natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Though demographic trends will have some effect, this is relatively minor and it is only in the longer-term beyond this period, that changes in fertility rates, life expectancy and net migration have an important effect on the outcome.
Vaikka väestökehityksellä on vaikutuksensa, se on suhteellisen vähäistä. Vasta pi temmällä aikavälillä tarkasteltavan ajanjakson jälkeen alkavat muutokset syntyvyydessä, odotettavissa olevan eliniän pituudessa ja nettomuutossa merkittävämmin vaikuttaa tulokseen.
• High growth scenario: higher rates of economic growth than in the past, so giving rise to significant in­creases in employment, encouraging more people to enter the labour market and employers — and gov­ernments — to make working arrangements more flexible.
Voimakkaan kasvun tulevaisuudenkuva: talouskasvu on aiempaa voimakkaampaa.
As a result part-time jobs increase, making it easier "or young people to combine continuing edu­cation with paid employment and for women to recon­cile family responsibilities with pursuing a working career.
Niinpä työllisyys lisääntyy huomattavasti, entistä useammat ihmiset astuvat työ markkinoille ja sekä työnantajat että kansalliset hallitukset mahdollistavat joustavampien työjärjestelyjen tekemisen.
Participation of both, therefore, rises, for women in all Member States towards levels in Swe­den and Denmark.
Tämän ansiosta osa-aikaiset työpaikat lisääntyvät, jolloin nuortenkin on helpompi yhdistää opiskelu ja palkkatyö.
In addition, those approaching re­
Niin ikään naisten on helpompi sovittaa keskenään perhe ja ammattiura.
In the baseline scenario, recent trends are assumed, for the most part, to continue.
Perusennusteessa nykyisten suuntausten odotetaan suurimmaksi osaksi jatkuvan.
The main assumptions are:
Pääoletukset ovat seuraavat:
• continued growth of the EU economy at just over 2% a year, distributed between regions much as in the past;
EU:n talouskasvu on jatkossakin hieman yli kaksi prosenttia vuodessa ja se jakautuu alueiden kesken paljolti samoin kuin aiemminkin.
• modest increases in labour demand and employ­ment growth as a result, with most of the growth going into part-time jobs, as in the recent past, and fulltime jobs increasing only slightly;
Ottaen huomioon työvoimaosuuteen vaikuttavien tekijöiden moninaisuuden ja näiden tekijöiden välisten suhteiden monimutkaisuuden, mitkä tahansa arviot tulevien vuosien työvoiman kehityksestä ovat huomattavasti epävarmempia kuin arviot väestönkasvusta.
Nevertheless, they are of some interest since they serve to raise a number of potential issues.
Tästä huolimatta arviot ovat mielenkiintoisia, koska ne nostavat esiin useita mahdollisia tekijöitä.
The approach adopted, as above, is to set out three alter­native scenarios based on specific assumptions about future trends.
Tässä käytetty lähestymistapa on — yllä esitellyllä tavalla — asettaa kolme vaihtoehtoista tulevaisuudenkuvaa, jotka pohjautuvat tietyille odotuksille tulevista suuntauksista.
None of these, it must be emphasised, should be regarded as forecasts but only as hypotheti­cal illustrations of possible developments.
Työvoiman kysyntä lisääntyy hieman ja sen seurauksena työllisyys lisääntyy. Kasvusta suurin osa kohdistuu osa-aikatyöhön, kuten lähimenneisyy-
1.3 Population and the labour force
1.3 Väestö ja työvoima dessäkin, ja kokopäivätöiden määrä kasvaa vain hiukan.
• a small increase in labour force participation of young people under 25. in contrast to past trends, but centred on part-time work;
Alle 25-vuotiaiden nuorten työvoimaosuus kasvaa jonkin verran — aiemmista suuntauksista poiketen — mutta heidän työllisyytensä keskittyy osa-aikaisiin töihin.
• increased participation of women in all Member States, except Sweden, especially in those where the rate is still low which are assumed to converge towards the rate in Sweden and Denmark;
Naisten työvoimaosuus kasvaa kaikissa muissa jäsenmaissa kuin Ruotsissa.
• a limited rise in participation of women with young children, most of these working part-time, reflect ing a modest move towards more flexible work ing-time arrangements and increased childcare facilities;
Erityisesti näin tapahtuu sellaisissa jäsenmaissa, joissa naisten työvoimaosuus on vielä alhainen. Näissä sen odotetaan lähentyvän Ruotsin ja Tanskan lukuja.
This, however, will be more than offset by an in crease in participation, at least up to 2011.
Yllä kuvattua kehitystä kuitenkin kompensoi, ainakin vuoteen 2011 asti, työvoimaosuuden kasvaminen.
In most Member States, except, in particular, in the Nordic countries, activity rates of women are projected to rise rapidly up to 2005 and more slowly from then on.
Useimmissa jäsenmaissa, lukuun ottamatta varsinkin Pohjoismaita, naisten aktiivisuuden odotetaan lisääntyvän nopeasti vuoteen 2005 asti ja hieman hitaammin sen jälkeen.
For men, rates are projected to fall in most Member States after 2005, largely be cause of the ageing of those of working age and a rise in the relative numbers in the older age groups for whom participation tends to be lower.
Miesten työvoimaosuuden odotetaan vä henevän useimmissa jäsenmaissa vuoden 2005 jälkeen. Tämä johtuu suurimmaksi osaksi työikäisten ikääntymisestä ja työvoimaosuudeltaan pienempien vanhempien ikäryhmien suhteellisesta kasvusta.
• a rise in the participation of women aged 50 to 64 iti the short-term and, in the longer term, of men in the same age group as early retirement diminishes. ishes.
Ikäryhmässä 50-64 naisten osuus työvoimasta kas vaa lyhyellä aikavälillä ja miesten pitkällä aikavälillä varhaiseläkkeelle siirtymisen vähentyessä.
The overall rise in participation is important not only for its effect on the labour force in the Union and on the individuals concerned, but also because of its fiscal implications, especially in respect of the funding of social protection systems, likely to be put under increasing pressure as the number of el derly people grows.
Työvoimaosuuden kokonaiskasvu on merkittävää, koska se vaikuttaa unionin työvoimaan ja sitä kautta yksilöiden elämään, samoin kuin siksi, että sillä on rahataloudellisia seuraamuksia.
This is only the case, however, if higher participation is reflected in more people actually in work, which will depend on the rate of job creation across the Union.
Nämä näkyvät erityisesti sosiaaliturvajärjestelmän rahoituksessa, johon todennäköisesti kasautuu paineita vanhusten määrän kasvaessa.
Regional analysis
Alueellinen tarkastelu
Changes at the regional level largely reflect the overall trends, though there are a number of divergent features. tures.
Muutokset alueellisella tasolla heijastelevat suurelta osin yleisiä suuntauksia, vaikka mukana onkin useita vaihtelevia piirteitä.
While the labour force in the Union grew by over 1% a year between 1985 and 1990, partly as a result of a high rate of net job creation, with the recession of the early 1990s, growth slowed down markedly to well under '/?% a year between 1990 and 1995 (Tables 18 and 19).
Unionin työvoima lisääntyi vuosina 1985-1990 yli pro sentilla vuodessa osin luotujen nettotyöpaikkojen suuresta määrästä johtuen. Kasvu hidastui merkittävästi 1990-luvun alun laman myötä: se vajosi selvästi alle 0,5 prosenttiin vuodessa vuosina 1990-1995 (taulukot 18 ja 19).
In the future, growth is projected to be slightly more than this over the period up to 2005, at around '/?% a year.
Kasvun arvioidaan olevan hieman tätä korkeampi, noin 0,5 prosenttia vuodessa, vuoteen 2005 asti ulottuvalla ajanjaksolla.
Thereafter, growth would slow down significantly, the labour force reaching its peak size in 2011 (at around 181 mil lion some 14 million more than at present).
Sen jälkeen kasvun arvioidaan hidastuvan huomattavasti ja työvoiman määrän olevan huipussaan vuonna 2011 (noin 181 miljoonaa, mikä on 14 miljoonaa nykyistä enemmän).
After 2011, the labour force is projected to decline at an accelerating rate (exceeding '/ > % a year between 2020 and 2025) so that by 2025, it would only amount to some 172 million.
Vuoden 2011 jälkeen työ voiman arvioidaan supistuvan nopeutuvalla vauhdilla (supistuminen olisi yli 0,5 prosenttia vuodessa vuosina 2020-2025), niin että vuoteen 2025 mennessä työvoiman määrä olisi vain noin 172 miljoonaa.
This decline, more over, is expected to affect all Member States after 2020.
Työvoiman vä henemisen odotetaan lisäksi koskettavan kaikkia jäsenmaita vuoden 2020 jälkeen.
A feature of the projection is that, whereas, in the past, population growth has contributed signifi cantly to the increase in the labour force — particularly as the babyboom generation joined the work force and as the numbers leaving it to move into re tirement were relatively small because of the effects of the war - - in the future, this will no longer be the case.
Saksan itäisten ja läntisten alueiden välillä oli sen sijaan huomattavia eroavuuksia (kartta 18). Uusilla alueilla työvoima väheni merkittävästi paitsi pienentyvän työvoimaosuuden ja työ paikkojen vähenemisen (sekä miesten että naisten aktiivisuus väheni noin viisi prosenttiyksikköä), myös huomattavan Saksan läntisten osavaltioiden alueille suuntautuvan muuttoliikkeen takia.
Declining numbers of young people will enter the labour force, while the numbers reaching retirement age will increase.
Toisaalta entisen Länsi-Saksan alueilla idästä tuleva muuttoliike kompensoi työvoimaosuuden vähenemistä.
Despite in ward migration, the demographic contribution to labour force growth will, therefore, decline sharply and will already be negative from 2005 on.
Muuttoliike lisäsi työvoimaa myös Tessalonikin alueella Kreikassa (Kentriki Makedoniassa) samoin kuin Espanjassa Valenciassa, Madridissa ja Kataloniassa tasoittaen
While the labour force declined across the whole of the UK, Sweden, Denmark, Finland and Italy (except Trentino-Alto Adige) between 1990 and 1995, largely because of falling participation, in Germany, there were marked differences be tween the Eastern and Western parts (Map 18).
Tämän arvion erikoisuutena on se, että siinä missä väestönkasvu on aiemmin edistänyt huomattavasti työvoiman kasvua — varsinkin suurten ikäluokkien astuessa työmarkkinoille ja eläkkeelle lähtijöiden määrän ollessa sodan seurauksena suhteellisen pieni — tulevaisuudessa näin ei enää ole.
In the old Länder, on the other hand, the inward migration from the East off set the fall in participation.
Työmarkkinoille astuvien nuorten määrä vähenee ja samalla eläkeiän saavuttaneiden määrä kasvaa.
Immigration also served to increase the labour force in the Thessaloniki region of Greece (Kentriki
Huolimatta sisäisestä muuttoliikkeestä väestönmuutosten työvoiman kasvua lisäävä vaikutus vähenee siten jyrkästi ja kääntyy negatiiviseksi vuonna 2005.
Map 18 Labour force growth by region, 1990-2025
1.3 Väestö ja työvoima ω
Map 19 Labour force participation rates of men, 1990-2025
1.3 Väestö ja työvoima
Map 20 Labour force participation rates of women, 1990-2025
1.3 Väestö ja työvoima
Map 21 Share of 50 to 64 year-olds in the labour force, 1995, 2005 and 2025
1.3 Väestö ja työvoima τ
1.3 Population and the labour force
1.3 Väestö ja työvoima vähäisen syntyvyyden vaikutusta ja lisäten lisääntyvän työvoimaosuuden vaikutusta.
Rates of participation, however, tend not to vary markedly between regions in the same country, though there is some tendency for rates to be higher in urban areas than rural ones.
kuitenkin yleensä vaihtelee huomattavasti saman maan eri alueiden välillä, vaikkakin se on tavallisesti korkeampi kaupunki- kuin maaseutualueilla.
Participation of women is, therefore, projected to remain below the EU average in all regions in Belgium, Spain and Italy and above average throughout the UK, Sweden and Finland.
Naisten työvoimaosuuden odotetaan näin ollen pysyvän EU:n keskiarvon alapuolella kaikilla Belgian, Espanjan ja Italian alueilla ja keskiarvon yläpuolella koko Isossa-Britanniassa, Ruotsissa ja Suomessa.
Accordingly, even in urban areas in the first group of countries, rates will continue to be less than in rural areas in the second group.
Niinpä ensimmäisen ryhmän maissa jopa kaupunkialueilla naisten työvoimaosuuden odotetaan jäävän toisen ryhmän maiden maaseutualueidenkin osuutta alhaisemmaksi.
In consequence, measures to increase labour force participation need to be implemented predominantly at the national rather than regional level.
Tästä johtuen työvoimaosuutta lisääviä toimenpiteitä on hyödynnettävä mieluummin pääasiassa kansalli sella kuin alueellisella tasolla.
On the baseline projection for the period 2000 to 2005, the labour force increases in nearly all re gions across the Union (Map 18).
Perusarviossa työvoima lisääntyy ajanjaksolla 2000-2005 lähes kaikilla alueilla unionissa (kartta 18).
This, as noted above, is largely because of a continuing in crease in participation, especially among women, the only regions where this is not pro jected to occur, or to occur at a lower rate than elsewhere, being those in the three Nordic countries.
Kuten yllä todettiin, tämä johtuu suurelta osin varsinkin naisten kasvavasta työvoimaosuudesta. Ainoat alueet, joilla tätä kehitystä ei arvioida ta pahtuvan, tai joilla sen arvioidaan tapahtuvan muita hitaammassa tahdissa, ovat kolmen Pohjoismaan alueet.
Even in the new German Länder, the recent fall in participation of women is expected to be re versed and rates are projected to rise back to their pre-1991 levels.
Jopa Saksan uusissa osavaltioissa viimeaikaisen naisten työvoimaosuuden vähenemisen odotetaan lakkaavan ja sen odotetaan nousevan vuotta 1991 edeltäneelle tasolle.
The ageing of the labour force
Työvoiman ikääntyminen
With the general ageing of the population in the EU, the decline in the number of young people entering the labour market and an increase in participation of those between 50 and 64, especially women, the average age of the labour force is projected to rise from around 38 at present to over 41 in 2025 in the baseline scenario.
EU:n väestö ikääntyy yleisesti, työmarkkinoille astuvien nuorten määrä vähenee ja yli 50-64-vuotiaiden — varsinkin naisten — työvoimaosuus kasvaa. Näistä tekijöistä johtuen on perusennusteen mukaisesti odotettavissa EU:n työvoiman keski-iän kohoaminen nykyisestä noin 38 vuodesta yli 41 vuoteen vuoteen 2025 mennessä.
At the same time, the number of those aged 50 to 64 is projected to increase from just under 20% of the total to almost 30%.
Samanaikaisesti 50-64-vuotiaiden osuuden työvoiman kokonaismäärästä odotetaan kasvavan hieman alle 20 prosentista lähes 30 pro senttiin.
While the extent of the change differs between Member States, it is likely to be similar in different regions of a country.
Vaikka muutoksen laajuus vaihtelee eri jäsenmaiden kesken, kehitys lienee kuitenkin melko sa mankaltaista yksittäisten jäsenmaiden kaikilla alueilla.
In the Nordic countries, where participation is not expected to change much, the ageing effect is relatively small.
Pohjoismaissa, joissa työvoimaosuuksien ei arvioida muuttuvan paljoa, ¡kääntymisen vaikutus on melko vähäinen.
In Italy and Spain, on the other hand, where birth rates are low and participation rates of women are projected to in crease significantly, it is pronounced, especially in the Southern regions of both countries (Map 21).
Sen sijaan Italiassa ja Espanjassa, joissa syntyvyys on vähäistä ja joissa naisten työvoimaosuuden arvioidaan kasvavan huomattavasti, ¡kääntymisen vaikutus on hyvin selvä, varsinkin molempien maiden eteläisillä alueilla (kartta 21).
This fall is projected to continue in the years after 2005 when a drastic reduction in the labour force is also projected in the Eastern part of Austria, most of Flanders and parts of Western Germany.
Joillakin alueilla, joilla nyt on paljon työttömyyttä, kuten Espanjan, Italian ja Ranskan eteläisillä alueilla sekä joillakin Pohjois-Ranskan alueilla, työ voiman odotetaan kasvavan vuoteen 2005 asti.
Given that unemployment is already low in many of these areas, it is possible that labour shortages will emerge in the future.
Kasvu johtuu sekä väestön määrän että työvoimaosuuden kasvusta huolimatta jonkinasteisesta muuttoliikkeestä pois Etelä-Italian ja Ranskan Nord-Pas de Calaisin alueilta.
This, how ever, depends, on the pace of future economic growth and the demand for labour in these re gions.
Näin ollen muutokset työvoiman tarjonnassa eivät kovin todennäköisesti auta työttömyysongelman ratkaisemisessa tuona aikana.
On the other hand, if economic growth and rates of net job creation were to be high, this might well encourage more people to join the la bour force, so staving off the possibility of labour shortages materialising.
Tuleva työvoiman ¡kääntyminen ja iäkkäämpien työn tekijöiden kasvava määrä herättää kysymyksiä siitä, miten ikääntyminen vaikuttaa työntekijöiden kykyyn mukautua teknologian muutoksiin ja uusiin työskentelytapoihin.
This is especially so in the many regions where rates of participation, es pecially among women, are well below the Union average (in Italy, rates for men and women taken together are lower than anywhere else in the EU).
Aiemmin nuorten, juuri valmistuneiden työntekijöiden tasainen tarjonta antoi työnantajille ai nakin jonkin verran ajanmukaista teknistä tietoa ja tuoretta osaamista suhteellisen vähin palkkakustannuksin.
The prospective ageing of the work force and the increased number of older workers raises questions about the effect on the ability to adapt to chances in technology and new ways of working.
Koska nuorten työntekijöiden tarjonta on vä hentynyt ja olosuhteet ovat muuttuneet, on aiempaa suurempi tarve kehittää muita tapoja, joilla varmistetaan työvoiman taitojen pysyminen ajan tasalla.
In the past, the steady stream of young, freshly ed ucated people joining the labour market provided employers, in some degree, with up-to-date tech nical knowledge and recently acquired skills at a relatively low wage.
Samalla on varmistettava, että yritykset pystyvät vas taamaan teknologisen kehityksen ja uusien työsken telytapojen asettamiin haasteisiin.
The decline in this stream and the changing circumstances mean that there wil be mere need to develop other ways to ensure that the skills of the work force are renewed and that
Tämä merkitsee sitä, että elinikäisestä oppimisesta tulee entistä tärkeämpää, että olemassa olevaa työvoimaa pyritään
Changes in labour supply, therefore, are unlikely to help solve the unemployment problem over this period.
Myös miesten työvoimaosuuden odotetaan li sääntyvän neljässä koheesiomaassa samoin kuin Etelä-Italiassa (kartat 19 ja 20). Työvoimaosuus
This implies according more importance to lifelong learning, to retraining existing members of the work force and to updating the skills of women returning to work after a period of absence for family reasons.
1.3 Väestö ja työvoima kouluttamaan uudelleen ja että perhesyistä työelämästä sivussa olleiden ja sinne palaavien naisten tai toja pyritään ajantasaistamaan.
The total fertility rate is defined as the average number of children born alive to a woman over her lifetime assuming she had the same fertility rate as women in specific age groups during her childbearing years.
Kokonaissyntyvyysaste kuvaa naisen elinaikanaan synnyttämien elävien lasten keskimäärää, kun oletetaan, että naisen he delmällisyys on niinä vuosina, joilloin tämän on ollut mahdollista saada lapsia, vastannut saman ikäryhmän naisten tasoa.
Ina scenario with high life expectancy combined with low fertility and low inward migration (the so-called "old scenario"), this share would rise to almost a quarter, whereas under a scenario with the opposite assumptions ("young scenario"), it rises to only 19%.
Sellaisessa tulevaisuudenkuvassa, jossa pitkä odotettavissa oleva elinikä yhdistyy vähäiseen syntyvyyteen ja sisäiseen muuttoliikkeeseen (ns. vanhuuden skenaario), tämä osuus kohoaisi lähes neljännekseen. Käänteisessä tulevaisuudenkuvassa («nuoruuden skenaario») se nousisi vain 19 prosenttiin.
Part 2 Factors underlying competitiveness
Osa 2 Kilpailukykyyn vaikuttavat tekijät
2.1 Introduction to competitiveness
Johdatus kilpailukykyyn
2.2 Research and Technological Development
Tutkimus ja teknologinen kehitys
2.3 Small and Mediumsized Enterprises
Pienet ja keskisuuret yritykset
2.4 Foreign Direct Investment
Suorat ulkomaiset investoinnit
2.5 Infrastructure and human capital
Infrastruktuuri ja inhimillinen pääoma
2.6 Institutions and social capital
Instituutiot ja sosiaalinen pääoma
2.1 Introduction to competitiveness
2.1 Johdatus kilpailukykyyn
Defining competitiveness causes.
Kilpailukyvyn määrittelystä käytetäänkin vakiintunutta tapaa määritellä kilpailukyky lopputuloksen, ei taustatekijöiden, mukaan.
These are factors such as the level of basic infrastructure, innovative capacity, the pool of skilled labour or the concentration in growing or declining sectors.
Niinpä kilpailukyky määritellään tässä "kyvyksi tuottaa hyödykkeitä ja palveluja, jotka läpäisevät kansainvälisten markkinoiden testin ja tuottavat korkeita ansiotuloja pitkällä aikavälillä" ja yleisemmin "yritysten, teollisuudenalojen, alueiden, kansakuntien ja ylikansallisten alueiden kyvyksi tuottaa — huolimatta altistumisesta kan sainväliselle kilpailulle — suhteellisen korkeita ansiotuloja suhteellisen korkealla työllisyystasolla".'
Competitiveness is often viewed as a key indicator of the success or failure of policy.
Kilpailukykyä pidetään usein politiikan onnistumisen tai epäonnistumisen keskeisenä mittarina.
The concept of com petitiveness, however, while relatively clear when applied to enterprises, is more difficult to define and measure when applied to regions or countries.
Yrityksistä puhuttaessa kilpailukyvyn käsitteeseen ei liity suuria epäselvyyksiä. Sitä on vaikeampi määritellä ja mitata alueista ja valtioista puhuttaessa.
An in dustrial region, for example, is not directly competing against a predominantly agricultural region or a financial centre, so the measurement of its relative com petitiveness is problematic.
Esimerkiksi teollisuusalue ei kilpaile suoraan maatalousvaltaisen seudun tai finanssikeskuksen kanssa, joten sen kilpailukyvyn mittaaminen on ongelmallista.
Moreover, the term itself tends to convey the impression of a win/lose situation, in which regions can improve their position only at the expense of others, whereas, in practice, there are mutual gains to be achieved from individual regions becoming more competitive.
Lisäksi termi on omiaan välittämään vaikutelman voita tai häviä -tilanteesta, jossa alueet voi vat parantaa asemiaan vain toistensa kustannuksella.
In line with this, GDP per head in any economy can be decomposed, for analytical purposes, into the follow ing elements:
Käytännössä yksittäisten alueiden kilpailukyvyn parantumisesta voi seurata yhteisiä etuja.
age pop.
Väestö
Total pop.
Työllisyys syys
Workingage pop.
Työikäinen väestö
The last element, the proportion of population of work ing age, contributes relatively little to the variation in GDP per head between regions and, in any case, is not a variable which can easily be affected by policy.
Viimeksi esitetty tekijä, työikäisen väestön määrä, vaikuttaa varsin vähän alueittaiseen vaihteluun asukaskohtai sessa bkt:ssa, ja se on joka tapauksessa muuttuja, jo hon ei voi helposti vaikuttaa poliittisin toimenpitein.
It is, therefore, excluded from the following analysis.
Sitä ei sen vuoksi sisällytetä seuraavaan tarkasteluun.
The challenge is to develop a concept of competitive ness which avoids these problems.
Haasteena on kehittää sellainen kilpailukyvyn käsite, joka välttää nämä ongelmat.
At the same time, it needs to capture the notion that, despite the fact that there are strongly competitive and uncompetitive firms in every region, there are common features within a re gion which affect the competitiveness of all firms lo cated there.
Käsitteen on myös kyettävä ottamaan huomioon se, että vaikka kaikilla alueilla on kilpailukykyisiä ja kilpailukyvyttömiä yrityksiä, kullakin alueella on piirteitä, jotka vaikuttavat alueen kaikkien yritys ten kilpailukykyyn.
These features include physical and social infrastructure, the skills of the work force and the efficiency of public institutions.
Näihin piirteisiin lukeutuvat fyysinen ja sosiaalinen infrastruktuuri, työvoiman osaamisen taso ja julkisoikeudellisten laitosten tehokkuus.