natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nevertheless, expenditure has also been significant under both
Kaikki nämä alueet ovat olleet suurimpia tuensaajia neljännes-
Patent applications are similarly concentrated in comparatively few regions (Map 34), each being ac tive in different areas of technology.
Patenttihakemukset ovat myös keskittyneet suhteellisen harvoille alueille (kartta 34), joilla kaikilla on jonkinlaista teknologista tuotantoa.
Indeed, in 5 Member States (France, the Netherlands, Austria, the UK, and to a lesser extent, but increasingly, Spain), one or two regions are dominant in terms of patent in tensity.
Viidessä jäsenmaassa (Ranskassa, Alankomaissa, Itävallassa, Isossa-Britanniassa ja — nykyisin enenevässä määrin — Espanjassa) väin yksi tai kaksi aluetta ovat hallitsevia haettujen patenttien määrissä.
Moreover, there also tends to be less transfer of knowledge between the public and the private sectors, as well as between companies
Lisäksi tietoa siirtyy yleensä vähemmän julkisen ja yksityisen sektorin välillä, kuten myös yksityisen sektorin eri yritysten välillä.
Map 32 Research and development expenditure, 1995
Kartta 32 Tutkimus­ ja kehitysmenot, 1995
< 1.05 ] 1.05- 1.55 ] 1.55-2.05 _BAR_ 2.05 - 2.55 _BAR_ > 2.55 ] No data Source: Eurostat
_BAR_ 2,05 ­ 2,55 _BAR_ > 2,55 U Ei tietoja Lähde: Eurostat
Map 33 Employment in research and development, 1995
Kartta 33 Työllisyys tutkimus- ja kehitystoiminnan piirissä, 1995
Number employed (full­time equivalent)
Työntekijöiden määrä
Private sector Public sector Higher and further education
Yksityinen sektori Julkinen sektori Korkea- ja jatkokoulutus
2.2 Research and Technological Development
2.2 Tutkimus ja teknologinen kehitys p
Map 34 European patent applications, average 1994 to 1996
Kartta 34 Patenttihakemukset Euroopassa, keskiarvo 1994­1996
Number per million inhabitants
Määrä miljoonaa asukasta kohti
Standard deviation = 85 EL, P. UK: national level FIN: 1995
EUR15 = 91 Keskihajonta = 85 EL, P, UK: Kansallinen taso FIN: 1995
< 20 20­65 65­110 110­ 155 > 155 No data Source: Eu'ostat
65­110 110­ 155 > 155 I Ei tietoja l Lähde: Eurostat
2.2 Research and Technological Development
2.2 Tutkimus ja teknologinen kehitys sä puiteohjelmassa.
In the 4lh FP, Centro in Portugal and Kentriki Makedonia in Greece have also received support at a similar level.
Centro Portugalissa ja Kentriki Makedonia Kreikassa ovat myös saaneet vastaavan tasoista tukea.
3 nificantly less than their weight in Union GDP.
Rakennerahastot tukevat tutkimusta ja teknologian kehitystä kaikilla alueellisten tavoiteohjelmien kautta tuetuilla alueilla.
Their share of the total budget, however, was less than this, only 8.9% under the 4lh FP, though this again was marginally more than under the 3rd FP (8.8%), and just
Vuosien 1989 ja 1993 välillä 3,9 pro senttia kaikkien tavoiteohjelmien rahavaroista käytettiin tutkimusta ja teknologian kehitystä tukeviin toimiin.
6.7% of the budget for enterprises (6.4% under the previous programme).
Evaluoinnin jälkeen varojen kohdentamista tarkistettiin.
The Structural Funds support RTD activities in the assisted areas under all regional objectives. During the period 1989 to 1993, 3.9% of financial resources for all objectives went to these activities.
Evaluoinnissa kritisoitiin liiallista julkisen sektorin palveluiden tuottamisen tukemista yksityisen sektorin kustannuksella, riittämätöntä hajauttamista ja laitosten ja palveluiden julkisen rahoituksen puutetta.
Following evaluation, which criticised the overemphasis of intervention on public sector supply of facilities at the expense of private sector participation, the insufficient extent of decentralisation and the lack of revenue finance to operate facilities, priorities have charged in the current programming period.
Nykyään panostetaan enemmän työntekijöiden taitojen li säämiseen tutkimuksen ja teknisen kehityksen alalla, erityisesti pk-yritysten verkostoitumiseen, innovoinnin edistämiseen ja kysynnän vilkastuttamiseen7.
More emphasis is now accorded to the build up of RTD skills among the work force, to network ing (in particular for SMEs), to the promotion of innovation and to the stimulation of demand.7 This can help regions to attain the critical mass in terms of RTD potential necessary for their production structure to be modernised and di versified.
Tämä voi auttaa alueita saavuttamaan sen kriittisen massan, joka on T & K-potentiaalin näkökulmasta välttämätön niiden tuotantorakenteen ajanmukaistamisessa ja monipuolistamisessa.
At the same time, the weight of RTD support in total funding under Objectives 1 to 6 has been increased to 5.7%.
Samalla tutkimuksen ja teknologian kehityksen tuki kokonaisrahoituksesta tavoitteiden 16 kohdealueille on noussut 5,7 prosenttiin.
On the other hand, support has still been greater than the share of these regions in patent applications, which is only around 2.4%, so in this sense the budget they have received can be argued to strengthen their RTD potential.
Toisaalta tuki on silti ollut suurempaa kuin näiden alueiden osuus patenttihakemuksista (joka on vain 2,4 prosenttia). Tässä mielessä tavoite 1 -alueiden saaman budjettiosuuden voi väittää vahvistavan niiden tutkimuksen ja teknologian kehitys toiminnan mahdollisuuksia.
Much of the support to RTD in Objective 1 regions un der the 4lh FP has gone to the educational sector and
Suuri osa tutkimuksen ja teknologian kehityksen tuesta tavoite 1 -alueille on neljännessä puiteohjelmassa suun nattu koulutussektorille ja pk-yrltyksille.
SMEs, which together account for 60% of total spending, which is in line with Structural Fund priorities, these two categories accounting for only 42% of ex penditure in other regions.
Yhdessä ne kattavat 60 prosenttia kokonaismenoista ja vain 42 prosentista muille alueille suunnatuista menoista, mikä on rakennerahastojen toimintaperiaatteiden mukaista.
In both periods, the weight of RTD support was highest in Objective 2 regions (11.5% and 16.8%, respectively), reflecting their more de veloped RTD systems which enable them to ab sorb higher levels of support.
Sekä ohjelmakaudella 19891993 että meneillään olevalla ohjelmakaudella tutkimuksen ja teknologisen kehityksen tuki oli merkittävintä tavoite 2 -alueilla ( 11,5 ja 16,8 prosenttia).
The relative importance of RTD in Structural Fund support varies significantly between Member States.
Tutkimuksen ja teknologisen kehityksen suhteellinen tärkeys ra kennerahastojen tukea myönnettäessä vaihtelee jäsenmaasta toiseen.
In Objective 1 regions, it ranges from 3.1% in France to 17.3% in the Netherlands (Flevoland), while in Objective 2 regions, only 8.3% of support goes to RTD projects in Denmark as against 25.3% in Finland.
Tavoite 1 -alueilla se vaihtelee Ranskan 3,1 prosentista Alankomaiden (Flevolandin) 17,3 prosenttiin. Tavoite 2 -alueista Tanskassa vain 8,3 prosenttia tuesta suuntautuu tutkimuksen ja teknologian kehityshankkeisiin, kun taas Suomessa vas taava luku on 25,3 prosenttia.
Efforts have been made by the Commission to raise awareness and clarify the role of RTD in regional develop ment through seminars, conferences and various publications.
Komissio on pyrkinyt lisäämään jäsenmaiden tietoisuutta T & K:n merkityksestä ja selventämään sen osuutta alueellisessa kehityksessä seminaarien, konferenssien ja julkaisujen avulla.
Further support for RTD is provided under the Community Initiatives, in particular, through STRIDE (Science and Tech nology for Regional Innovation and Develop ment in Europe) in the 1990 to 1993 period and SME, ADAPT and the sectoral initiatives in the current programming period.
Näistä voidaan mainita varsinkin STRIDE (aloite, jonka avulla pyritään saamaan unionin köyhempiäkin alueita osallistumaan tutkimukseen ja kehitykseen) ohjelmakaudella 1990-1993 ja PK-yh-teisöaloite, ADAPT-yhteisöaloite sekä toimialakohtaiset aloitteet nykyisellä ohjelmakaudella.
The 5lh FP wíl concentrate part of its activity on measures to support cohesion, such as the dissemination of research results, the training of workers in RTD and support for research on subjects of particular interest to less favoured regions.
Sellaisia ovat esimerkiksi tutkimustulosten laaja julkaiseminen, tutkimuksen ja teknologisen kehityksen parissa työskentelevien koulutus ja sellaisen tutkimuksen tukeminen, joka käsittelee erityisesti epäsuotuisille alueille tärkeitä aiheita.
Accordingly, this should ensure complementarity with measures financed from the Structural Funds, while attempts will be made to ensure that the Operational Programmes under the latter have points of access to the activities supported by the FP.
Tällaisten toimien pitäisikin täydentää rakennerahastojen rahoittamia toimia samalla kun varmistetaan, että rakennerahastojen toimintaohjelmilla on yhtymäkohtia puiteohjelmien tukemiin hankkeisiin.
These interventions have been complemented by pilot projects launched by the Commission under Article 10 of the ERDF and Article 6 of the ESF (Maps 35 and 36).
Yllä mainittuja tukitoimia on täydennetty pilottihankkeilla, joita komissio on käynnistänyt Euroopan alue kehitysrahaston (EAKR) Artiklan 10 ja Euroopan sosiaalirahaston Artiklan 6 nojalla (kartat 35 ja 36).
2.2 Research and Technological Development exchange of best practices through the establishment of multiregional working groups on particularissues, including telematic applications for SMEs.
2.2 Tutkimus ja teknologinen kehitys neiden alueidenvälisten työryhmien kautta. Yksi tällainen eri tyisala on telemaattiset sovellukset pk-yrityksille.
RISI2 (multi-regional pilot applications in telematics) is aimed at implementing telematic solutions to regional development problems through 7 projects of interre­gional cooperation involving around 30 regions.
RISI2 (alueidenväliset telematiikan pilottisovellukset) pyrkii to teuttamaan telemaattisia ratkaisuja alueellisiin kehitysongelmiin. Meneillään on seitsemän alueidenvälistä yhteistyöprojektia, joissa on mukana noin 30 aluetta.
The RIS works through steering committees, comprising over 300 key representatives of regional government, universities, technology centres, entrepreneurs and their associations and so on. which have the task of de­signing action plans to define the specific projects to support innovation in SMEs.
telee yli 300 merkittävää paikallishallinnon, yliopistojen, teknologiakeskusten ja yrittäjien edustajaa, heidän yhdyshenkilöltään ja niin edelleen.
In total, 5,000 SMEs have been consulted in the process of elaborating the current RIS, including the first 7 Regional Technology Plans.
Komiteoiden tehtävänä on tehdä toimintasuunnitelmia, joiden avulla määritellään yksittäiset pk-yritysten innovatiivisuuden tukemiseen tähtäävät hankkeet.
For this and the other programme centred on interre­gional cooperation, at least one-third of the regions par­ticipating have to be Objective 1 or 6 areas and the same proportion of the financial contribution has to go to them.
Vähintään yhden kolmasosan yllä esiteltyyn ja muihin alueidenväliseen yhteistyöhön keskittyviin ohjelmiin osallistuvista alueista on oltava tavoite 1 -tai tavoite 6 -alueita. Vastaavasti yksi kolmasosa rahoituksesta on suunnattava näille alueille.
In both cases, there is special emphasis on sup­port for SMEs.
Molemmissa tapauksissa erityinen painopiste on pk-yritysten tukemisessa.
In practice, they cover many of the re­gions in the Cohesion countries (Maps 35 and 36).
Käytännössä alueidenväliset yhteistyöohjelmat kattavat monia koheesiomaiden alueita (kartat 35 ja 36).
The RTTs are aimed at encouraging the development of cooperation networks for technology transfer from the core regions of the Union to less favoured regions, en­abling firms in the latter to identify, adapt to and absorb innovatory processes developed in the former, so help­ing to reduce disparities between the two areas.
Tämä auttaa epäsuotuisien alueiden yrityksiä tunnistamaan, mukauttamaan ja ottamaan vastaan keskusalueilla syntyneitä innovaatiivisia menetelmiä. Samalla verkostot auttavat myös vähentämään eroja keskusalueiden ja epäsuotuisampien alueiden välillä.
So far 7 RTTs involving 30 regions have been established.
Tähän mennessä seitsemän RTT-ohjelmaa on käynnistetty 30 alueella.
A number of other innovative measures have been un­dertaken in respect of the information society, and sup­port has also been given to the creation of a European network (EBN) of Business Innovation Centres (BICs) for innovative firms.
Monia innovatiivisia toimia on aloitettu tietoyhteiskuntaan liittyen ja tukea on annettu myös yritysten innovaatiokeskuksista muodostuvan eurooppalaisen yritysverkoston luomiseen.
Of the 140 BICs involved. 120 are located in less favoured regions.
Yli 140:stä mukana olevasta yritysten innovaatiokeskuksesta 120 on epäsuotuisammilla alueilla.
The functioning of these centres is currently under evaluation.
Näiden keskusten toimintaa arvioidaan parhaillaan.
Its focus is on employment and the competitiveness of SMEs, in particular.
RISU :n painopiste on pk-yritysten työllisyydessä ja kilpailukyvyssä.
The pro­jects, which are undertaken in cooperation with the ESF, involve 22 regional authorities working in partnership with key institutions and businesses in their region in telecommunications and related areas.
Hankkeissa, jotka toteutetaan yhteistyössä Euroopan sosiaalirahaston kanssa, on mukana 22 alueellista viranomaista. He tekevät yhteistyötä oman alueensa tärkeimpien televiestintään ja vastaaville aloille eri koistuneiden instituutioiden ja yritysten kanssa.
The 22 RIS11 re­gions together with the 6 lRISI regions (pre-pilot actions RISU 1995-97) have formed a European association (ERIS@) to support interregional cooperation and the
Yhdessä 22 RISU -aluetta ja kuusi IRISI-aluetta (jotka olivat RISU :n esipilottitutkimuksia vuosina 1995-97) ovat muodostaneet eurooppalaisen järjestön (ERIS®) tukemaan alueidenvälistä yhteistyötä ja vaihtamaan parhaita toimintatapoja erityisaloihin keskitty
For the next programming period 2000 to 2006, the draft ERDF regulation envisages renewed emphasis on RTD.
Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) säännösluonnos kaa vailee, että tutkimusta ja teknologista kehitystä aletaan painottaa uudelleen seuraavalla ohjelmakaudella (2000-2006).
SMEs will be supported to facilitate Innovation and tech­nology transfer, and assistance generally will be given to RTD to encourage innovation and the Lise of new technologies.
Pk-yrityksiä tuetaan, jotta innovointi ja teknologian siirto onnistuisi paremmin, ja tukea annetaan yleensäkin tutkimukseen ja teknologiseen kehitykseen, jotta voitaisiin rohkaista innovointia ja uusien teknologioiden käyttöä.
The aim is to strengthen the R & D potential of regions and to encourage the development cf the in­formation society, as set out in the Commission Commu­nication on 'Reinforcing cohesion and competitiveness through research, technological development and in­novation.'9
Tavoitteena on vahvistaa alueiden tutkimus- ja kehitysmahdollisuuksia ja edistää tietoyhteiskunnan kehittämistä komission tiedotteessa9ilmaistun ta voitteen mukaisesti.
A similar cor relation could not bo found bot ween the number of patents per head of population and GDP growth, implying that it is increases in RTD activity that boost economic development. Cf. Β.
Samanlaista vastaavuutta ei ole asukasta kohti laskettujen patenttien määrässä'ja bkt:n kasvussa.
Regional Technology and Economic Gaps: A Systemic Approach, working papoi DG XII-AS-4, 1997.
Vrt. myös esimerkiksi B. Claryssen ja U. Muldurin tutkimus Regional Technology and Economic Gaps: A Systemic Approach, working paper, DG XII-AS-4, 1997.
These were defined as SMEs which introduced a new product during the last three years.
Tässä tarkoitetaan sellaisia pk-yrityksiä, jotka ovat esitelleet uuden tuotteen viimeisen kolmen vuoden kuluessa. Ks.
See European Commission (1997). Second European Report on S & T Indicators, p. 366.
Euroopan komission vuonna 1997 Brysselissä julkaistu raportti Second European Report on S & T Indicators, s. 366.
The highest value of GERD relative to GDP is in Berlin, at 3.7%, the lowest one. in Dytiki Makedonia at just 0.04%.
Suurimmat bruttomenot T & K:hon suhteessa bkt:hen on Berliinissä (3,7%) ja alhaisimmat Dytikissä Makedoniassa (vain 0,04%).
On the basis of the various indicators presented here, however, the technology gap between European regions is significantly smaller than between the States of the US.
Tässä luvussa esiteltyjen indikaattorien mukaan Euroopan alueiden väliset teknologiaerot ovat kuitenkin selvästi pienempiä kuin USA:n osavaltioiden väliset erot. Ks. Second European Report on S & T Indicators 7997(1997), s. 342 ff.
Map 35 Article 10 of ERDF: Innovative measures of interregional cooperation Regional Innovation Strategies (RIS) Regional Information Initiaive (RISI 1)
Kartta 35 EAKR:n artikla 10: alueiden väliseen yhteistyöhön liittyvät innovaatiotoimet Alueelliset innovaatiostrategiat (AIS) Alueellinen tietoaloite (ATA 1)
I RIS pilot projects 1996-98 (pilot projects 1994-96 included)
I AIS-pilottiprojektit, 1996-1998 (mukaan lukien vuosien 1994-1996 pilottiprojektit)
££¿2] RISI 1 pilot projects 1996-98 financed under ERDF and ESF (pilot projects 1995-97 included)
EAKR:n ja ESR:n rahoittamat ATA 1 -pilottiprojektit, 1996-1998 (mukaan lukien vuosien 1995-1997 pilottiprojektit) o 100
2.2 Research and Technological Development
2.2 Tutkimus ja teknologinen kehitys ψ
Map 36 Article 10 of ERDF: Innovative measures of interregional cooperation Technology Transfer (RTT) Pluri-regional applications (RISI 2)
Kartta 36 EAKR:n artikla 10: alueiden väliseen yhteistyöhön liittyvät innovaatiotoimet Tutkimustiedon ja teknologian levittäminen (TTL) Monialueiset sovellukset (RISI 2)
RTT projects RISI 2 projects
TTL­hankkeet RISI 2 ­hankkeet o
2.3 Small and mediumsized enterprises
2.3 Pienet ja keskisuuret yritykset
For these reasons, measures are generally targeted on SMEs to help them compete on a more even basis (see Box on EU assistance to SMEs).
Pk-yritykset Euroopan taloudessa kisemmin (katso tekstiruutua, joka käsittelee EU:n tukia pk-yrityksille).
In 1995, there were around 18 million enterprises in the Union, excluding agriculture and nonmarket services.
Vuonna 1995 unionissa oli noin 18 miljoonaa yritystä, el lei maataloutta ja julkisia palveluita oteta lukuun.
Of these, 99.8% were small and mediumsized enterprises employing fewer than 250 people.'
Yrityksistä 99,8 prosenttia oli pieniä ja keskisuuria yrityksiä, joilla oli alle 250 työntekijää.'
To gether they are estimated to account for twothirds of the jobs in the EU outside the agricultural and nonmarket sectors and for some 55% of the turnover.
Yhdessä niiden on arvioitu tarjoavan kaksi kolmasosaa EU:n maatalouden ja julkisen sektorin ulkopuolisista työpaikoista. Niiden osuus EU:n liikevaihdosta on noin 55 prosenttia.
Equally, it can also be used to assess the effectiveness of structural policies.
Yritysten yleisyyttä voidaan sa maan tapaan käyttää myös rakennepolitiikan tehokkuuden arvioinnissa.
However, since SMEs are highly diverse in terms of their sector of activity, market focus, technological capability, the skills of their work force and, generally, their potential for growth, the mere presence of large numbers of SMEs is no guarantee of economic success.
Pk-yritykset ovat kuitenkin hyvin erilaisia: niitä toimii eri sektoreilla, niiden markkinoinnin painopisteet vaihtelevat, niiden teknologiset kehitys mahdollisuudet ja työvoiman taidot ovat erilaisia, ja myös niiden kasvumahdollisuudet vaihtelevat.
Indeed, in many less developed regions of the Union, a high density of SMEs is sometimes seen as evidence of a relatively weak and antiquated economic structure, lacking the features to attract busi ness investment.
Päin vastoin: monilla unionin heikommin kehittyneillä alueilla huomattava pk-yritysten määrä nähdään todisteena alueiden suhteellisen heikosta ja vanhahtavasta talousrakenteesta, jolta puuttuvat yritysinvestointeja houkuttelevat piirteet.
SME, moreover, are of key importance for employ ment growth.
Lisäksi pk-yritykset ovat avainasemassa työllisyyden kasvussa.
For a number of years, according to the best estimates, they have played a disproportionate role in net job creation, while employment in large firms, particularly in manufacturing, has declined.
Parhaiden arvioiden mukaan pk-yrityksillä on jo useita vuosia ollut suhteettoman suuri merkitys nettotyöpaikkojen luomisessa samaan aikaan kuin työllisyys suuryrityksissä, erityisesti teollisuudessa, on vähentynyt.
This reflects the inherent characteristics of SMEs, in particular, their greater flexibility and their ability to adapt bette' than larger firms to changing market conditions.2In addition, they serve to facilitate the shift of resources between sectors and are often a major source of innovation, so helping to increase the growth potential of the economy.
Tämä kuvastaa pk-yritysten perusluonteisia ominaisuuksia, erityisesti niiden suurempaa joustavuutta ja niiden suuryrityksiä parempaa kykyä mukautua muuttuviin markkinaolosuhteisiin.2Lisäksi pk-yritykset helpottavat voimavarojen siirtoa sektoreiden välillä ja ovat usein sangen innovatiivisia. Siten ne auttavat lisäämään talouden kasvumahdollisuuksia.
In this respect, they are a necessary complement to large companies, which the latter are tending increasingly to recognise by concentrating more on their core activities and outsourcing other parts of their business to SMEs through various kinds of subcontracting arrangements, including in some cases R & D.
Tässä mielessä ne ovat suuryritysten välttämättömiä täydentäjiä, minkä suuryritykset ovatkin alkaneet huomata: ne keskittyvät enemmän keskeisiin toimiinsa ja siirtävät muita liiketoimiensa osia pk-yrityksille erilaisin alihankintasopimuksin, joihin voi sisältyä myös tutkimus- ja kehitysprojekteja.
Through their flexibility and their potential for employ ment creation, SMEs can play a major role in regional development.
Pienyrityksillä on joustavuutensa ja työpaikkojen luomismahdollisuuksiensa ansiosta keskeinen osa alueellisessa kehityksessä.
At the same time, however, they are also handicapped in various ways when competing with larger firms.
Samalla ne ovat kuitenkin monin tavoin heikommassa asemassa kilpaillessaan suuryritysten kanssa.
In most cases, they have more difficulty in raising finance, most crucially when they first start up.
Monissa tapauksissa pk-yritysten on vaikeampi saada rahoitusta, varsinkin yrityksen perustamisvaiheessa.
In addition, the costs of complying with gov ernment regulations and the taxation system are likely to be higher relative to turnover than for larger enter
Lisäksi hallitusten säännösten ja verojärjestelmien noudattamisen hinta on pk-yrityksillä liikevaihtoon verrattuna todennäköisemmin korkeampi kuin suuryrityksillä.
Enterprises in all four countries, however, consist predominantly of small family busi nesses and are much smaller than in the rest of the Union, in terms of both their average number of em ployees and their turnover (Maps 38 and 39).3 This is
Ne ovat huomattavasti pienempiä kuin yritykset muualla unionissa niin keskimääräiseltä työntekijämäärältään kuin liikevaihdoltaankin (kartat 38 ja 39).3 Tämä johtuu suurelta osin Etelä-Euroopan erilaisesta ta loudellisen toiminnan rakenteesta ja yritysten — samoin kuin työllisyyden — suhteellisesti suuremmasta keskitty misestä vähemmän pääomavaltaisille toimialoille.'1
Map 37 Enterprise density by Member State, 1994
Kartta 37 Yritystiheys jäsenmaittain, 1994
Enterprises per 1000 inhabitants
Yritysten määrä 1000 asukasta kohti
EUR15 = 48 3 Standard deviation = 12.0 B: VAT units
H < 39,30 3 39,30 - 45,30 EUR15 = 48,3 Keskihajonta = 12,0 B: alv-yksiköt
Source: Eurostat
45,30-51,30 51,30-57,30 > 57,30 Lähde: Eurostat
Map 38 Average turnover per enterprise by Member State, 1994
Kartta 38 Keskimääräinen yrityskohtainen liikevaihto jäsenmaittain, 1994
EUR15 = 943 Standard deviation = 589 Β VAT units
EUR15 = 943 Keskihajonta = 589 B: alv-yksiköt
> 1400 Source: Eurostat
Lähde: Eurostat o 100
2.3 Small and mediumsized enterprises ί p
2.3 Pienet ja keskisuuret yritykset
Source: Eurostat
10­49 50 ­ 249 > 250 Lähde: Eurostat