natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the 10 years to 1995, the ratio of social security contributions to GDP rose by nearly 5 percentage points.
Kymmenen vuoden aikana vuoteen 1995 sosiaaliturva­maksujen suhde BKT:hen nousi lähes 5 prosenttiyksik­köä.
Over the same period, the overall tax ratio rose by the same amount.
Samaan aikaan kokonaisveroaste nousi saman ver­ran.
Since 1995, the relative importance of social security contributions as a source of revenue has declined slightly.
Vuodesta 1995 sosiaaliturvamaksujen suhteellinen merkitys tulonlähteenä on jonkin verran vähentynyt.
The social security contributions for private (') sector employers consist of: the employment pension contribution (16.8 % of wages on average);
Yksityisen sektorin (') työnantajien sosiaaliturvamaksut muodostuvat
In 1993, a new real estate tax replaced the earlier tax levied on the imputed income from owner-occupied housing.
Vuonna 1993 uusi kiinteistövero korvasi aiemman veron, jota perittiin omistusasunnossa asumisesta saata­vasta laskennallisesta tulosta.
Within the limits set by parliament, each local government is free to set the tax rate applied in its terri­tory.
Eduskunnan asettamissa rajoissa kukin kunta saa vapaasti määrätä alueellaan sovellettavan veroasteen.
The importance of the real estate tax has since risen, and now accounts for 1 % of total tax revenue.
Kiinteistöverot ovat sittemmin nousseet 1 prosenttiin kokonaisverotuloista.
As from 1999, the maximum rates which local govern­ments are allowed to charge will be raised (in 1999, the general real estate tax rate can vary between 0.2 and 1.0 %, and the tax rate on permanent residences between 0.1 and 0.5 %).
Vuodesta 1999 nostetaan korkeinta veroastetta, jonka kunnat saa­vat veloittaa (vuonna 1999 yleinen kiinteistövero voi olla 0,2­1,0 prosenttia ja vakituiseen asuntoon kohdis­tuva vero 0,1­0,5 prosenttia).
Given the priority assigned to reducing the taxation of earned income, and the international tax competition, pressures on an increased reliance on the
Koska tavoitteena on ansiotulojen verotuksen alentaminen ja kansainvälisen verokilpailun huomioiminen, paineet voivat vahvistua
(') Some contribution rates are differentiated between public and private sector employers, but only the private sector rates are mentioned here.
(') Jotkin maksumääräl ovat erilaisia julkisen ja yksityisen sektorin työntekijöille, mutta tässä mainitaan ainoastaan yksityisen sektorin maksut.
Structure of tax revenues in Finland
Verotulojen rakenne Suomessa
• ance system, which will take effect in 1999 (see Section 6.3), conforms with this guideline: to every earnings­related unemployment allowance, the State will con­tribute a part which is equivalent to the basic unemploy­ment benefit, while the rest will be financed through employers' and employees' contributions and member­ship fees of the unemployment benefit funds.
Suomessa: Suomen haasteet EMU-ympäristössä kansaneläkemaksusta (joka on 2,4, 4,0 tai 4,9 pro senttia palkasta; maksu nousee yrityksen vuosittaisten poistojen nimellismäärän ja sen pääomavaltaisuuden mukaan), valtio maksaa ansiopäivärahaa vastaavan osuuden ja loppuosa rahoitetaan työnantajien ja työntekijöiden maksuilla ja työttömyyskassan jäsenmaksuilla.
In their agreement on the reform in unemployment insurance as from 1999, the social partners announced their intention to study, in the course of spring 1998, the appropriate­ness of the current escalation in the employers' unem­ployment insurance contribution, which rises by 3 per­centage points when the company's turnover exceeds FIM 5 million.
Sopiessaan työttömyysturvan uudistuksesta vuodesta 1999 lähtien, työmarkkinaosapuolet ilmoittivat aikovansa selvittää kevään 1998 aikana työnantajan työttö myysvakuutusmaksun nykyisen porrastuksen (maksu nousee 3 prosenttiyksikköä, kun yrityksen liikevaihto ylittää 5 miljoonaa markkaa) tarkoituksenmukaisuutta.
the work accident insurance contribution (on aver­age 1.4 % of wages, linked to the accident risk); and
työttömyysvakuutusmaksu (keskimäärin 2,8 pro senttia: yritykset maksavat 0,9 prosenttia palkka kulujen ensimmäisestä 5 miljoonasta markasta ja 3,9 prosenttia sen ylittävästä määrästä),
• the employees' group life insurance contribution (on average 0.09 % of wages).
• sairausvakuutusmaksu (1,6 prosenttia palkasta),
All the figures refer to the situation in 1998 (Ministry of Finance, 1998a).
• työtapaturmavakuutusmaksu (keskimäärin 1,4 prosenttia palkasta tapaturmariskin mukaan), ja
Altogether, in 1998, private sector employers' social security contributions amounted to 26 % of the wage bill.
• työnantajan ryhmähenkivakuutusmaksu (keskimäärin 0,09 prosenttia palkoista).
In June 1994, the turnover tax was replaced by value added taxation.
Kesäkuussa 1994 liikevaihtovero korvattiin arvonlisä verolla.
The shift aimed at eliminating certain distortions of the turnover tax, at making indirect taxa­tion more neutral across different types of products by widening the tax base, and at responding to the require­ments of relevant EU legislation.
Muutoksen tarkoituksena oli poistaa tiettyjä liikevaihtoveron vääristymiä, tehdä välillisestä verotuksesta neutraalimpaa erityyppisten tuotteiden välillä veropohjaa laajentamalla ja vastata asianomaisen EU:n lainsäädännön vaatimuksiin.
The tax base was widened to cover most services, inter alia construction, passenger and goods transportation, as well as various consulting and personal services (')■ The distortionary accumulation of turnover tax, which resulted from the non­deductibility of the tax paid on certain inputs, was largely eliminated in the reform.
Veropohjaa laajennettiin kattamaan useimmat palvelut mm. rakentaminen, henkilö- ja tavaraliikenne sekä erilaiset konsultti- ja henkilökohtaiset palvelut (2). Liikevaihtoveron vääristävä kasaantuminen, joka johtui siitä, että tiettyjen tuotanto panosten vero ei ollut vähennyskelpoinen, poistui uudistuksen myötä suurelta osin.
The introduction of VAT led to some tightening of indi­rect taxation after the expiration of all the transitional arrangements in 1996.
Arvonlisäveron käyttöönotto johti jonkinasteiseen välillisen verotuksen kiristymiseen sen jälkeen kun siirtymäkauden järjestelyt lakkasivat vuonna 1996.
Despite the widening of the tax base in 1994, the VAT rate was kept at 22.0 %, which had been the turnover tax rate until then.
Vuonna 1994 toteutetusta veropohjan laajentamisesta huolimatta arvonlisäverokanta säilytettiin 22,0 prosentissa, joka oli ollut liikevaihtoverokanta siihen saakka.
The Ministry of Finance (1993) estimated that a VAT rate of 19.75 % would have been revenue­neutral.
Valtiovarainministeriössä (1993) arvioitiin, että 19,75 prosentin verokanta olisi ollut tuloneutraali.
The present basic VAT rate is 22 % of the price before tax.
Nykyinen arvonlisäveron peruskanta on 22 prosenttia hinnasta ennen veroja.
Employees pay an employment pension contribution (4.7 % of the wage), an unemployment insurance con­tribution (1.4 %), and a sickness insurance contribution (1.5 %; 1.95 % on the part of annual income exceeding FIM 80 000).
Työntekijät maksavat työeläkemaksua (4,7 prosenttia palkasta), työttömyysvakuutusmaksua (1,4 prosenttia) ja sairausvakuutusmaksua (1,5 prosenttia; 1,95 prosenttia 80 000 markkaa ylittävien vuositulojen osalta).
Hence, the employee contributions total almost 8 % of the wage (all figures refer to the 1998 contribution rates).
Näin ollen työntekijän maksut ovat yhteensä lähes 8 prosenttia palkasta (kaikki luvut viittaavat vuoden 1998 mak suihin).
In addition to the above contribu­tions, the employees who belong to a trade union (branch­specific) unemployment benefit fund — only the membership makes them eligible for earnings­related unemployment benefits — pay a contribution to their fund (').
Edellä mainittujen maksujen lisäksi (toimialakohtaiseen) ammattiliiton työttömyyskassaan kuuluvat työntekijät maksavat maksuja liiton kassaan - ainoastaan kassan jäsenyys oikeuttaa heidät ansiosidonnaiseen työttömyysturvaan (')·
In its national action plan of April 1998 — drawn up in line with the conclusions of the November 1997 Luxembourg European Council — the Finnish Government stated that government funding should pri­marily be used to finance the minimum security, while earnings­related benefits would be financed by employ­ers' and employees' contributions (National action plan 1998, p. 29).
Kansallisessa toimintasuunnitelmassaan huhtikuulta 1998 -joka laadittiin marraskuussa 1997 pidetyn Luxemburgin Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti - Suomen hallitus totesi, että julkista rahoitusta tulisi käyttää pääasiassa vähimmäisturvan rahoittamiseen, kun taas ansiosidonnaisen työttömyysturvan rahoittamiseen käytettäisiin työnantajien ja työntekijöiden rahoitusta (Kansallinen toimintasuunnitelma 1998, s. 29).
As far as other types of indirect taxes are concerned, tighter international competition and easier cross­border shopping (in the first place in Russia, Estonia and Sweden) may create pressures to reduce the taxes on alcohol and cigarettes.
Muiden välillisten verojen osalta kiristyvä kansainvälinen kilpailu ja ostosten tekemisen helpottuminen muissa maissa (pääasiassa Venäjällä, Virossa ja Ruotsissa) saattaa luoda paineita alentaa alkoholin ja savukkeiden verotusta.
At present, excise duties on alco­hol and tobacco account for some 4 % of total revenue from taxes and social contributions.
Tällä hetkellä alkoholin ja savukkeiden valmisteverojen osuus on noin 4 prosenttia veroista ja sosiaaliturvamaksuista kertyvistä kokonais tuloista.
The excise duties on non­alcoholic beverages and sweets are equally under some pressure.
Myös alkoholittomien juomien ja makeisten valmisteveroon kohdistuu jonkin verran paineita.
(') The membership contributions vary significantly among the funds.
(') Eri kassojen jäsenmaksut ovat hyvin erilaisia.
Holm and Mäkinen (1998, p.
Holm ja Mäkinen (1998, s.
12) calculated the average contributions for the unemployment benefit funds in the main branches in 1996 by dividing the funds' contribution revenue by the total of members' wages.
12) laskivat tärkeimpien toimialojen työttömyyskassojen keskimääräiset maksut vuonna 1996 jakamalla kassojen maksutulot jäsenten palkkojen kokonaissummalla.
Their average contribution rates vary between 0.23 and 0.95 % of the wage among the branches.
Keskimääräiset maksuosuudet olivat 0,23-0,95 prosenttia palkasta toimialasta riippuen.
(') For instance, healthcare, social assistance, education, and finance and insurance activities remain exempted from VAT.
) Esimerkiksi terveydenhuolto, sosiaaliavustukset, koulutus ja rahoitus- ja vakuutuspalvelut ovat edelleen vapautettuja arvonlisäverosta.
A lower VAT rale of 12 9c is applied on passenger transpon, accommodation, cinemas, medicines and books.
Alhaisempaa 12 prosentin alv-kantaa sovelletaan henkilöliikenteeseen, asumiseen, elokuviin, lääkkeisiin ja kirjoihin.
Public finances and implementation of fiscal policy of Finance (1998b, pp. 13-15) on the medium-term out look for public finances estimated that tax revenues will decline by FIM 2.5 to 8 billion on an annual basis by 2002 because of external pressures.
Julkinen talous ja finanssipolitiikan toteuttaminen teen 2002 mennessä ulkoisten paineiden vuoksi.
In comparison with the situation in 1997, such a revenue loss would represent 1 to 2V2 % of total government revenues, or Vz to 1%% of GDP.
Vuoden 1997 tilanteeseen verrattuna tällainen tulonmenetys olisi 1-2Vz prosenttia kokonaistuloista tai V2-IV2 prosenttia suhteessa BKT:hen.
This structure of high tax rates, tax allowances and income transfers has an important role in Finland in reducing the differences in disposable income (3).
Korkeiden verokantojen, verovähennysten ja tulonsiirtojen rakenne pienentää merkittävästi käytettävissä ole vien tulojen eroja Suomessa (3).
Although reduction of inequality through the tax and transfer system has contributed to social cohesion, more recently, however, the adverse effects of the high tax burden, combined with a minimum earned income law on the incentives to work, have received increased attention.
Eriarvoisuuden vähentäminen vero- ja tulonsiirtojärjestelmän avulla on myötävaikuttanut sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen, mutta korkean verorasituksen haittavaikutukset yhdessä vähimmäisansiotulojen työnkannustimia koskevan lain kanssa ovat kuitenkin viime aikoina saaneet yhä enemmän huomiota.
Taxation and redistribution in an international perspective
Suurimmat erot ovat välittömän verotuksen rakenteessa.
During the recession, the number of persons drawing on social assistance nearly doubled (from 314 000 in 1990 to 584 000 in 1995). In 1995, nearly 15 % of Finnish households received social assistance, against 8V2 % in 1990 (4).
Taantuman aikana sosiaaliavustuksia saavien henkilöiden lukumäärä lähes kaksinkertaistui (heitä oli 314 000 vuonna 1990 ja 584 000 vuonna 1995); vuonna 1995 lähes 15 prosenttia Suomen kotitalouksista sai sosiaaliapua, kun vielä vuonna 1990 määrä oli 8 Va prosenttia (4).
The heavy increase in income transfers to households during the recession of the 1990s prevented a significant increase in poverty despite the emergence of mass unemployment.
Kotitalouksille annettujen tulonsiirtojen voimakas kasvu 1990luvun taantuman aikana esti köyhyyttä leviämästä merkittävästi massatyöttömyydestä huoli matta.
In 1990, 3.2 % of Finnish households were below the poverty line (measured as less than 50 % of median disposable income).
Vuonna 1990 3,2 prosenttia Suomen kotitalouksista oli köyhyysrajan alapuolella (kun rajana on alle 50 prosenttia käytettävissä olevien tulojen mediaanista).
By 1995, the poverty rate had risen only slightly, to 3.6 % (5).
Vuoteen 1995 mennessä köyhyysrajan alapuolella olevien määrä oh noussut ainoastaan vähän, 3,6 prosenttiin (5).
The ratio of taxes to GDP in Finland was nearly 7 per centage points above the EU average in 1996 (Table 22).
(') Työnantajien maksamat sosiaaliturvamaksut ovat kuitenkin EU:n keskiarvoa korkeammat.
(') However, social security contributions paid by employers are higher than the EU average. (:) A number of other institutional differences across countries blur international comparisons, yet without changing the main conclusions of this annex.
) Eräät muut institutionaaliset erot maiden välillä hämärtävät kansainvälistä vertailua; ne eivät kuitenkaan muuta tämän liitteen keskeisiä päätelmiä.
Such institutional differences concern, for instance, familyrelated social benefits, which in some countries arc provided in the form of tax allowances/deductions whereas in others, such as Finland, since 1993, they have been provided through child benefits and other benefits.
Tällaiset institutionaaliset erot koskevat esimerkiksi perheiden sosiaaliavustuksia, joita joissakin maissa myönnetään verohelpotuksina tai -vähennyksinä, kun laas toisissa, esimerkiksi Suomessa vuodesta 1993, myönnetään lapsilisinä ja muina avustuksina.
The last group of countries, which includes Finland, shows, ceteris paribus, a higher tax burden and social benefits as a mere result of statistical criteria.
Jälkimmäisen ryhmän maissa (johon Suomi kuuluu), on ceteris paribus korkeampi verorasitus ja sosiaalietuudet pelkästään tilastollisin kriteerein tarkasteltuna (tästä tarkemmin päätekstin alaviitteessä 12).
The weight of income transfers in households' incomes rose rapidly during the recession, while the importance of earned income declined in line with the rising unemployment.
Tulonsiirtojen merkitys kotitalouksien tuloissa kasvoi nopeasti taantuman aikana, kun taas ansiotulojen merkitys väheni kasvavan työttömyyden muassa.
In 1990, wage income accounted for nearly two thirds of households' gross income; by 1994, its share had declined to just above one half.
Vuonna 1990 palkkatulojen osuus oli lähes kaksi kolmasosaa kotitalouksien bruttotuloista; vuoteen 1994 mennessä se oli laskenut runsaaseen puoleen.
The declining importance of wage income was compensated by an increase in income transfers, the share of which rose from just above one fifth to one third of households' gross income (see Graph 40).
Palkkatulojen vähenevää merkitystä kompensoi tulonsiirtojen kasvu, ja niiden osuus nousi runsaasta viidenneksestä yhteen kolmasosaan kotitalouksien bruttotuloista (kuvio 40).
Tax revenues in Finland and EU-15,1996
Verotulot Suomessa ja koko EU:ssa vuonna 1996
VAT Excise duties
Arvonlisävero Valmisteverot
Rapid economic growth in 1995-96 did little to reverse the preceding rapid growth of transfer payments to households: between 1994-96, the share of wages in households' gross income rose only marginally, by less than 2 percentage points, while the importance of received income transfers declined by the same amount.
Nopea talouskasvu vuosina 1995-1996 ei juurikaan kääntänyt aiempaa tulonsiirtojen nopeaa kasvua kotitalouksille: vuosina 1994-1996 palkkojen osuus kotitalouksien bruttotuloista nousi vain vähän, alle 2 prosenttiyksikköä, samalla kun tulonsiirtojen osuus aleni saman verran.
The part of households' gross income which they pay as taxes and social security contributions rose slightly during the recession, and has remained stable since then (see Graph 40).
Se osa kotitalouksien bruttotuloista, jonka kotitaloudet maksavat veroina ja sosiaaliturva maksuina nousi hieman taantuman aikana ja on sittemmin pysynyt muuttumattomana (kuvio 40).
(3) Also, the provision of public services at no or low cost to the users can further strengthen the redistributive effects of the public finances.
(3) Myös julkisten palveluiden tarjoaminen ilmaiseksi tai edullisesti käyttäjille voi entisestään vahvistaa julkisen talouden uudelleenjakovaikutuksia.
Social security contributions Employers Employees Self- and non-employed Other taxes Total
Sosiaaliturvamaksut työnantajat työntekijät yksityisyrittäjät ja työelämän ulkopuolella olevat Muut verot Yhteensä
48.0 other hand, a large part of the costs of providing public services is covered by revenues from indirect taxation, which tends to be (slightly) regressive and hence increases income differentials.
Toisaalta suuri osa julkisten palveluiden tarjoamisen kustannuksista katetaan välillisten verojen tuotolla, joka on yleensä (hieman) regressiivistä ja siten lisää tuloeroja.
C) Ministry of Social Affairs and Health (1997a).
(') BKT-painotettu keskiarvo. (:) Ansio- ja yritystulojen välinen jako perustuu osittain arvioihin.
(') GDP-weighted average. (:) Division between personal and corporate income taxes partly estimated.
(4) Sosiaali-ja terveysministeriö (1997a). (') Koko EU:n osalta vastaavaksi köyhyysasteeksi arvioitiin 14,3 prosenttia
(5) For EU-15, the corresponding poverty rate was estimated at 14.3 % (Ministry of Social Affairs and Health, 1997a).
(sosiaali-ja terveysministeriö, 1997a).
Sources: Eurostat and national accounts.
Lähde: Eurostat ja kansantalouden tilinpito.
The economie and financial situation in Finland
Taloudellinen tilanne ja rahoitusmarkkinat
Graph 41 shows how differentials in income distribu­tion (measured by the Gini coefficient) developed between 1990 and 1996.
Kuviosta 41 ilmenee, kuinka tulonjaon erot (Gini­ker­toimella mitattuna) kehittyivät vuosina 1990­1996.
In 1991­93, the soaring unem­ployment and bankruptcies led to a very rapid increase in inequality in terms of factor income.
Vuosina 1991­1993 jyrkästi kasvaneen työttömyyden ja konkurssien vuoksi tuotannontekijäkorvauksien suhteen mitattu eriarvoistuminen kasvoi nopeasti.
In the initial years of the recession, this increasing inequality in mar­ket incomes was more than offset by income transfers, so that the differentials in disposable income declined.
Taantuman alkuvuosina tätä kasvavaa markkinatulojen eriarvoistu­mista kompensoitiin reilusti tulonsiirroilla, joten käytet­tävissä olevien tulojen erot pienenivät.
Since 1993, inequality has also increased in terms of disposable incomes.
Vuodesta 1993 lähtien eriarvoisuus on kasvanut myös käytettävissä olevien tulojen suhteen.
The redistributive impact of income transfers strengthened in the first half of the 1990s, and has declined somewhat since then.
Tulonsiirtojen uudelleenjako­vaikutus vahvistui 1990­luvun alkupuolella ja on sittem­min jonkin verran heikentynyt.
In 1990, income transfers eliminated 48 % of the inequality in the distribution of factor income, 55 % in 1994 and 52 % in 1996 (Törmälehto, 1998) (3).
Vuonna 1990 tulonsiir­roilla poistettiin 48 prosenttia tuotannontekijöiden jakau­tumisen eriarvoistumisesta, 55 prosenttia vuonna 1994 ja 52 prosenttia vuonna 1996 (Törmälehto 1998) (3).
One reason for the persistent high share of income transfers in households' income is the rapid increase in pension payments in the 1990s (see Section 3.4, Graph 38).
Yksi syy sille, että tulonsiirtojen osuus on pysynyt jat­kuvasti korkeana kotitalouksien tuloista, on eläke­menojen nopea kasvu 1990­luvulla (kuvio 38 luvussa 3.4).
Secondly, between 1994 and 1996, the unemployment rate declined relatively modestly, from 17 to 15 %, which partly explains why the share of income transfers in households' total income remained high.
Toiseksi vuosina 1994­1996 työttömyys väheni suhteellisen vähän 17 prosentista 15 prosenttiin, mikä osittain selittää sen, miksi tulonsiirtojen osuus kotita­louksien kokonaistuloista pysyi korkeana.
Nevertheless, expenditure on non­pension social assistance has remained unexpectedly high after the recession, despite the favourable cyclical developments in recent years.
Siitä huoli­matta muista kuin eläkkeistä muodostuvat sosiaalime­not ovat pysyneet odottamattoman korkeina taantuman jälkeen viime vuosien suotuisasta suhdannekehityksestä huolimatta.
For example, expenditure on the general housing support (which is an assistance payment to households to support the costs of rental or owner­occu­pied housing) rose in nominal terms each year until 1995, and, after a small decline in 1996­97, turned into a new increase in 1998 (')■ In 1998, every fifth Finnish household received some form of housing support (Social Insurance Institute, 1998) (2).
Esimerkiksi yleiset asumistukimenot (koti­talouksille myönnettyä avustusta vuokra­ tai omis­tusasumisen tukemiseksi) nousivat nimellismääräisesti joka vuosi vuoteen 1995 saakka, ja pienen laskun jäl­keen vuosina 1996­1997 kääntyivät uudelleen kasvuun vuonna 1998 (')· Vuonna 1998 joka viides suomalainen kotitalous sai jonkinlaista asumistukea (Kansane­läkelaitos 1998) (2).
In international comparisons, income differentials in Finland are among the smallest in the western world.
Kansainvälisesti vertaillen tuloerot Suomessa ovat länti­sen maailman pienimpiä.
The OECD has published data on income inequality for 13 OECD countries (Burniaux et al., 1998, p. 35).
OECD on julkaissut tietoja tulonjaon eriarvoistumisesta 13:ssa OECD­maassa (Burniaux et ai. 1998, s. 35).
Of the 13 countries included in the study (4), Finland
Tutkimuksessa mukana olleista 13 maasta (4) Suomen tulojen eriarvoisuus oli
(') The conditions of the general housing support were improved in 1998, with the aim of reducing the amount of housing support which is paid in the form of the living allowance.
(3) Tulonsiirtojen vaikutusta eriarvoisuuden vähentäjänä mitataan tuotannontekijäkorvauksille lasketun Gini­kertoimen ja käytettävissä olevien
Government expenditure on the general housing support amounted to 0.4 % of GDP in 1997.
(') Yleisen asumistuen ehtoja parannettiin vuonna 1998 ja tavoi:teena oli vähentää toimeentulotuen muodossa maksettavaa asumistukea Julkisen talouden yleiset asumistukimenot olivat 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 1997.
(3) The impact of income transfers in reducing inequality is measured as the relative difference between the Gini coefficient calculated for the
tulojen Gini­kertoimen suhteellisella erolla.
(2) The different forms of housing support are the general housing support, which is paid to working­age persons, the housing support for retired distribution of factor income and the Gini coefficient for disposable income.
(2) Erilaisia asumistukia ovat yleinen asumistuki, jota maksetaan työikäisille, eläkeläisten asumistuki ja opiskelijoiden asumistuki. Lisäksi asumistukea