportunities; - structures for training, education, advice and information; - enlightened attitude of other members of the community.
3: Yhteisö sisältö: - soveltuva liikenne ja kuljetuspalvelu; - koulutusmahdollisuudet; - työllistymismahdollisuudet; - koulutus, opetus, neuvonta- ja tiedonsaantirakenteet; - muiden yhteisön jäsenten valistuneet asenteet.
4: Society at large including: - access to the infrastructures of society in general; - access to employment; - access to transport; - access to cultural, leisure and entertainment facilities; - involvement in political and economic policy-making.
4: Koko yhteiskunta sisältö: - yhteiskunnan infrastruktuurin saavutettavuus yleensä; - työhönpääsy; - liikennevälineiden saavutettavuus; - kulttuuri- ja vapaa-ajantilojen sekä huvipaikkojen saavutettavuus; - osallistuminen poliittiseen ja taloudelliseen päätöksentekoon.
Many examples of good practice in each of the above areas have been identified by the HELIOS partners.
Helioksen yhteistyökumppanit ovat tunnistaneet monia hyvän käytännön esimerkkejä kullakin näistä alueista.
The examples chosen for inclusion in this Guide illustrate the key principles for furthering social integration and independent living as outlined on the following pages.
Tähän oppaaseen valitut esimerkit valaisevat sosiaalisen integraation ja itsenäisen elämän edistämisen pääperiaatteita, joita on hahmoteltu seuraavilla sivuilla.
In the field of social integration and independent living, some key principles of good practice are:
Sosiaalisessa integraatiossa ja itsenäisessä elämässä hyvän käytännön pääperiaatteita ovat muun muassa:
1 The general strategy of working towards the goal of maximum self-determination.
1 Yleisstrategia, jonka tavoitteena on mahdollisimman laaja itsemääräämisoikeus.
A full range of supporting services, including advocacy, should be developed which enable disabled people to move steadily, at the pace of their choice and to the extent that they choose, from dependency to self-determination in achieving their desired quality of life.
On kehitettävä laajat tukipalvelut (mm. omista asioista huolehtiminen). Ne antavat vammaisten siirtyä riippuvaisuudesta itsemäärämiseen omassa tahdissaan ja valitsemassaan mittakaavassa haluttua elämänlaatua toteutettaessa.
2 The movement towards maximum self-determination should be accompanied by steadily increasing equality and full participation in society, mainstream education, family life, cultural life and employment.
2 Mahdollisimman laajan itsemääräämisoikeuden olisi täydennyttävä siten, että vammaisten yhdenvertaisuus ja täysipainoinen osallistuminen yhteiskuntaan, yleiseen koulutukseen, perhe-elämään, kulttuuriin ja työhön lisääntyisivät tasaisesti.
3 Measures to further social integration and independent living should recognise and respect the differing cultures and value systems within Europe, and be sensitive to social structures which have existed since the earliest times.
3 Sosiaalista integraatiota ja itsenäistä elämää edistävien toimien pitäisi ottaa huomioon Euroopan erilaiset kulttuurija arvojärjestelmät sekä jo vuosisatoja vallinneet sosiaaliset rakenteet.
4 Access to public transport and suitably adapted personal transport should be available.
4 Julkisten liikennevälineiden ja mukautettujen henkilökohtaisten kuljetusvälineiden pitäisi olla saavutettavissa ja saatavilla.
5 Access to information and means of communication should be facilitated for all.
5 Tiedon ja viestintävälineiden yleistä saavutettavuutta on parannettava.
6 All training programmes, educational courses and information schemes should be equally accessible to all, taking account of the needs, views and desires of disabled people.
6 Kaikkien koulutusohjelmien ja -kurssien sekä tiedonvälitysjärjestelmien on oltava kaikkien saavutettavissa; myös vammaisten tarpeet, mielipiteet ja toiveet on otettava niissä huomioon.
7 Programmes, residential environments and support services should be available to enable disabled people to live in the environment of their choice.
7 Saatavilla pitäisi olla sellaisia ohjelmia, asuinympäristöjä ja tukipalveluita, jotka auttavat vammaisia asumaan valitsemassaan ympäristössä.
8 There should be increasing moves towards universal design («design for all») in the built environment.
8 Rakennetussa ympäristössä on pyrittävä yleispätevään suunnitteluun («suunnittelua kaikille»).
9 End users should be enabled to take an active part in policy-making concerning social integration and independent living at all levels.
9 Loppukäyttäjille pitää antaa mahdollisuus osallistua aktiivisesti sosiaalista integraatiota ja itsenäistä elämää koskevaan päätöksentekoon kaikilla tasoilla.
Some examples identified by the activities of the HELIOS programme
Helios-toiminnoissa tunnistettuja esimerkkejä
The examples are grouped into four sections according to the four areas of practice which have been identified as having crucial importance for disabled people's opportunities for integration and independence, namely: body and mind, home and family, the community, society at large.
Esimerkit on ryhmitelty neljään osaan niiden käytännön alueiden perusteella, joiden on todettu olevan merkityksellisiä vammaisten mahdollisuudelle integroitumiseen ja itsenäisyyteen: sielu ja ruumis, koti ja perhe, yhteisö, koko yhteiskunta.
I.Body and mind
1.Sielu ja ruumis
Each person needs the opportunity to discover and address the limits and possibilities of his or her own body and mind.
Jokainen ihminen tarvitsee mahdollisuuden selvittää oman sielunsa ja ruumiinsa rajat ja mahdollisuudet.
This is a fundamental precondition for establishing a good life.
Tämä on hyvän elämän perusedellytys.
Disabled people are no exception and indeed special attention should be given to the various psychological, functional, medical and educational aspects which, as a whole, can enhance the personal resources which are a precondition for successful social integration and independence.
Vammaiset eivät poikkea tästä säännöstä, ja erityishuomiota on todellakin kiinnitettävä niihin erilaisiin psykologisiin, toiminnallisiin, lääketieteellisiin ja koulutuksellisiin näkökulmiin, jotka yhdessä voivat kasvattaa ihmisen henkilökohtaisia voimavaroja.
Grindsted Research and Innovation Project, Denmark (3) This example shows how eight people with learning difficulties were enabled to explore their own requirements for a better quality of life, through the development of a dialogue with their support staff.
Grindstedin tutkimus- ja kehitysprojekti, Tanska (3) Tämä esimerkki osoittaa, kuinka kahdeksan henkilöä, joilla on oppimisvaikeuksia, saivat mahdollisuuden tarkastella omia, parempaa elämänlaatua koskevia vaatimuksiaan. Tämä saavutettiin kehittämällä vuoropuhelua tukihenkilöstön kanssa.
On the basis of this cooperative work, wishes were expressed and personal goals were developed by each individual and real changes were made to improve their everyday lives.
Yhteistyön pohjalta kukin yksilö ilmaisi toiveensa ja kehitti omat päämääränsä, ja näin saatiin aikaan todellisia muutoksia heidän arkipäivänsä parantamiseksi.
The Grindsted project is also described in «Intellectual Disabilities in the Nordic Welfare States», edited by Jan Tossebro, Anders Gustavsson and Guri Dyrendahl, Højskoleforlaget, Kristiansand, Norway, 1996.
Grindsted-projektia kuvaillaan myös Jan Tossebron, Anders Gustavssonin ja Guri Dyrendahlin toimittamassa kirjassa «Intellectual Disabilities in the Nordic Welfare States» (Højskoleforlaget, Kristiansand, Norja, 1996).
The Grindsted project was a research project intended to examine the usefulness of different methods for establishing a meaningful dialogue with people with learning difficulties; but the dialogue was also intended to have real consequences for the individuals concerned.
Grindstedin tutkimusprojektin tarkoituksena oli tutkia eri menetelmien käyttökelpoisuutta mielekkään vuoropuhelun aikaansaamiseksi oppimisvaikeuksia omaavien henkilöiden kanssa. Toisaalta tällä vuoropuhelulla haluttiin myös saada mukana olevien ihmisten elämään todellisia muutoksia.
To identify the relevant aspects of «quality of life», dialogue was focused on: • a person's own subjective understanding of their everyday life; • social relationships; • mastery and communication; • sense of self-esteem/self-worth.
«Elämänlaadun» olennaisten näkökohtien tunnistamiseksi vuoropuhelu keskittyi seuraaviin asioihin: • henkilön oma näkemys jokapäiväisestä elämästään; • sosiaaliset suhteet; • määräysvalta ja kommunikaatio; • itseluottamuksen tai itsekunnioituksen tunne.
• the video method; • the photograph method; • the participant observation method.
Vuoropuhelun luomisessa testattiin neljää menetelmää: • «tulevaisuustyöpaja» -menetelmä; • videomenetelmä; • valokuvausmenetelmä; • osallistujien havainnointi -menetelmä.
The future workshop method seeks to release capacities in people, enabling them to shape their future.
Tulevaisuustyöpaja-menetelmä pyrkii vapauttamaan ihmisten kapasiteettia ja auttamaan heitä vaikuttamaan tulevaisuuteensa.
In a threestage process, participants first express their criticisms of a chosen theme (aspects of their own quality of life, in this case); then Utopian and fantastic solutions to these criticisms are recorded.
Kolmivaiheisessa prosessissa osanottajat arvostelevat aluksi valittuja ongelmia, jotka tässä tapauksessa liittyvät heidän omaan elämänlaatuunsa.
In the final phase of «reality testing», realistic solutions are discussed and developed from the imagined possibilities.
Sen jälkeen kirjataan täysin utopistisia ja mielikuvituksellisia ratkaisuja edellä mainittuihin ongelmiin.
Using the video method, important features of the participants' daily lives were filmed.
Videomenetelmässä kuvataan osanottajien arkipäivän keskeisiä piirteitä.
The participants chose which features to record.
Osanottajat valitsevat videoitavat asiat.
The video recordings were then used as a focus for discussions about possible changes in the daily routine.
Videonauhoituksia käytetään pohjana keskustelulle päivittäisrutiinien mahdollisista muutoksista.
The photograph method gave the participants an opportunity to show things which were important to them, using a Polaroid camera.
Valokuvausmenetelmä antaa osanottajille mahdollisuuden kuvata Polaroid-kameralla heille itselleen tärkeitä asioita.
Photos were collected in albums and supplemented with more «archetypal» pictures from newspapers and magazines.
Valokuvat kerätään albumeihin ja niitä täydennetään sanoma- ja aikakausilehdistä leikatuilla «arkkityyppisillä» kuvilla.
This method could support a dialogue with the users about the most valued aspects of their job or home life.
Tämä menetelmä voi tukea osanottajien kanssa käytävää keskustelua heidän työ- tai perhe-elämänsä arvokkaimmista asioista.
The participant observation method involved more objective and systematic recording by support staff of participants' daily routines.
Osanottajien havainnointi - menetelmässä tukihenkilöstö kirjaa objektiivisesti ja järjestelmällisesti osallistujien päivittäisrutiineita.
This made it possible to uncover the different rhythms in the everyday lives of the participants, indicating their degree of influence on daily life and opportunities for change, new relationships, etc.
Näin kyetään huomaamaan erilaiset päivittäisrytmit ja niiden vaikutus osallistujien elämään, muutosmahdollisuudet, uudet ihmissuhteet yms.
The research into the use of all these methods shows that it is possible to enter into a dialogue concerning quality of life issues with people who have learning difficulties.
Näiden menetelmien käytön tutkiminen osoittaa, että elämänlaatuun liittyvistä asioista on mahdollista keskustella oppimisvaikeuksia omaavien ihmisten kanssa.
This dialogue should be an important part of assisting and caring for these disabled people in a way that avoids manipulation and paternalism.
Vuoropuhelun pitäisi olla tuen ja hoidon tärkeä osa -manipulointia ja holhoamista on kuitenkin vältettävä.
Social integration and independent living they wish and without exclusive dependence on the family.
Sosiaalinen integraatio ja itsenäinen elämä
The Assistance Project of the Swedish Federation of Disabled Persons (Swedish National Association for Persons with Mental Handicap and Association of the Neurologically Disabled) (4)
Ruotsin vammaisliiton tukipalveluprojekti (Ruotsin henkisesti vammaisten yhdistys ja Neurologisesti vammautuneiden yhdistys) (4)
The Assistance Project of the Swedish Federation of Disabled Persons is designed to develop and test a model for personal assistance that is:
Ruotsin vammaisliiton tukipalveluprojekti on suunniteltu kehittämään ja testaamaan henkilökohtaisten tukipalveluiden mallia, joka on:
(4) For more information, contact the Swedish Federation of Disabled Persons, Katrinbergsvägen 6, S-11743 Stockholm, Sweden.
(4) Lisätietoja saa osoitteesta: the Swedish Federation of Disabled Persons, Katrinbergsvägen 6, S-11743 Stockholm, Sweden.
- controlled by the user; - assured in the long term; - unbiased; - comprehensive; with the overall aim of making possible a normal and selfchosen lifestyle for people with extensive and permanent disabilities.
Mallin yleistavoitteena on antaa vakavasti ja pysyvästi vammaisille mahdollisuus normaaliin ja itse valittuun elämäntyyliin.
The project is based on the central ideas that: • the individual should be given the right and the financial means to purchase assistance; • people who are dependent on assistance ask for the assistance they need, no more and no less.
Hankkeen keskeisiä ajatuksia ovat nämä: • yksilölle annetaan oikeus ja taloudelliset keinot hankkia tukipalvelut itselleen; • tukipalveluja tarvitsevat ihmiset pyytävät tarvitsemansa palvelut, eivät sen enempää eivätkä vähempää.
In more technical language, the project is based on a «demand-controlled model», meaning that the amount and type of assistance available to each disabled person is determined by their own demands.
Teknisemmin ilmaistuna projekti pohjautuu «kysynnän ohjaamaan malliin», eli kunkin vammaisen saamien palvelujen määrä ja laatu perustuu hänen omiin vaatimuksiinsa.
Swedish law now embodies a disabled person's right to appropriate personal assistance.
Ruotsin nykyinen laki sisältää vammaisen oikeuden sopiviin henkilökohtaisiin tukipalveluihin.
«Personal assistance» means practical help provided by assistants, including more comprehensive support when required.
«Henkilökohtainen apu» tarkoittaa käytännön apua avustajilta, ja se sisältää tarvittaessa myös laajemman tuen.
The user decides what needs to be done, and where and when the assistance is required.
Käyttäjä päättää, millaisia palveluja, missä ja milloin hän tarvitsee.
The personal assistance is adapted to the needs of each individual.
Henkilökohtainen apu sovitetaan kunkin yksilön tarpeisiin.
Approximately 200 disabled people are involved in the project, each of whom recruits and employs their own assistants.
Hankkeessa on mukana noin 200 vammaista, joista jokainen etsii ja palkkaa omat avustajansa.
Several participants chose to become part of a cooperative, which they have set up with the project's support.
Monet näistä vammaisista ovat halunneet liittyä osuuskuntaan, jonka he ovat perustaneet projektin tuella.
Social integration and independent living and giving individual support to the users in training and instructing their personal assistants in their work.
Vain henkilökohtaisia tukipalveluja tarvitsevat voivat päästä tämän osuuskunnan täysjäseniksi. Osuuskunta ottaa hoitaakseen tehtäviä, joita syntyy sen jäsenten henkilökohtaisten tukipalvelujen käytöstä.
The assistance available through this project includes help with personal hygiene, dressing, eating, communicating with others, travel and transport, special housing and all forms of general assistance in daily activities.
Projektin tukipalvelut kattavat avun henkilökohtaisesta siisteydestä huolehtimisessa, pukeutumisessa, ruokailussa, kommunikoinnissa, matkustamisessa ja liikenteessä, mukautetussa asumisessa ja muissa arkipäivän toimissa.
Also, the parents or guardians of disabled people can take advantage of a relief service in the home, short-term stays for the disabled person away from home and short-term childminding.
Vammaisten vanhemmille ja huoltajille voidaan järjestää «vaihtelua» tarjoamalla kotiin avustaja, lastenhoitoapua ja vammaisille lyhytaikaisia tilaisuuksia oleskella kodin ulkopuolella.
The experiences of this assistance project have led to the setting-up of other user cooperatives for personal assistance in Sweden, and the establishment of a regional pool of knowledge about personal assistance in the South of Sweden.
Tästä tukipalveluprojektissa saatujen kokemusten perusteella on Ruotsissa syntynyt henkilökohtaisiin tukipalveluihin muitakin käyttäjäosuuskuntia ja lisäksi Etelä-Ruotsiin on perustettu tukipalvelujen tietopankki
The project has helped to spread awareness of the importance of personal assistance in giving people with extensive disabilities the chance to follow an integrated and selfchosen lifestyle.
Projekti on auttanut levittämään tietoisuutta siitä, kuinka tärkeää henkilökohtainen apu on vaikeavammaisille ja kuinka he sen avulla saavat mahdollisuuden integroituun ja ¡tse valitsemaansa elämäntyyliin.
The experiences of this assistance project should be generally applicable to people in need of personal assistance, regardless of their nationality.
Tukipalveluprojektin kokemukset lienevät yleisesti sovellettavissa henkilökohtaisia tukipalveluja tarvitseviin ihmisiin, kansallisuuteen katsomatta.
In addition to serving as a successful pilot project, this project has played an essential role in influencing the forming of new laws.
Tämä onnistunut pilottihanke on vaikuttanut merkittävästi uusien lakien muotoiluun.
Herefordshire Lifestyles and First Key Partnership (5) This is an accommodation and lifestyle partnership which
Herefordshire Lifestyles ja First Key Partnership (5) Kyseessä on asumis- ja elämäntapayhteistyö, jonka avulla
provides disabled people with their own front door key for the first time, resulting in increased autonomy, responsibility and self-esteem.
vammaisilla on mahdollisuus saada ensimmäinen oma kotiavaimensa; tuloksena itsenäisyyden, vastuullisuuden ja itseluottamuksen lisääntyminen.
The service grew as a result of the express wishes of the disabled people involved.
Palvelu kehittyi mukana olevien vammaisten omista erityistoivomuksista.
There were originally 40 such participants: men and women with physical disabilities and learning difficulties.
Alun perin heitä oli 40: miehiä ja naisia, joilla oli fyysisiä vammoja ja oppimisvaikeuksia.
They lived in a large residential home (Kyre Park) which did not properly meet their needs.
He asuivat suuressa asuntolassa (Kyre Park), joka ei oikein vastannut heidän tarpeitaan.
It was situated in a very rural area, a long way from shops.
Se sijaitsi maaseudulla, kaukana kaupoista.
The process of consultation and planning was undertaken with the close involvement of members of a small group of
Suurin osa asukkaista pysytteli aina kotosalla ja lähti sieltä ainoastaan ryhmämatkoille.
Social integration and independent living disabled people and professionals which met in the nearby city of Hereford.
Vuonna 1988 SCOPE (silloinen Spastics Society, «spastikkoyhdistys»), jonka vastuulla asuntola oli, päätti tehdä jotakin uutta ja ryhtyi laajoihin neuvotteluihin asukkaiden kanssa.
This group (now called Herefordshire Lifestyles, an independent voluntary organisation) sought to support disabled people as they gained more control over their lives.
Tämä ryhmä (nykyiseltä nimeltään Herefordshire Lifestyles, «Herefordshiren elämätavat», riippumaton vapaaehtoisryhmä) pyrki tukemaan vammaisia elämänhallinnan lisäämisessä.
It was able to demonstrate that, if disabled people have more control over their lives and make their own decisions, they will often choose support which is both effective and less expensive than traditional welfare services.
Ryhmä kykeni osoittamaan, että mikäli vammaiset hallitsevat elämäänsä ja tekevät omat päätöksensä, he valitsevat usein niitä tukipalveluja, jotka ovat sekä tehokkaita että edullisempia kuin perinteiset sosiaalipalvelut.
Herefordshire Lifestyles began to work in partnership with the new First Key service (set up by SCOPE), working with disabled people who wanted to leave Kyre Park.
Herefordshire Lifestyles aloitti yhteistyön uuden, SCOPE:n perustaman First Key -palvelun («ensimmäinen avain») ja niiden vammaisten kanssa, jotka halusivat lähteä pois Kyre Parkista.
They live either singly or in small groups, some living completely independently and employing their own staff with money provided by their local authority and central government, brokered by Herefordshire Lifestyles.
Muutamat asuvat täysin itsenäisesti ja työllistävät omat henkilökohtaiset avustajansa rahoilla, jotka paikallisviranomaiset ja valtio heille myöntävät ja jotka Herefordshire Lifestyles välittää.
Users of the First Key service are becoming increasingly involved in its management.
First Key -palvelun käyttäjien osallistuminen yhteisön hallintoon lisääntyy.
First Key is negotiating with funding authorities to find ways to give disabled people more financial control to enable them to purchase the services they want.
Yhteisö neuvottelee rahoittajaviranomaisten kanssa löytääkseen tapoja lisätä vammaisten taloudellista valtaa, jotta nämä voisivat ostaa haluamiaan palveluita.