natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Services can operate locally, regionally, nationally or internationally, and can be managed by government agencies, independent and non-governmental organisations, or by special schools acting as resource centres.
Palvelut voivat toimia paikallisesti, alueellisesti, kansallisesti tai kansainvälisesti, ja niistä voivat huolehtia julkiset laitokset ja kansalaisjärjestöt. Myös erityiskoulut voivat toimia resurssikeskuksina.
In higher education support is often provided by guidance centres.
Korkean asteen koulutuksessa tukea saa usein myös opinto-ohjauskeskuksista.
Local and national government staff also need to consult specialist support services and use them to assist with the strategic planning and evaluation of provision.
Kunnallis- ja valtionhallinnon henkilökunnan on myös neuvoteltava erityistukipalveluiden kanssa ja käytettävä niitä avustajina palveluiden strategisessa suunnittelussa ja arvioinnissa.
There are very many effective models in existence that provide some or all of the following functions.
Jo nyt on olemassa monia tehokkaita malleja, jotka tarjoavat joitakin tai kaikkia alla luetelluista toiminnoista.
1 Specialist teaching, for example for the visually impaired, supporting individual learners and their teachers with regard to specific teaching techniques and approaches.
Koulutusintegraatio toimintasuunnitelmia kaikille lapsille ja nuorille, myös erityistarpeita omaaville, suunnatun opetustarjonnan parantamiseksi.
This is an important function in helping to assure the quality of educational integration.
Tämä on tärkeää koulutusintegraation laadun takaamiseksi.
4 Specialist equipment, information technology, etc. Advice and guidance concerning the provision of specialist equipment (e.g. standing frames); adaptation of buildings (e.g. ramps); the provision and use of information technology both within the curriculum as a whole and for individual children.
4 Erityisvälineet, tietoteknologia yms: neuvontaa ja ohjausta erityisvälineiden tarjonnasta (esim. kävelytuet), rakennusten mukauttamisesta (esim. pyörätuoliluiskat); tietotekniikan käyttö sekä koko opetussuunnitelman että yksittäisten lasten tukena.
5 Inservice training for special educational needs teachers, head teachers, mainstream teachers, school governors and non-teaching support staff.
5 Työaikana tapahtuva koulutus erityisopettajille, rehtoreille, vararehtoreille, tavallisille opettajille, koulujen johtokuntien jäsenille ja muulle henkilökunnalle.
6 Differentiation of the curriculum, concerned with making the same curriculum accessible to all children via different means.
6 Eriytytetty, henkilökohtainen opetussuunnitelma, jonka avulla sama opetussuunnitelma saadaan kaikkien lasten ulottuville eri keinoin.
This should result in the production of exemplary teaching approaches and curriculum materials for individual learners or for use in the inservice training of teachers.
Tämän pitäisi synnyttää uusia opetusmalleja ja yksilöllisiä suunnitelmamateriaaleja, joita voidaan käyttää opetuksessa ja opettajien työaikana tapahtuvassa koulutuksessa.
This is a particularly important resource for mainstream teachers who are adapting the mainstream curriculum to meet the needs of those with special educational needs.
Tämä on erityisen tärkeä resurssi tavallisille opettajille, jotka mukauttavat yleistä opetussuunnitelmaa koulutuksellisiin erityistarpeisiin.
7 Innovation, research and development.
7 Uudistukset, tutkimus ja kehitys: projekteja ja aloitteita, jotka pyrkivät luomaan uusia menetelmiä ja lähestymistapoja sekä levittämään tutkimustuloksia erityisopettajille ja tavallisille opettajille.
Projects and initiatives that seek to create new techniques and approaches and disseminate the findings to special educational needs teachers and mainstream teachers.
δ Koulujen ja opettajien verkostojen luominen, jotta erityisopettajat eivät eristäydy vaan pysyvät säännöllisessä yhteydessä ja vuorovaikutuksessa keskenään.
8 Facilitating networks of schools and teachers, ensuring that specialist teachers are not isolated but remain in regular contact and dialogue with each other.
Vanhemmat ovat avainasemassa ja heidän tehtävänään on toimia jatkuvassa yhteistyössä integraatioprosessissa mukana olevien alan ammattilaisten kanssa.
Networks of schools and teachers also provide opportunities for the dissemination of new ideas and good practice.
Heidän mielipiteensä ja asenteensa integroimista kohtaan vaikuttavat merkittävästi itse prosessiin ja sen lopputulokseen.
Parents have a key position and continuing role as partners with professionals in the process of integration.
Pieni lapsi samastuu eniten vanhempiinsa.
A young child relates most closely to its parents, so it is particularly important to involve the parents in all aspects of their child's early education, including the identification, assessment and teaching process.
Siksi onkin erityisen tärkeää ottaa vanhemmat mukaan lapsen koulutuksen kaikkiin osa-alueisiin jo varhaisessa vaiheessa, myös tunnistamis-, arviointi- ja opetusprosesseihin.
Parents have an important role in supporting the educational process by being involved in planning, evaluation and decisions about their child's provision.
Vanhemmilla on tärkeä tehtävä koulutuksen tukemisessa osallistumalla lasta koskevien järjestelyiden suunnitteluun ja arviointiin sekä päätöksentekoon.
They contribute their experience of everyday life with their child to the expertise of the teacher and other professionals.
Heidän panoksensa on kokemus arkipäivän elämästä lapsen kanssa, ja tämä yhdistetään opettajan ja muiden ammattikasvattajien asiantuntemukseen.
Parental involvement can be regarded in terms of:
Vanhempien osallistumista voidaan tarkastella seuraavasti:
Information Collaboration Resource
Tiedot Yhteistyö Voimavara
- regarding the child at home. - reinforcing school programmes, etc. - using their time and talents, acquiring confidence, knowledge and understanding of their own children. - contributing expertise through membership of parents' or professional organisations.
Toiminta käyttäminen;luottamuksen, tietämyksen ja ymmärtämyksen saavuttaminen lapsen suhteen. -asiantuntemuksen tarjoaminen vanhempien omien tai alan ammatillisten organisaatioiden kautta.
Parents' needs
Vanhempien tarpeet
Support information regarding rights and responsibilities; and the need to establish a wide range of channels of communication. regular contact with the school. parents welcome guidance on supporting their child. parents sometimes need supportive counselling.
YK:n yleisohjeissa (ks. liite C) todetaan, että vanhempien ryhmät ja vammaisjärjestöt tulisi ottaa mukaan koulutusprosessiin sen kaikilla tasoilla. Salamancan julkilausumassa (15) sanotaan, että vanhemmilla ja erityisesti vanhempainyhdistyksillä pitäisi olla yhä merkittävämpi vaikutus palveluiden suunnitteluun ja laatuun.
Decisions about the child's inclusion in mainstream schooling should always involve parents and parental views should be given the highest priority.
Koulutusintegraatio aikaa ja tilaa kommunikoida ja osallistua omalla tavallaan.
Good communication, cooperation and mutual respect between parents and professionals will have a positive influence on the integration of children with special educational needs.
Vanhempien ja asiantuntijoiden välinen hyvä kommunikaatio ja yhteistyö sekä keskinäinen kunnioitus vaikuttavat myönteisesti koulutuksellisia erityistarpeita omaavien lasten integraatioon.
/.Cooperation
7.Yhteistyö
Cooperation between all involved is a prerequisite for realising integration.
Kaikkien asianomaisten yhteistyö on integraation toteutumisen edellytys.
Dialogue and interaction are important in the process of ensuring the required expertise to improve the quality of educational provision for all learners, including those with special needs.
Vuoropuhelu ja vuorovaikutus ovat tärkeitä, kun halutaan taata asiantuntemus, joka tarvitaan kaikille suunnattujen koulutuspalveluiden laadun parantamiseksi.
Networks of teachers and other professionals are an important means to achieve this cooperation.
Opettajien ja muiden ammattilaisten verkostot ovat merkittäviä tällaisen yhteistyön saavuttamiseksi.
The two main functions of cooperative networks are:
Yhteistyöverkostojen kaksi päätoimintoa ovat:
1 Interdisciplinary collaboration to provide the best service for learners, individually and as a group.
1 Tieteidenvälinen yhteistyö parhaiden palveluiden tuottamiseksi oppijoille, jotka ovat yksilöitä ja ryhmiä.
2 To facilitate exchange between professionals for the purpose of staff development and inservice training.
2 Asiantuntijavaihto henkilökunnan kehittämisessä ja työssä tapahtuvassa koulutuksessa.
A special needs professional network can include mainstream schools, teachers from special schools, staff from counselling and educational support services, along with professionals from social, health and other relevant services.
Erityistarpeiden asiantuntijaverkostoon voivat osallistua tavalliset koulut, erityiskoulujen opettajat, koulutuksen neuvonta- ja tukipalveluiden henkilökunta sekä asiantuntijat sosiaali- ja terveyspalveluista sekä muista asiaan kuuluvista palveluista.
Such a network needs to involve close cooperation with parents and NGOs.
Tällaisen verkoston on oltava läheisessä yhteistyössä vanhempien ja kansalaisjärjestöjen kanssa.
The expertise required in the network has to be decided by the teachers and the schools, in developing an individual, child-centred approach, and it should be accessible where necessary.
Opettajien ja koulujen on päätettävä verkoston tarvitsemasta asiantuntemuksesta, kun he kehittävät yksilöllistä, lapsikeskeistä lähestymistapaa. Asiantuntemusta on oltava saatavilla siellä, missä sitä tarvitaan.
Within a network it is important to have a positive attitude towards integration as a common concern.
Verkoston on tärkeää muistaa säilyttää myönteinen asenne integraatiota kohtaan.
«Openmindedness» among the different agents of the network is
Verkoston eri toimijoiden avoimuus on tärkeää ryhmän motivoinnin ja tehokkuuden kannalta.
The network can also play an active role in awareness and information campaigns, training and staff development at the local, national and European level.
8.Henkilökunnan kehittäminen ja koulutus
All school staff are entitled to continuing professional development which starts with initial training.
Koulujen koko henkilökunnalla on oikeus jatkuvaan ammatilliseen kehitykseen, joka alkaa pohjakoulutuksesta.
Further specialised training, usually leading to additional qualifications, is essential in order to provide the range of specialist professionals needed in special education.
Erityiskoulutus, joka antaa lisäpätevyyden, on välttämätöntä, jotta saataisiin lisää erityiskoulutuksessa tarvittavia ammattikasvattajia.
The development of professional skills and aptitudes in relation to special education should be nurtured through effective management within school and support from external services.
Koulun tehokkaan johdon ja ulkopuolisten palveluiden pitäisi vaalia erityistarpeisiin liittyviä ammatillisia taitoja.
This process is reinforced through inservice training, which is essential when teachers are asked to undertake new areas of work, when there are changes of legislation and policy, or when there are developments in educational research.
Täydennyskoulutus vahvistaa tätä prosessia, ja se on erityisen tärkeää silloin, kun opettajilta vaaditaan uusiin työalueisiin perehtymistä, kun lainsäädäntö tai koulutuspolitiikka muuttuu tai kun koulutustutkimus edistyy.
The integration of children and young people with special educational needs provides new professional challenges and demands ways of working that require specific training.
Koulutuksellisia erityistarpeita omaavien lasten ja nuorten integrointi asettaa uusia haasteita ja vaatii työskentelytapoja, joita varten opettajienkin on saatava lisäkoulutusta.
This training is needed to ensure positive attitudes, effective teaching, an appropriate curriculum and good individual planning.
Koulutus on tarpeellista, jotta pystyttäisiin turvaamaan tehokas opetus, asianmukaiset opetussuunnitelmat ja hyvä yksilöllinen suunnittelu.
Each member of staff is entitled to help identify their training needs and to have opportunities for staff development on a regular basis.
Kaikilla henkilökuntaan kuuluvilla on oikeus määritellä omat koulutustarpeensa ja saada säännöllisesti lisäkoulutusta.
Inservice training can take a variety of forms:
Täydennyskoulutus voi sisältää seuraavaa:
• In-class training aimed at improving teaching skills. • Whole-staff training conducted within school, delivered either by an experienced member of staff or by staff from external support services. • Centre-based training courses.
• Opetustilanteessa tapahtuva koulutus opetustaitojen parantamiseksi. • Koulun oman, kokeneen työntekijän tai ulkopuolisten tukipalveluiden ohjaajan pitämä koulutus, joka tapahtuu koulun tiloissa ja johon osallistuu koko henkilökunta.
These can be short courses of half a day, up to two or three days, or longer.
• Koulutuskeskuksissa järjestettävät kurssit, jotka voivat kestää puolesta päivästä enintään kahteen tai kolmeen päivään.
They can be delivered in continuous blocks of time or be part-time, spanning several weeks.
Ne voivat olla yhtäjaksoisia tai useita viikkoja kestäviä osa-aikaisia kursseja.
Courses can be free standing or can be accredited with an institute of higher education or a university.
Ne voivat olla itsenäisiä tai korkeakoulun tai yliopiston hyväksymiä. • Yliopiston tai korkeakoulun hyväksymiä tutkintoja
• Accredited diploma or degree courses with a university orinstitute of higher education (specialised training).
• kaikki ammattikasvattajat ovat taitavia ja päteviä ammatissaan; opetustapahtuman organisoimiseen liittyvät taidot ja opetussuunnitelman eriyttäminen näkyvät koko koulutusjärjestelmässä; • koko henkilökunta toimii koulussa työryhmänä ja tekee
• all staff cooperate as members of a team within a school, collaborating with parents, external professionals and other schools; • specialisms are demystified and all involved in the education system are empowered to become effective practitioners who are able and willing to reflect critically upon their practice.
Koulutusintegraatio yhteistyötä vanhempien, ulkopuolisten asiantuntijoiden ja muiden koulujen kanssa; • erityisalat tehdään ymmärrettäviksi ja kaikilta koulutusjärjestelmän osallistujilta edellytetään tasokasta ammattitaitoa sekä kykyä ja tahtoa pohtia kriittisesti omaa toimintaansa.
Particular emphasis on the continuing professional development of mainstream teachers and of teacher support assistants is important in the pursuit of high-quality educational integration.
Aivan erityisesti on korostettava tavallisten opettajien ja kouluavustajien jatkuvan ammatillisen kehityksen merkitystä korkeatasoisen koulutusintegraation aikaansaamisessa.
The need for integration applies to all aspects of the life of a person with special educational needs.
Integraation tarve koskee koulutuksellisia erityistarpeita omaavan henkilön elämän kaikkia alueita.
Education for integration is a continuing process affecting every stage and aspect of a person's life.
Koulutukseen integroituminen on jatkuva prosessi, joka vaikuttaa ihmisen kaikkiin elämänvaiheisiin ja -alueisiin.
Therefore, transition through the various levels of education, including early intervention, preschool, primary and secondary school, further and higher education, as well as the transition from special to mainstream schools and transition to adult life, are milestones in the life of the learner.
Siksi siirtymiset koulutusasteelta toiselle ovat oppijan elämän etappeja, mukaan lukien varhaisinterventio, esikoulu, ala- ja yläaste, jatkokoulutus ja korkeakoulutus sekä siirtyminen erityiskoulusta tavalliseen ja siirtyminen aikuiselämään.
It is very important to consider the conditions and approaches for facilitating effective transition.
Siirtymisen helpottamiseksi ja tehostamiseksi on harkittava olosuhteita ja lähestymistapoja.
The transition process must progressively lead towards autonomy, self-determination and participation in the various aspects of community life.
Siirtymisprosessin on asteittain johdettava itsenäisyyteen, itsemääräämisoikeuteen ja osallistumiseen yhteisöelämän eri alueisiin.
Priority should be given to maintaining stability for the learner during transitional periods.
Jatkuvuuden ylläpitäminen on oppijalle siirtymisvaiheiden aikana ensisijaisen tärkeää.
It is imperative that the educational system should adapt to the person and not just require the person to fit in with the system.
Opetusjärjestelmän on ehdottomasti sopeuduttava ihmiseen eikä vaadittava vain opiskelijan sopeutumista järjestelmään.
For each transitional phase, the individual with special educational needs and their family should actively
Tällaisen «yksilöllisen tien» tavoitteena on edistää jatkuvaa kehitystä ja kasvua kohti itsenäistä elämää.
Smooth transition towards employment requires good vocational guidance and a job mediation model directly linked with the educational centres.
Joustavassa työelämään siirtymisessä ovat tärkeitä hyvä työhönohjaus ja sellaisen työnvälityksen malli, jolla on suorat yhteydet koulutuskeskuksiin.
For this, a legal framework is necessary and professionals need to be involved.
Lainsäädännöllinen viitekehys ja asiantuntijoiden osallistuminen ovat siksi välttämättömiä.
In the education of the disabled adult, it is desirable to establish a permanent educational course which allows the transition from school to the community.
Vammaisen aikuisen koulutukseen on toivottavaa järjestää koulutuskurssi, jonka avulla hän kykenee siirtymään koulusta ympäröivään yhteisöön.
10.Role of special schools
10.Erityiskoulujen rooli
In those cases where mainstream schools are unable to provide an appropriate education for a pupil, special schools should continue to offer a valuable alternative.
Jos yleiset koulut eivät kykene tarjoamaan sopivaa koulutusta oppilaalle, erityiskoulu on edelleenkin arvokas vaihtoehto.
The existence of a special school, however, should not create an excuse for mainstream schools to fail to provide for special needs pupils.
Erityiskoulun olemassaolon ei pitäisi kuitenkaan antaa yleiselle koululle tekosyytä epäonnistua oppilaiden koulutuksellisiin erityistarpeisiin vastaamisessa.
School factors and parental views should be the most significant elements in deciding between regular and special school attendance.
Kouluun liittyvillä tekijöillä ja vanhempien mielipiteillä pitäisi olla eniten merkitystä, kun päätetään, osallistuuko lapsi tai nuori yleiseen vai erityisopetukseen.
Close cooperation between regular and special schools should be given priority, and be supported by authorities.
Yleisten ja erityiskoulujen läheisen yhteistyön tulisi olla etusijalla, ja viranomaisten pitäisikin tukea sitä.
In the process of moving from segregated to integrated education, the continued provision of specialist expertise and resources, as is often available from special schools, must be guaranteed and made available to mainstream schools.
Kun oppilas siirtyy erilliskoulutuksesta integroituun, erityiskoulujen tarjoama asiantuntemus ja resurssit on taattava hänelle myös yleisessä koulussa.
To ensure a full range of service provision, a regional approach to planning is needed.
Palvelutarjonnan monipuolisuuden takaamiseksi suunnittelussa tarvitaan alueellista lähestymistapaa.
Most resources can be transferred from special schools to mainstream schools.
Useimmat resurssit ovat siirrettävissä erityiskouluista yleisiin.
Specialist expertise, however, will often need to be made available from an external support service such as a special school.
Opettajien ja oppijoiden ulottuvilla olevat tietokoneet ja ohjelmistot voivat olla merkittävä tekijä, kun halutaan vastata koulutuksellisiin erityistarpeisiin.
The primary aim of providing special expertise to a mainstream school should always be to empower the mainstream school system and the teachers.
Saavutettavuus, helppokäyttöisyys ja laatu ovat pääkriteerit valittaessa ohjelmistoja koululaisten käyttöön.
The future special school has the potential to be the centre which coordinates special needs education and other community services and provisions for mainstream schools.
• Tietokoneiden käyttö koulujen, palveluiden ja resurssikeskusten välisessä kommunikaatiossa, ennen kaikkea tiedonvaihdossa ja -levityksessä sekä työssä tapahtuvassa etäopiskelussa.
11.New technologies/information technology (IT)
• Henkilökunnan kehittäminen tiedon levittämisen avulla.
Developments in information technology open up new opportunities for extending communication and improving the quality of teaching and learning.
Tietotekniikan käyttö etäopiskeluvälineenä koulun sisäisillä koulutuskursseilla ja asiantuntijapalveluissa.
Appropriate provision of computer hardware and software, for both teachers and learners, can be a significant factor in meeting the needs of children and young people with special educational needs.
• Tavallisia opettajia on koulutettava jatkuvasti työpaikalla tietotekniikan käytössä, etupäässä koulutuksellisten erityistarpeiden suhteen siten, että siitä tulee opetussuunnitelman olennainen osa.
Key aspects in this area are:
Näkökohta 1: Espanjan Baskimaan lait (
• Provision of computer and technological equipment for the individual learner, as a communication or mobility aid. • Use of information technology, in particular appropriate software programs, within the curriculum or as part of an individual educational program.
) laeista saa osoitteesta: LISMI, instituto nacional de servidos sociales, Calle Ginzo de Limia, 58, E-28071 Madrid, Spain.
The advent of CD-ROMs significantly increases the potential use of IT in the classroom to extend access to the curriculum.
Espanjan Baskimaa on pieni yhteisö, jossa on 27 000 opettajaa. Näistä 17 000 työskentelee valtion kouluissa.
Accessibility, usability and quality are the key criteria for the selection of software for use in the classroom.
Seuraavat neljä uutta lakia ovat vaikuttaneet suositeltavalla tavalla koulutusintegraatioon Baskimaassa:
• Using computers to communicate between schools, services and centres, particularly for the exchange and dissemination of information and for inservice training by distance learning.
Vuoden 1982 «laissa vammaisten henkilöiden sosiaalisesta integraatiosta» määrättiin seuraavien resurssien luomisesta:
• Staff development through the dissemination of information and as a medium for distance learning for inservice training courses and consultancy services. • Mainstream teachers need continuing inservice training in the use of information technology, particularly relating to special educational needs, so that its use becomes integral to the curriculum.
• monialaiset asiantuntijaryhmät; • ehtyisluokkahuoneet tavallisissa kouluissa;
Good practice in action
Koulutusintegraatio
• multi-professional teams; • special classrooms in ordinary schools; • peripatetic teachers and logotherapists; • assistants; • peripatetic teachers for sighted and partially sighted children.
• kiertävät opettajat ja puheterapeutit; • kouluavustajat; • kiertävät opettajat näkeviä ja heikkonäköisiä lapsia varten.
In 1988 a network of 22 resource centres was created, by law, in the Basque Country.
Vuonna 1988 Baskimaassa luotiin lain avulla 22 resurssikeskuksen verkosto.
These resource centres were intended to improve the coordination amongst educational support services, which were at the time working separately.
Näiden keskusten tarkoituksena oli parantaa koulutuksellisten tukipalveluiden koordinaatiota; tuohon aikaan ne toimivat vielä erillään.
Each resource centre is staffed by around 12 full-time civil servants, including psychologists, pedagogists, subject experts and experts in guidance, language and new technologies.
Kunkin resurssikeskuksen palveluksessa on suunnilleen 12 täysipäiväistä virkailijaa, joiden joukossa psykologeja, pedagogeja, eri kouluaineiden asiantuntijoita sekä opintoohjaukseen, kieleen ja uusiin teknologioihin erikoistuneita asiantuntijoita.
In 1989 the legal «General framework for inservice teacher training in the Basque Country» was set up.
Vuonna 1989 luotiin lainmukainen «yleinen viitekehys opettajien työpaikalla tapahtuvalle koulutukselle Baskimaassa».