natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In Bulgaria, GDP per head is highest in the capital, Sofia, and the surrounding region as well as in Burgas in the West, whereas in the rest of the country, especially in the North, it was under 30% of the EU average in 1995.
Esimerkiksi Liettuassa pakkolomautuksia rajoitettiin vuoden 1992 loppuun saakka lailla ja työnantajat turvautuivat työpanoksen leikkaamiseksi palkattomiin lomiin ja lyhyempään työaikaan.
In the Czech Republic, economic activity is spread relatively evenly across the country and regional disparities are small.
Romaniassa alueelliset erot heijastavat pääasiassa talouden ja erityisesti teollisuuden taantumisen alueellisesti erilaisia vaikutuksia.
Central Bohemia has the lowest GDP per head, but this is probably a reflection of ex tensive commuting to the capital which largely ex plains the high GDP per head in Prague.
Asukaskohtainen bkt on alhaisin itäisillä ja etenkin koillisilla alueilla.
At the same time, Prague has clearly benefited from the expansion of services and international contacts.
Kor keimmillaan asukaskohtainen bkt on Bukarestissa, joskin sielläkin se oli vuonna 1995 alle 50 prosenttia EU:n keskiarvosta.
This is also true of Budapest, which is estimated to account for close to 60% of total FDI going to Hungary and over 50% of foreign trade.
Bulgariassa asukaskohtainen bkt on korkein pääkaupungissa Sofiassa ja sen lähialueella sekä lännessä sijaitsevassa Burgasissa.
As a result, GDP per head in the city of Budapest was over 75% of the EU average in 1995, though the level was below this in the re gion as a whole.
Muualla maassa, varsinkin pohjoisessa, asukaskohtainen bkt oli vuonna 1995 alle 30 prosenttia EU:n keskiarvosta. vosta.
The number in employment has declined substantially in CEE countries over the transition period, partly reflecting the large fall in output, partly the process of rationalisation and restructuring to reduce overmanning.
Työssä käyvien määrä on laskenut merkittävästi KIE-maissa siirtymäajan aikana, mihin syynä olivat osaksi tuotannon huomattava lasku, osaksi rationali
Because of data problems in the early transition years — problems which have subsequently been largely resolved through the introduction of household-based labour force surveys in nearly all the countries — it is difficult to be precise about the con traction of employment which occurred in the early 1990s.
Vuodesta 1993 lähtien työllisyys KIE-maissa alkoi va kiintua, ja vuoden 1995 jälkeen se alkoi jopa kasvaa. Tsekissä, Unkarissa, Virossa ja Liettuassa työllisyys oli vuonna 1997 alhaisempi kuin vuonna 1993 (kaavio 40), joskin työllisyyden lasku keskittyi jakson alkupuolelle ja vuoden 1995 jälkeen työllisten määrä alkoi kasvaa.
However, estimates suggest a fall in the number employed in the countries excluding the Baltic States of somewhat over 6 million between 1989 and 1995, a reduction of some 14%.H In the Baltic States, employment is estimated to have contracted by V? million.
Kokonaisuutena työllisyys laski neljän vuo den aikana 6 prosenttia, kun se Unkarissa laski 5,5 prosenttia ja Virossa 9 prosenttia. Virossa ja Liettuassa työllisyyden laskuun vaikutti uudistusprosessin viivästynyt alku.
In general, the largest fall occurred in the early years of transition (1989 to 1993). By 1994 or 1995,
Toisaalta Sloveniassa (6,3 %) ja Slovakiassa (4,3 %) työllisyys nousi merkittävästi jakson aikana.
Map 47 GDP per head by region in Central and Eastern Europe, 1996
Kartta 47 Asukasta kohti laskettu, ostovoimakorjattu bkt alueittain Keski- ja Itä-Euroopassa, 1996
BG.CZ. R0: 1995 Regional figures are approximate
BG, CZ, RO: 1995 Alueelliset luvut ovat likimääräisiä.
Source: Eurostat o
Lähde: Eurostat
4 Enlargement employment had stabilised with some countries even registering a small rise.
4 Laajentuminen
centage points in Bulgaria and 13 percentage points in Slovakia.
Unkarissa työllisyys laski noin 20, Bulgariassa 17 ja Slovakiassa 13 prosenttiyksikköä.
Since 1993. however, employment rates have stabilised.
On kuitenkin kiistaton ta, että palvelusektori on kasvanut, vaikkakaan kas vun määrästä ei ole tarkkaa tietoa.
While Hungary, Lithuania.
Vuoden 1993 jälkeen työllisyysaste on vakiintunut.
Estonia and the Czech Republic have experienced a small additional fall, in Bulgaria and Latvia, the rate has increased.
Unkarissa, Liettuassa, Virossa ja Tsekissä se on laskenut hieman lisää, mutta Bulgariassa ja Latviassa se on noussut.
In Romania, the total employed was still around 74% of workingage population in 1997, higher than in most EU Member States.
Romaniassa työllisten osuus työikäisestä väestöstä oli vuonna 1997 yhä noin 74 prosenttia-eli korkeampi kuin useimmissa EU:n jäsenvaltioissa.
In the Czech Republic, it was some 69%, and in Poland, Slovakia and Latvia, around 60%, while in Slovenia, Estonia and Lithuania, it was in between the two.
Tsekissä työllisten osuus oli noin 69 prosenttia, Puolassa, Slovakiassa ja Latviassa noin 60 prosenttia sekä Sloveniassa, Virossa ja Liettuassa näiden kahden lukeman väliltä.
The extent of the fall in employment varies markedly between countries, in part reflecting the pace at which reforms were introduced.
Naisten työllisyys on ollut miesten työllisyyttä va kaampaa.
Estimates suggest that between 1989 and 1992, the number in work fell by 25% in Bulgaria, 22% in Hungary and 13% in Slovakia and Poland.
Tekkiä lukuun ottamatta naisten työllisyys aste on laskenut miesten työllisyysastetta vähemmän.
In the Czech Republic and Ro mania, the reduction of employment was more limited amounting to 9% and 5%, respectively.
Tämä ei ole yllättävää, kun otetaan huomioon työllisyyden laskun jakaantuminen sektoreittain.
Despite the scale of the fall in employment, in a number of countries (Bulgaria and Romania, in particular), it was markedly less than the reduction in output, suggest ing that jobs were still being protected against market forces during the period and that, accordingly, em ployment was maintained at a higher level than if more farreaching reforms had been implemented.
Työllisyyshän laski ensisijaisesti perinteisesti miesvaltaisessa teollisuudessa, kun taas naisten hallitsema palvelusektori kasvoi.
Employment of women has been more stable than that of men.
Maatalouden piirissä työskentelevien työllisyys on pudonnut useimmissa KIE-maissa, mutta on silti yleensä pysynyt useimpien EU:n jäsenvaltioiden ta son yläpuolella.
Except for the Czech Republic, employ ment rates of women have contracted less than those of men, which is not loo surprising given the sectoral distribution of the fall in employment, which occurred primarily in industry, traditionally a male-dominated sector, while services, in which a disproportionate number of jobs are performed by women, expanded.
Vuonna 1997 maatalouden piirissä työskentelevien työllisyyden osuus kokonaistyöllisyydestä oli Tsekissä 6 prosenttia, Unkarissa 8 prosenttia (huomattava lasku vuoden 1990 16 %:sta), Slovakiassa 9 prosenttia (vuoden 1990 15 %:sta) ja Sloveniassa, Virossa sekä Bulgariassa 10 prosenttia (kaavio 41 ).
The change in employment in the Baltic States over the period is difficult to assess because of the lack of reliable data.
Muissa KIE-maissa primaarisektorin työllisyys pysyttelee korkealla (20 % Puolassa ja 21 % Latviassa ja Liettuassa), vaikkakin se on Puolassa laskenut siirtymän aikana ja jatkanut laskuaan viime vuosina (vuoden 1994 23 prosentista).
The reduction in employment, however, is generally believed to have been smaller since the main reforms were introduced later than in the other countries.
Romaniassa luku oli niinkin korkea kuin 39 prosenttia. Maatalouden piirissä työskentelevien työllisyys ei ole myös kään laskenut kaikkialla.
Lithuania, for example, had legal limitations on lay-offs until the end of 1992, and employers relied on unpaid leave and shorter working hours to cut labour inputs.
Bulgariassa ja Latviassa osuus on noussut vuodesta 1994 lähtien, kun taas Sloveniassa se oli vuonna 1997 lähes sama kuin kolme vuotta aiemmin.
At the same time, the recorded figures, including those based on labour force surveys, understate the true level of employment (just as the GDP figures un derstate the actual level of output and income) be cause of the significant numbers working in the informal, or black economy.
Toisaalta viralliset luvut mukaan lukien työvoimatutkimuksiin perustuvat luvut ilmoittavat todellisen työllisyyden tason liian alhaiseksi (samalla tavalla kuin bkt-luvut ilmoittavat tuotanto- ja tulotason todellista tasoa alhaisemmaksi). Syynä tähän on harmaan ta louden piirissä työskentelevien suuri määrä.
For example, unrecorded employment is thought to represent 15 20% of active population in Latvia and around 25% in Slovenia.
Esimerkiksi Latviassa pimeän työvoiman osuuden arviodaan olevan 1520 prosentin luokkaa aktiiviväestöstä sekä Sloveniassa noin 25 prosenttia aktiiviväestöstä.
According to national sources, in Poland, unrecorded employment is estimated at around 2.2 million.'1 However, employment in the hidden economy can be temporary and less secure, supplementing household income alongside the principal source of earnings in the formal economy.
Kan sallisten lähteiden mukaan pimeitä töitä tekevien määräksi arvellaan Puolassa 2,2 miljoonaa9. Piilotyössäkäynti saattaa kuitenkin olla väliaikaista ja tuo da vähemmän luotettavaa tuloa, jolloin se täydentää kotitalouden virallisesta päätulolähteestään saamia tuloja.
Shifts in the sectoral structure of employment
Muutokset työllisyyden sektorirakenteessa
Over the four years as a whole, employment in Lithuania contracted by 6%, while in Hungary, it fell by 5'/ > % and in Estonia by 9%, in the two Baltic States, the fall reflecting the delayed start of the reform pro cess.
Siirtymän aikana monia suuria valtionyrityksiä varsin kin raskaan teollisuuden alalla on joko suljettu tai niiden toimintaa on supistettu.
Nevertheless, there was a marked rise over the whole period in Slovenia (6.3%) and Slovakia (4.3%).
Valtaosaltaan hyvin pienten palvelusektorilla tai kevyen teollisuuden alalla toimivien yksityisten yritysten määrä taas on kasvanut
Most of the countries have, therefore, experienced a significant fall in their employment rates (the total em ployed in relation to population 15 to 64).
Työllisyyden lasku teollisuudessa on koskettanut lä hinnä perinteisiä aloja kuten sähkö- ja konetekniikkaa, terästeollisuutta ja kemikaalien uuttamista.
In 1989, the employment rate ranged from 70% in Bulgaria to 83% in the Czech Republic.
Ennen siirtymää teollisuuden alan työllisyys oli useimmissa maissa 4050 prosentin luokkaa.
By 1993, rates were below 70% in all countries apart from the Czech Republic (72%) and Romania (72%). The fall was most marked in Hungary and Bulgaria.
Vuoteen 1997 mennessä osuus oli laskenut 25 ja 33 prosentin välille Virossa, Latviassa, Puolassa, Unkarissa ja Romaniassa.
Since the transition began, many large state enter prises, particularly in heavy industry, have either closed or been reduced in size, while the number of private firms, predominantly very small ones in services and light industry, have increased significantly.
Muissa maissa sen osuus pysyttelee merkittävästi korkeammalla kuin EU:ssa: Bulgariassa 37 prosentissa, Slovakiassa 39 prosentissa, Tsekissä 42 prosentissa ja Sloveniassa 43 prosentissa.
Comparisons with the pre-transition period are even more difficult to make for changes in the sectoral distribution of employment than for changes in the total, because of revisions to the system and method of classification, which has meant that many jobs previously allocated to agriculture or industry have been reassigned to services. This, therefore, terds to ex-
Toisaalta Liettuassa ainoastaan noin 20,5 prosenttia kokonaistyövoimasta työskenteli teollisuuden piirissä, mikä on vähemmän kuin missään EU:n jäsenvaltiossa. tiossa.
4 Enlargement aggerate the shifts between broad sectors which have occurred and to overstate the relative growth of services.
4 Laajentuminen
Nevertheless, it is indisputable that such a growth has occurred, even though the precise extent is uncertain.
Puolassa työllisyys on laskenut eniten teollisuusval­taisilla hallintoalueilla. Monen maatalousvaltaisen alueen on käynyt paremmin.
have been more pronounced in countries (such as Hungary and the Czech Republic) where service em­ployment was already high by CEE standards.
Vaikka palvelusektorin työllisyys on kasvanut laajalti koko alueella, sen osuus on yhä reilusti alle EU:n kes­kiarvon (65,5 %).
By 1997, service sector employment accounted for 59% of total employment in Hungary, 58% in Lithuania, 57% in Estonia, 53% in Latvia and the Czech Repub­lic and 52% in Slovakia.
Vuoteen 1997 mennessä palvelusektorin työllisyyden osuus koko­naistyöllisyydestä oli Unkarissa 59 prosenttia, Liettu­assa 58 prosenttia, Virossa 57 prosenttia, Latviassa ja Tsekissä 53 prosenttia sekä Slovakiassa 52 pro­senttia.
In Romania, however, the share of employment in services was just 31%, well below that in any EU Member State (in Greece and Portugal, the countries with the lowest shares, it was 58% and 56%, respectively).
Romaniassa palvelusektorin työllisyyden osuus oli hieman alle 31 prosenttia, mikä on huomat­tavasti alle minkään EU:n jäsenvaltion tason (alhai­simmillaan osuus oli Kreikassa ja Portugalissa, 58 ja 56 prosenttia).
Regional Aspects
Alueellisia näkökohtia
Agricultural employment has fallen in most CEE coun­tries but generally remains well above the level of most EU Member States.
Myös työllisyysaste vaihtelee alueittain.
In other CEE countries, the share of pri­mary sector employment remains high (20% in Po­land and 21% in Latvia and Lithuania), though in Poland, it has fallen since the transition began and has continued to decline in recent years (from 23% in 1994).
Unkarissa se on huomattavasti korkeampi Budapestissa kuin maan pohjoisosassa.
In Romania, the figure was as high as 39%.
Sama pitää paikkansa Puolan kohdal­la.
Ag­ricultural employment, however, has not declined ev­erywhere.
Slovakiassa Bratislavan työllisyysastetta kohottaa työmatkaliikenne, mutta vaikka sen vaikutus otetaan­kin huomioon, on pääkaupungin työllisyys silti kor­keampi kuin maan itäisissä osissa.
In Bulgaria and Lat­via, the share has risen since 1994, while in Slovenia, it was much the same in 1997 as three years earlier.
Myös Romaniassa aluei­den väliset vaihtelut ovat suhteellisen pieniä huoli­matta työllisyyden huomattavasta laskusta Bukares­tissa ja sen ympäristössä.
The fall in employment in CEE countries has affected some regions much more than others, largely accord­ing to the sectoral pattern of activity.
Työllisyys on KIE­maissa laskenut toisilla alueilla enemmän kuin toisilla lähinnä toiminnan sektoriraken­teesta riippuen.
Regions with concentrations of heavy industry have been particu­larly hard hit.
Raskaaseen teollisuuteen keskitty­neet alueet ovat kärsineet erityisen paljon.
While many rural regions with high em­ployment in agriculture have also suffered a disproportionate loss of jobs, the tendency has been less widespread and in Romania, in particular, rural areas have experienced much less of a decline in em­ployment.
Myös mo­net maatalousvaltaiset maaseutualueet ovat menettäneet suhteettoman paljon työpaikkoja, mutta suuntaus ei ole ollut yhtä yleinen.
At the same time, the growth of employ­ment in services has been concentrated in the large urban areas, especially the capital cities, and this has tended to offset the decline in industry.
Etenkin Romanias­sa työllisyys on laskenut maaseutualueilla huomatta­vasti vähemmän.
These regions have, because of their high degree of industrialis­ation, suffered from the decline of heavy industry.
Siirtymää edeltävälle ajanjaksolle luonteenomaisia suuria valtionjohtoisia yrityksiä tuettiin suuressa mää­
Change in employment in Central and Eastern Europe, 1990-97
Työllisyyden muutos Keski­ja Itä­Euroopassa, 1990­1997
=rom left to right: 1990-91, 1991-92, 1992-93, 1993-94. 1994-95, 1995-96, 1996-97
Vasemmalla oikealle: 1990­91, 1991­92. 1992­93. 1993­94, 1994­95. 19 95­96, 1996­97
While the growth in service employ­ment has been widespread across the region, the share is still well below the EU average (651/2%).
Tsekissä työllisyys on laskenut kaik­kialla muualla paitsi Pohjois­Böömissä.
The growth of service sector employment is particu­larly marked within areas such as fi­nance, retailing, and hotels and restaurants.
Työllisyyden vakaampi kehi­tys muualla Tsekissä johtuu palve­lusektorin kasvusta, joka Prahassa vastaa 75 prosenttia kokonaiskasvus­ta.
The increase, while com­mon to all CEE countries, seems to
Palvelusektorin työllisyyden kasva­essa kokonaistyöllisyyden lasku on hi­dastunut myös Länsi­ ja Keski­Transdanubian alueilla sekä Budapestissa.
The more stable develop ment of employment in other Czech regions is due to the growth of services (accounting in Prague for some 75% of the total).
Tukipalkkiot kätkivät työllisyyden suhteellisen tuottamattomuuden, joka markkinatilanteessa olisi johtanut työttömyysasteen nousuun.
Similarly, in Western and Central Transdanubia, as well as in Budapest, the decline of employment has been smaller as service sector employment increased.
Eräiden lähteiden mukaan KIE­maiden to­dellinen työttömyysaste on saattanut 1980­luvulla olla niinkin korkea kuin 2030 prosenttia.
cantly higher in Budapest than in the North. This is also the case in Poland.
Baltian maissa työvoiman ylivärväys hillitsi työttömyy­den kasvua siirtymän alkuvuosina.
In Slovakia, the employment rate in Bratislava is artificially high as a result of largescale commuting, though even adjusting for this, it is significantly above rates in the East of the country, while in the Czech Republic, there is less of a differ ence between regions.
Tutkimusten mu­kaan todellinen työttömyysaste oli korkealla jo vuon­na 1993, ja vuoteen 1995 mennessä se oli noussut jo 10 prosenttiin tai ylikin kaikissa kolmessa maassa.
In Romania, there is also only a relatively small variation in rates between regions despite the disproportionate fall in employment in and around Bucharest.
Myös Romaniassa työttömyyttä hillittiin siirtymän al­kuvuosina talouden uudelleenjärjestelyä lykkäämäl­lä, ja siellä työttömyys on myös pystytty pitämään alle 10 prosentissa koko siirtymän ajan.
The large state-run enterprises that characterised the period before transition were heavily subsidised in a number of ways, which had the effect of encouraging high levels of employment and labour hoarding.
Vuonna 1995 työttömyysaste vaihteli Tsekin tasaval­lan 4 prosentista Liettuan noin 17 prosenttiin ja Latvi­an 19 prosenttiin. Työttömyysaste oli huomattavasti EU:n keskiarvoa (10,7 %) korkeampi Liettuassa, Lat­viassa, Bulgariassa (14%), Puolassa (13 %) ja Slova­kiassa (13 %).
This masked the relatively unproductive nature of much em ployment which, under market conditions, would have tended to result in unemployment.
Tsekissä, Romaniassa (7 %) ja Slo­veniassa (7 %) työttömyysaste taas oli alle EU:n keskiarvon.
Some sources suggest that 'true' unemployment' may have been as high as 20 to 30% in the CEE countries in the 1980s.
Unkarissa (10 %) ja Virossa (10 %) työttö­myys oli puolestaan EU:n keskiarvon luokkaa.
With the start of transition, unemployment became a reality.
Vuosien 1995 ja 1997 välisenä aikana työttömyys las­ki muissa maissa paitsi Bulgariassa, Tsekissä ja Virossa, joissa se kasvoi.
In general, unemployment rose sharply during the early years of transition and by early 1994, 7.5 mil lion Central and Eastern Europeans were unem ployed according to official estimates.10
Vuonna 1997 työttömyysaste oli Latviassa, Liettuassa ja Bulgariassa 14 prosenttia, Slovakiassa 12 prosenttia, Puolassa ja Virossa 10 prosenttia, Unkarissa 9 prosenttia, Sloveniassa 7 pro­senttia sekä Romaniassa ja Tsekissä hieman yli 5 pro­senttia.
In Poland, the fall in employment has been larger in voivodshipsw'úh high shares of employment in industry.
KIE­maiden työttömyys nousi huippuunsa vuoden 1993 tienoilla, mutta vakiintui sen jälkeen ja on erityi­sesti vuodesta 1995 lähtien ollut jopa laskussa.
Conversely, many voivodships w\\h high employ ment in agriculture have fared better. However, this is nota uniform pattern.
Näin on käynyt Latviassa, Unkarissa, Puolassa, Liettuas­sa, Slovakiassa ja jossain määrin myös Bulgariassa.
In general, Western parts of the country have been more affected by declining em ployment than Eastern regions, while, in Slovakia, employment has fallen by more in Eastern parts.
Tsekki muodostaa poikkeuksen, sillä siellä työttö­myys ei noussut, vaan on pysynyt edelleen alhaisem­pana kuin muualla.
The only region which is an exception to this in Poland is Warsaw where employment rose between 1990 and 1995.
Vuosikymmenen alussa tapahtu­neen kasvun jälkeen työttömyysaste vakiintui 34 prosenttiin työvoimasta.
Similarly, employment increased in Bratislava overthe same period, while in all other Slovak regions it fell. Both capitals have benefited from a significant rise in service sector employment.
Syynä tähän ovat suotuisat aloitusolosuhteet, yksityisten yritysten nopea kasvu sekä tehokas työmarkkinapolitiikka, mutta myös ih­misten vetäytyminen työvoimasta.
In Romania, the re duction of employment has been relatively evenly balanced between regions.
Joillain työvoima­valtaisilla teollisuuden aloilla uudelleenjärjestelyt ovat lisäksi sujuneet hitaasti ja työvoiman ylivärväys jatkuu.
All have experienced a fall but it has been particularly marked in Bucharest, largely due to the fact that in other regions agriculture has cushioned the decline.
Viime vuosina työttömyys on ollut kasvussa myös Tsekissä, ja vuonna 1997 maan työttömyysaste oli yli 5 prosenttia (kaavio 42).
CEE unemployment generally peaked in 1993 or so but subsequently stabilised and, especially from
Työttömyyden ilmeneminen ja kasvu on epäilemättä lisännyt köyhyyttä ja aiheuttanut huomattavia sosiaa­
41 Employment by sector in Central and Eastern Europe, 1994 and 1997
Työllisyys sektoreittain Keski­ja Itä­Euroopassa, 1994 ja 1997
% of total employment
% kokonaistyöllisyydestä
Left bar 1995, right bar 1997
Vasen pylväs: 1995, oikea pylväs: 1997
In the Baltic States, extensive labour hoarding largely restrained the rise of unemployment in the early years of transition.
Vuonna 1997 niiden välinen ero oli melkein kaksi prosenttiyksikköä.
Similarly, unemployment in Romania was contained in the early years of transition as economic restructuring was postponed and here it has been kept well below 10% throughout the transition.
Bulgariassa, Romaniassa, Sloveniassa ja Latviassa (Liettuan tieto ja ei ole saatavissa) naisten keskimääräinen työttö myysaste on vain hieman miesten vastaavaa kor keampi.
countries, Hungary and Estonia, unemployment of women is less than for men, the difference in 1997 be ing almost 2 percentage points, while in Bulgaria, Ro mania, Slovenia and Latvia (there are no figures available for Lithuania), the average rate for women is only slightly above that for men.
Puolassa naisten työttömyysaste taas oli yli kolme prosenttiyksikköä miesten työttömyyttä kor keampi (ero on sama unionin maissa).
In Poland, by con trast, the rate of female unemployment was over 3 percentage points higher than for men (similar to the difference which exists in the Union), in the Czech Re public, over 2!_ percentage points higher and in Slovakia, over IV2 points higher.
Tsekissä ero oli yli 2,5 prosenttiyksikköä ja Slovakiassa yli 1,5 pro senttiyksikköä.
In 1995, unemployment rates ranged from 4% in the Czech Republic to some 17% in Lithuania and 19% in Latvia.
huomattavasti alhaisempi ainoastaan Tsekissä (34 %), Virossa (37 %) ja Puolassa (44 %).
In relation to the EU average (10.7%), unem ployment rates were substantially higher in Lithuania, Latvia, Bulgaria (14%), Poland (13%) and Slovakia (13%).
Korkeimmillaan se oli Bulgariassa (65 %), Latviassa (63 %) ja Slovakiassa (61 %). Lähes kaikissa KIE-maissa pitkäaikaistyöttömyys ja koulutustaso olivat suoraan verrannollisia.