natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Italy with 160 000 tonnes and Denmark with 130 000 tonnes also have thriving industries.
Nämä olivat uudistuksia tai laajennuksia lohen, taimenen, ankeriaan, venussimpukoiden, meribassin, meriahve­nen, sinisimpukoiden, ostereiden tai mui­den lajien kasvatukseen liittyviin hank­keisiin.
The priority is to devolve decision taking where possible, to encourage the definition of aquaculture development areas and collective investments in infrastmcture, to increase diversification by promoting pilot projects and to provide financial help to assist producers to meet new health standards.
Vesiviljelysektorin painopistealueita ovat päätösvallan siirtäminen yhteisöltä mahdol­lisuuksien mukaan paikallistasolle, vesivilje­lyn kehittämisalueiden ja perusrakenteiden yhteisinvestointien määrittelemisen tukemi­nen, erikoistumisen lisääminen koehankkei­den avulla ja uusien terveysvaatimusten täyttämiseen pyrkivien tuottajien tukemi­nen rahallisesti.
Community assistance has been especially beneficial to Mediterranean countries (Spain, France, Italy and Greece), which received over 70% of EC grants available for such projects.
Yhteisön avusta ovat hyötyneet erityisesti Välimeren maat (Espanja, Ranska, Italia ja Kreikka), jotka ovat saaneet yli 70 prosent­tia tällaisiin hankkeisiin myönnetyistä EY:n avustuksista.
Integrated mediterranean programmes have also contributed to the development of aquaculture in this area.
Integroidut Välimerenohjel­mat (IVO) ovat myös edesauttaneet vesivil­jelyn kehittämistä tällä alueella.
European aquaculture is overwhelmingly dominated by four species: trout, salmon, mussels and oysters.
Vesiviljelyä hallitsee Euroopassa selvästi neljä lajia: taimen, lohi, sinisimpukka ja osteri.
Their production represents over 90% of the Community output and 75% of its value.
Niiden tuotanto kattaa yli 90 pro­senttia yhteisön kokonaistuotannosta ja 75 prosenttia kyseisen tuotannon arvosta.
Aquaculture is not a panacea for the difficulties besetting the Community's fishing industry.
Vesiviljely ei ole kuitenkaan ihmelääke, jolla poistetaan kaikki yhteisön kalastusalan on­gelmat.
It can create environmental problems and conflicts over water and land use.
Siitä voi myös aiheutua ympäristö­ongelmia sekä kiistoja veden ja maan käy­töstä.
Market prices can fluctuate and there is the ever-present fear of disease and high mortality rates.
Markkinahinnat voivat heilahdella, ja sen yhteydessä on aina olemassa pelko tau­deista ja kuolleisuuden kasvusta.
But the sector can help to cut the Community's dependence on imports and expand the market for fishery products with the development of new processed items like smoked trout and smoked eel.
Vesiviljely voi kuitenkin vähentää yhteisön riippuvuut­ta tuonnista ja laajentaa kalastustuotteiden markkinoita kehittelemällä uusia jalosteita, kuten esimerkiksi savustettu lohi ja ankerias.
Aquaculture in the Community Production in volume (tonnes) and in value (million ECU)
Vesiviljely yhteisössä Tuotantomäärä (tonneina) ja arvo (miljoonina ecuina)
·) Other fish includes: mullet, turbot, tuna, amberjack, sturgeon, pike, perch, catfish, carp and other cyprinids.
') Muihin kaloihin sisältyvät mullo, piikkikampela, tonnikala, serioli, sampi, hauki, ahven, merikissa, karppi ja muut särkikalat.
Source: EC DG XIV
Lähde: komissio PO XIV.
Socioeconomic measures κ f* ing new economic activities and creat­ing alternative jobs.
merkitsevät monenlaisten toimintojen yhteisrahoitusta.· teisrahoitusta.·
Such measures mean the co­financing of several types of action:
Sosiaalis-taloudelliset toimenpiteet
The unavoidable restructuring of the fisheries sector inevitably has a detri­mental impact on jobs and economic activity in the regions concerned.
* EAKR:n kautta — perusrakenteiden kehittäminen uusien yritysten houkuttelemiseksi alueelle — yrityspalvelut, kuten rahoituspalvelut ja markkinatutkimukset
That is why the Community has established various accompanying socioeconomic measures to offset such hardship.
Tämän vuoksi yhteisö on ottanut käyttöön erilaisia sosiaalis-talou-dellisia liitännäistoimenpiteitä sanottujen vaikeuksien helpottamiseksi.
• through the ERDF • basic infrastructure developments needed to make the areas more attractive to new businesses; • services to enterprises, like financial engineering and market surveys; ■ private infrastructure and investment in enterprises; • tourism facilities.
— yksityiset perusrakenteet ja yritysinves toinnit — matkailuun liittyvät rakenteet,
Community assistance for such meas­ures can be made from its European Regional Development Fund (ERDF) and the European Social Fund (ESF).
Näitä toimenpiteitä voidaan tukea Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) ja Euroopan sosiaalirahastosta (ESR).
The Community has a twin strategy which tackles the consequences for fishermen themselves and the impact on coastal regions.
Yhteisöllä on kaksi tahoinen strategia, joka käy käsiksi itse kalastajille aiheutuviin seurauksiin ja myös rannikkoalueille aiheutuviin vaikutuksiin.
• through the ESF • training costs for the unemployed or for people in danger of losing their jobs; ■ individual premiums (grants for the creation of new jobs or for people who have recently become self­employed).
* ESR:n kautta — työttömien ja työttömyysuhan alaisten henkilöiden koulutuksen kustannukset — yksittäiset palkkiot (tuki uusien työpaik kojen luomiseen ja äskettäin itsensä työllistäneille henkilöille).
As far as fishermen are concerned, they are, thanks to changes introduced by the Maastricht Treaty on European Union, eligible for aid from the ESF, which is now available to help individu­als adapt, especially through vocational training and retraining, to industrial and production changes.
Kalastajat puolestaan voivat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen muutosten ansiosta saada ESR:ltä tukea, joka mahdollistaa sopeutumisen teollisuudessa ja tuotannossa tapahtuviin muutoksiin, erityisesti ammatillisen koulutuksen ja uudelleenkoulutuksen avulla.
PESCA, a specific Community Initiative complementary to the other schemes, has also been adopted in 1994.
Vuonna 1994 otettiin käyttöön myös PESCA, joka on muita yhteisön järjestelmiä täydentävä yhteisöaloite.
PESCA is intended to help the fishing industry to bear the social and economic conse­quences of die cun­ent crisis and to contribute to the economic diversifica­tion of diose coastal areas affected through the development of job­creating activities.
Sen tarkoituksena on auttaa kalastusalaa selviämään nykyisen kriisin aiheuttamista sosiaalisista ja taloudellisista seuraamuksista sekä edistää vaikeuksissa olevien rannikkoalueiden talouden eri koistumista kehittämällä työpaikkoja syn nyttävää toimintaa.
Coastal regions heavily dependent on fishing may qualify for aid on the grounds that they have been classified as among the Community's least devel­oped or rural areas or are in areas of industrial change.
Kalastuksesta voimakkaasti riippuvaiset rannikkoalueet voivat saada tukea sen perusteella, että ne on luokiteltu yhteisön heikoiten kehittyneiksi alueiksi, maaseutualueiksi tai muuttuviksi teollisuusalueiksi.
The basic principle is to help these coastal areas in develop­
Periaatteena on auttaa näitä rannikkoalueita kehittämään uusia taloudellisia toimintoja ja korvaavia työpaikkoja. Sanotut toimenpiteet
Socioeconomic measures have heen developed to help coastal regions beavi dependent on fishing
Sosiaalis-taloudelliset toimenpiteet on kehitetty kalastuksesta voitnakkaasti riippuvaisten rannikkoalueiden auttamiseksi.
INTERNATIONAL CONVENTIONS
KANSSA JA KANSAINVÄLISET YLEISSOPIMUKSET
JJ Agreements currently in force ~J Agreements whose application is pending countries.
_BAR_ Sopimukset, tällä hetkellä voimassa ~J Sopimukset, eivät vielä voimassa
Agreements with other coastal nations form a central element of the common fisheries policy. They provide vital access to fishing grounds for the Community's distant water fleet and help the search for new stocks.
Sopimukset yhteisöön kuulumattomien rannikkovaltioiden kanssa ovat olennainen osa yhteistä kalastuspolitiikkaa, sillä ne mahdollistavat yhteisön syvämerenkalastusalusten pääsyn kalavesille ja edistävät uusien lajien löytämistä.
The Community has signed 28 agreements principally with Scandinavian, North American, African and, latterly, Baltic countries, enabling EC-registered vessels to operate outside Community waters.
Yhteisö on allekirjoittanut 28 sopimusta pääasiassa Skandinavian, Pohjois-Amerikan, Afrikan ja viimeisimpänä Baltian maiden kanssa. Sopimukset mahdollistavat EY:n alusten toiminnan yhteisön vesien ulkopuolella.
It has negotiated its first South American arrangement, with Argentina, which allows catches of 250 000 tonnes of fish per year.
Yhteisö on myös neuvotellut Argentiinan kanssa ensimmäisen Etelä-Amerikan sopimuksensa, joka sallii 250 000 tonnin vuosittaiset saaliit.
Pressure for the Community to reach agreements with countries with significant coastlines came with the general move to 200mile economic zones.
Yleinen siirtyminen 200 meripeninkulman talousalueisiin kannusti yhteisöä tekemään sopimuksia rannikkovaltioiden kanssa.
These bilateral anangements provided opportunities for many EC-based trawlers and tuna vessels minimizing the economic and social knock-on effects of being excluded from traditional fishing grounds that job losses would have caused for tight-knit fishing communities. ties.
Nämä kahdenväliset sopimukset avasivat uusia mahdollisuuksia monille yhteisössä rekisteröidyille tonnikala-aluksille ja troolareille, kun ne vähensivät taloudellisia ja sosiaalisia haittavaikutuksia, joita perinteisiltä kalastus alueilta poissulkeminen työpaikanmenetyksineen olisi aiheuttanut pienille kalastusyhdyskunnille.
In the Atlantic and Indian Oceans and off the coasts of Africa, for instance, more than 1 000 trawlers, of which 730 operate in Moroccan waters, and 80 tuna purse seiners now fish regularly.
Uusista sopimuksista yhteisö voi tulevaisuudessa neuvotella Venäjän sekä useiden Latinalaisen Amerikan, Itä-Euroopan, Afrikan ja Karibian maiden kanssa.
The importance of these agreements can be gauged from the fact that over one quarter of all fish caught by Community boats for human consumption is taken from international waters or from those under the jurisdiction of non-EC
Näiden sopimusten merkittävyyttä voidaan arvioida sen seikan perusteella, että yli neljännes ihmisravinnoksi tarkoitetusta yhteisön alusten pyynnistä on peräisin kansainvälisiltä tai kolmansien maiden vesiltä.
Further agreements may well be negotiated with Russia and a variety of countries in Latin America, eastern Europe, Africa and the Caribbean.
Vuonna 1993 määrä oli 285 miljoonaa ecua, mikä on noin 40 prosenttia YKP:n kokonaismenoista.
Agreements with these three countries run until 1997.
tehtyä vastaavaa sopimusta ei ole koskaan sovellettu.
Of these, the arrangement with Norway is an important one for the Community providing boats from half a dozen EC fleets with access to over 200 000 tonnes of cod, hake, saithe, mackerel, shrimps and redfish annually.
Norjan kanssa tehty sopimus on tärkeä yhteisölle, sillä se antaa useampiin yhteisön laivastoihin kuuluville aluksille mahdolli­suuden kalastaa vuosittain yhteensä yli 200 000 tonnia turskaa, kummeliturskaa, seitiä, makrillia, katkarapuja ja simppua.
The agreements, which in each case last for several years, are negotiated by the European Commission and approved by the EC's Council of Ministers after consultation with the European Parliament.
Nämä sopimukset, jotka ovat kaikki moni­vuotisia, neuvottelee Euroopan komissio ja hyväksyy kalastusministerien neuvosto Eu­roopan parlamenttia kuultuaan.
Gradually, the philosophy behind the mutually beneficial contracts has evolved.
Sopimusten taustalta löytyvä ajattelutapa on muuttunut ajan myötä.
In their early days, the agreements focused largely on EC access to another country's fish stocks and the financial and/or commercial concessions the Community offered in exchange.
Varhaiset sopimukset keskittyi­vät EYn pääsyyn muiden maiden kalastus­vesille ja yhteisön tästä vastikkeena tarjoa­miin rahallisiin ja/tai taloudellisiin myönny­tyksiin.
Now they try to meet, where possible, the request of a few third countries, to establish more lasting partnerships and joint ventures between the fishing interests of both parties.
Nykyään sopimusten tarkoituksena on mahdollisuuksien mukaan vastata kol­mansien maiden esittämiin toiveisiin kestä­vämmän kumppanuuden ja kummankin osapuolen etuja palvelevien yhteisyritysten luomisesta.
Further fishing opportunities are available to Community boats with the completion of the European Economic Area creating a single market between the Twelve and Scandinavia, Austria and Liechtenstein.
Yhtenäismarkkinat kahdentoista yhteisö­maan, Skandinavian maiden, Itävallan sekä Liechtensteinin välille luoneen Euroopan talousalueen toteuttaminen avasi uusia kalastusmahdollisuuksia yhteisön aluksille.
In exchange for access of fishery products to the EC's internal market, Community fishennen enjoy extra fishing possibilities in Norwegian, Swedish and Icelandic waters.
Vastikkeena kalastustuotteiden pääsystä EY:n sisämarkkinoille yhteisön kalastajille sallittiin vapaa pääsy Norjan, Ruotsin ja Islannin kalavesille.
With the Community's immediate neighbours like Norway, Sweden and the Faroes reciprocal arrangements are well established.
Toinen ryhmä sopimuksia, jotka neuvotel­tiin 1980­luvun alussa Yhdysvaltojen ja Ka­nadan kanssa, mahdollisti yhteisön alusten
A system operates in which EC boats may fish certain species and quantities in their waters in exchange for similar rights in its own.
Keskinäiset järjestelyt yhteisön lähinaapu­reiden, kuten Norjan, Ruotsin sekä Färsaar­ten kanssa toimivat vakaalla pohjalla.
There is close cooperation on conservation and technical measures, like mesh sizes, to prevent fishermen having to
Teknisiä ja kalavaro­jen säilyttämiseen liittyviä toimenpiteitä, kuten verkon silmäkokoa koskevia vaati­muksia, harjoitetaan läheisessä yhteistyössä, jotta kalastajat eivät joudu käyttämään eri vesillä erilaisia välineitä.
Another category of agreement, negotiated with the United States and Canada in the early 1980s, gave Community vessels access to surplus stocks in their
Muiden rannikko­valtioiden kanssa tehdyt sopimukset mahdollistavat yhteisön syvämeren­kalastusaluksille välttämättömän pääsyn kalastus­alueille.
* waters.
pääsyn näiden maiden alikalastetuille kala vesille.
Although fine in theory, these worked out less well in practice as disagreements emerged over their interpretation and implementation and they fell into disuse.
Teoriassa hyvältä vaikuttaneet sopi mukset toimivat heikommin käytännössä, sillä niiden tulkinnasta ja täytäntöönpanosta syntyi erimielisyyttä, ja niinpä niiden soveltamisesta luovuttiin.
At the end of 1992 die Community and Canada negotiated a new agreement, allowing EC boats access to Canadian fish stocks and ports and encouraging joint ventures.
Vuoden 1992 lopussa Kanada ja EY tekivät uuden sopimuksen, joka salli yhteisön alusten pääsyn Kanadan kalavesille ja satamiin sekä kannusti yhteisyrityksiä.
This was adopted by the Council of Ministers in December 1993.
Neuvosto hyväksyi tämän sopi muksen joulukuussa 1993.
They have undoubtedly opened up new opportunities for Community shipowners, but not with out some cost.
Grönlannin ja Marokon kanssa tehdyt sopi mukset ovat yhteisölle tärkeimpiä.
For the owners them selves, there are licence fees to be met and the economic constraints linked to taking on board local seamen and supplying the local market with part of their catches at local prices.
Niihin liittyy sekarahoitus ja näiden maiden kalas tustuotteiden helpompi pääsy yhteisön markkinoille korvauksena kalastusoikeuksista. sista.
Agreements with Greenland and Morocco are among the most important for the Community.
Sopimus ETYn ja Grönlannin välillä neuvoteltiin 1985 tämän erotessa yhteisöstä.
These involve a mix of finance and easier access for fishery products to the EC market in exchange for fishing rights.
Se on voimassa 10 vuotta ja sallii Saksasta, Yhdistyneestä kuningaskunnasta, Ranskasta ja Tanskasta olevien yhteisön alusten kalastaa 180 000 tonnia Grönlannin vesiltä.
Payment to third countries for specific fishing rights and assistance with training, fish surveys and various scientific programmes is by far the most common type of Community agreement.
Kolmansille maille erityisistä kalastusoikeuksista suoritettavat maksut sekä koulutuksen, kalastustutkimusten ja erilaisten tieteellisten ohjelmien avustaminen ovat yleisimpiä yhteisön sopimusten osa-alueita.
It forms the basis of contracts between the Community and 15 developing countries, all of whom enjoy other links with the Community as African, Caribbean and Pacific (ACP) members of the Lomé Convention.
Ne muodostavat perustan sopimuksille yhteisön ja 15 sellaisen kehitysmaan välillä, joilla on muita yhteyksiä yhteisöön, kuten Afrikan, Karibian tai Tyynenmeren maat (AKT) Lomen sopimuksen jäsenyyden perusteella.
The sums the Community pays annually to the countries' national treasuries for these fishing opportunities range from less than ECU 480 000 to ECU 16 million.
Määrät, joita yhteisö maksaa näille maille vuosittain kalastusmahdollisuuksista, vaihtelevat 480 000 ecusta 16 miljoonaan ecuun.
In exchange, the EC pays ECU 34 million annually and continues to allow Greenland to export its fish products to the Twelve without any tariff duties or quantity restrictions.
Vuonna 1992 Marokon kanssa neljäksi vuodeksi uusittu sopimus on merkittävin kalastusjärjestely yhteisön ja kolmannen maan
The agreement with Senegal, for in stance, runs for two years, until October 1994, and sets out in detail the various tonnages which 10 different categories of Community boats may fish.
Esimerkiksi Senegalin kanssa kahdeksi vuodeksi tehty sopimus umpeutui lokakuussa 1994 ja määritti yksityiskohtaisesti yhteisön aluksille sallitut pyyntimäärät, jotka oli jaoteltu 10 eri luokkaan.
It in cludes certain requirements like landing a percentage of the catch in local ports and taking on a number of local crew.
Se sisälsi myös joita kin vaatimuksia, kuten saaliin osan purkaminen paikallisissa satamissa ja miehistön osan ottaminen paikallisesta väestöstä.
When renewed in 1992 for a further four years, the agreement with Morocco was the most significant fishing arrangement between the Community and a non-EC
Ne ovat epäilemättä avanneet uusia mahdollisuuksia yhteisön alusten omistajille, mutta niillä on myös hintansa. Omistajil
The Community has contracted agreements with 15 ACP countries.
Yhteisöllä on sopimus 15 AKT-maan kanssa.
Agreements may provide third countries with easier access to EC markets for their fisheries products in exchange fo rfish iiig rights.
Sopimuksissa voi daan taata kolmansien maiden kalas tustuotteille helpompi pääsy EY-.n markkinoille korvauksena kalastus oikeuksien vaihtamisesta. misesta.
country.
välillä.
It allows 730 EC boats, mainly from Portugal and Spain, to fish in Moroccan waters and opens up new opportunities, such as sponge fishing, for countries like Greece.
Se sallii 730:n lähinnä Espanjasta ja Portugalista olevan EY-aluksen kalastaa Marokon vesillä ja avaa uusia mahdollisuuksia, kuten Kreikalle mahdollisuuden sienieläinten pyyntiin.
fishing agreements, based more on partnership than price, the Community now favours.
Nykyiset sopimukset perustuvat pikemminkin yhteistyöhön kuin rahallisiin järjestelyihin.
The clearest example of this change in thinking can be found in the terms agreed with Argentina in November 1992 - the first of the new 'second generation' agreements and a model for future accords.
Tällainen uusi ajattelutapa ilmenee selkeimmin Argentiinan kanssa marraskuussa 1992 tehdyssä sopimuksessa, joka on ensimmäinen "toisen polven" kalastussopimukseksi kutsuttu sopimus ja malli myöhemmin tehtäville sopi muksille.
In exchange, the Community pays Morocco ECU 102 million a year and grants preferential trade terms for its tinned sardine exports.
Korvauksena sopimuksesta yhteisö maksaa Marokolle vuosittain 102 miljoonaa ecua ja myöntää sen sardiinisäilykkeiden viennille tullietuuksia.
But the agreement goes further by laying the basis for a deeper partnership in the fishing industry which the Community and Morocco are likely to extend into other political, social, economic and cultural areas in the years ahead.
Sopimus menee kuitenkin vielä pidemmälle luomalla perustan tiiviimmälle kalastusteollisuuden yhteistyölle. Yhteisö ja Marokko tulevat luultavasti laajentamaan tätä yhteistyötä tulevaisuudessa myös muille aloille, kuten talouden, politiikan, yhteiskuntaelämän ja kulttuurin aloille.
The terms are designed to promote the mutual development of both parties' fishing industries and to stress the opportunities for cooperation in conserving fish stocks, developing joint scientific research programmes and exchanging data.
Sopimusehtojen tarkoituksena on edistää kummankin osapuolen kalastusteollisuuden keskinäistä kehitystä sekä korostaa yhteistyömahdollisuuksia kalavarojen suojelussa, yhteisten tutkimushankkeiden kehittämisessä ja tietojenvaihdossa.
They encourage joint ventures for limited periods between Community and Argentinian shipowners and more ambitious joint enterprises between EC and local companies.
Ne kannustavat yhteisön ja Argentiinan alusten omistajien perustamia määräaikaisia perustamia yhteisyrityksiä sekä kunnianhimoisempia EYn ja paikallisten yritysten perustamia yhteisyrityksiä. tyksiä.
Its contents strengthen conservation of local fish stocks, encourage Moroccan scientific research, promote joint ventures and training schemes and help port expansion projects.
Sopimus tukee paikallisten kalavarojen säilyttämistä ja marokkolaista tieteellistä tutkimusta, kannustaa yhteisyrityksiä ja koulutusohjelmia sekä tukee satamien kehitys hankkeita.
This five-year agreement between the Community and Morocco was, in some ways, a forerunner of the newstyle
Tämä yhteisön ja Marokon välillä tehty viisivuotinen sopimus oli yhteisön nykyään suosimien uudenlaisten kalastussopimusten
The Community will provide finance to help launch these cooperative ventures and contribute a further ECU 28 million for fisheries research, the improvement of harbour facilities and training.
Yhteisö tulee rahoittamaan näitä yhteishankkeita ja myöntämään 28 miljoonaa ecua kalastustutkimukseen, satamatilojen kunnostamiseen ja koulutukseen.
'lhe Community now favours newstyle fishing agreements, based more on partnership with third countries than monetary payments.
Yhteisö suosii tällä hetkellä uudenlaisia kalastussopimuksia, jotka perustuvat rahakorvausten sijasta enemmänkin yhteistyöhön kolmansien maiden kanssa.
The agreement provides major scope for Community fishermen, allowing some 70 vessels to catch 250 000 tonnes of fish annually, of which almost half is hake.
Sopimus laajensi yhteisön kalastajien toi mialaa luomalla noin 70 alukselle mahdollisuuden pyytää vuosittain 250 000 tonnia kalaa, josta miltei puolet on kummeliturskaa. turskaa.
In time, it is foreseen that these 'second generation' agreements will create closer economic links and identity of interest not just between the Community and other countries, but also be tween their fishing industries.
On todennäköistä, että nämä "toisen polven" sopimukset tulevat luomaan tiiviimpiä taloudellisia yhteyksiä ja yhteisiä etuja, ei ainoastaan yhteisön ja muiden maiden välille, vaan myös niiden kalateollisuuksien välille.
The Community is a member of a handful of international organizations that try to develop suitable methods for managing stocks in certain zones and allocating fishing opportunities between the contracting parties.
Yhteisö on jäsenenä kansainvälisissä järjestöissä, jotka pyrkivät kehittämään sopivia keinoja tiettyjen alueiden kalalajien ohjailuun ja kalastusmahdollisuuksien jakamiseen kaikkien osapuolten kesken.
The most important of these is the North Atlantic Fisheries Organization (NAFO), which came into force in 1979 and regulates fishery resources, of which the most significant are cod and flatfish, in the North West Atlantic outside Canada's 200mile zone.
Tärkein näistä on Luoteis-Atlantin kalastusjärjestö (NAFO), joka perustettiin 1979. Sen tarkoituksena on säännellä kalavaroja — joista tärkeimpiä ovat turska ja kampelakalat — Ka nadan 200 meripeninkulman vyöhykkeen ulkopuolisella Luoteis-Atlantilla.