natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This fourth population, relatively small but growing, is characterised by having a considerable availability of both private and corporate money.
Tällä melko pienilukuisella mutta kasvavalla ryhmällä on käytettävissään huomattavat määrät omia ja yrityksen varoja.
It typically stays for a few days, but sometimes for more extended periods, but it is not a permanent population.
Nämä henkilöt viipyvät kaupungissa yleensä muutaman päivän, joskus kauemminkin, mutteivät kuitenkaan asu kaupungissa pysyvästi.
It spends part of the time doing business, but part using the city, although at a relatively high levels of consumption.
He viettävät osan ajastaan liiketoimicnsa parissa, osan kaupunkia käyttäen, ja kuluttavat melko suuria rahasummia.
This is a population of expert urbanités, individuals composing it tend to know their way around, be very selective in term of shopping and hotel and restaurant use, as well as in the use of top cultural amenities, such as concerts, exhibitions, museums, but also saunas and gyms.
Nämä henkilöt ovat eräänlaisia kaupungin asiantuntijoita, jotka ovat hyvin perillä asioista ja valitsevat tarkoin, missä liikkeissä, hotelleissa tai ravintoloissa asioivat ja millaisia laadukkaita kulttuuripalveluja, kuten konsertteja, näyttelyitä, museoita, mutta myös saunoja ja kuntosaleja, käyttävät.
Increasingly business and top level tourism go together.
Näin liikeelämä ja laadukas matkailu kulkevat yhä enemmän käsi kädessä.
From a methodological and statistical point of view these aspects relates to the necessity to construct new kind of urban indicators.
Metodologisesta ja tilastollisesta näkökulmasta tarkasteltuina nämä näkökohdat synnyttävät tarpeen laatia uudenlaisia kaupunkiosoittimia.
They must be based not only on the availability of the services in relation to the inhabitants, but also oriented to analyse the problem of real accessibility of the services themselves due to the presence/concentration of these new population.
Sen lisäksi, että näiden osoittimien on perustuttava palvelujen saatavuuteen asukkaiden kannalta, ne on suunnattava palvelujen todellista saatavuutta koskevan ongelman analysointiin näiden uusien väestöryhmien läsnäolon ja keskittymisen vuoksi.
This step should be preliminary to:
Tältä perustalta voitaisiin lähteä:
• the analysis of the various paths of accessibility to the available services, related to the territorial organisation of the services as well as to the different geographic and socioeconomic and position of the individuals. the application of common criteria for the definition of catchment areas in European cities for different types of services and users coining from different places.
• analysoimaan erilaisia saatavilla oleviin palveluihin johtavia väyliä suhteessa palvelujen alueelliseen organisaatioon sekä yksilöiden erilaisiin maantieteellisiin ja sosioekonomisiin tilanteisiin soveltamaan Euroopan kaupunkien vaikutuspiirin määrittelyä koskevia yhteisiä perusteita erityyppisten palveluiden ja eri paikoista tulevien käyttäjien näkökulmasta.
While the term is similar, the meaning of this label is different from the one in Jansen-Verbecke (1985). Actually the Dutch scholar refers to the consumption patterns behaviour of city residents. See also Lichtenberger (1976).
Janscn-Vcrbcckcn (1985) käyttää samaa termiä eri merkityksessä viitaten itse asiassa kaupungin asukkaitten kulutustottumuksiin. Vrt. myös Lichtenberger (1976).
Time constitutes, from this point of view, an important perspective for the evaluation of the accessibility of the services.
Tästä näkökulmasta tarkasteltuna aika on tärkeä tekijä palvelujen saatavuutta arvioitaessa.
Time to go to the airport in the rush hours from downtown, time to wait for a medical visit, queue for a theatre ticket or for a sportive event, and so on can be considered as important indicators of quality of life in a city, despite problems linked to the availability of data.
Aikaa, joka kuluu ruuhkassa keskustasta lentokentälle matkustamiseen, aikaa, jonka joutuu odottamaan päästäkseen lääkärin vastaanotolle, aikaa teatterilipun jonottamiseen tai urheilutapahtumaan pääsemiseen voidaan kaikkia pitää tärkeinä kaupungin elämänlaadun osoittimina aineiston saatavuuteen liittyvistä ongelmista huolimatta.
The organisation of the private time as well as of the public one can be various and based on alternative socioeconomic structures as well on informal individual life practices.
Niin yksityisen kuin julkisenkin ajankäytön organisointi voi olla monenlaista ja perustua vaihtoehtoisiin sosioekonomisiin rakenteisiin sekä yksilöllisiin elintapoihin.
In particular, during the last three decades time became one of the most important issues for analysing, on one side, living conditions and styles of the population and, on the other side, the urban policy actions developed in order to solve the emerging problems.
Viimeisten kolmen vuosikymmenen aikana ajasta onkin tullut yksi tärkeimmistä elinolojen ja elämäntyylin analysoinnissa sekä kehittyvien ongelmien ratkaisemiseen tähtäävässä kaupunkipolitiikassa tarkasteltavista kysymyksistä.
Focus on time increased recently and mainly in relation to the analysis of spatial mobility, relational and professional network, use of technological devices in the everyday life.
Huomio on viime aikoina kohdistunut yhä enemmän aikaan pääasiassa alueellisen liikkuvuuden, ihmissuhde- ja ammattiverkostojen sekä arkielämässä käytettävien teknisten laitteiden käytön myötä.
Possible choices in use of time and tools are today part of a process of trade-offthat regards several outputs like: commuting practices, level of information and participation, income and wage, family organisation and family costs and, more in general, life styles.
Ajankäytön ja työkalujen valinnat ovat nykyään osa vaihtokauppaa, johon vaikuttavat useat tekijät, kuten työmatkakäytännöt, tiedotuksen ja osallistumisen aste, tulotaso ja palkka, perheiden järjestyminen ja perhe-elämän kustannukset ja yleensäkin elämäntyyli.
In particular, technological goods (fax, cellular telephone, computer) are determining the rapid evolution of private and public life and ask for a more constant monitoring of the transformations.
Tekniset hyödykkeet (faksi, matkapuhelin ja tietokone) ohjailevat yksityisen ja julkisen elämän nopeaa kehitystä ja edellyttävät entistä jatkuvampaa muutosten seurantaa.
New survey research should insist on the analysis of level of confidence and competence of the people in performing modern self-services practices necessary to question the informative system or to auto-produce a service (card for consuming and banking, home robots, communications instruments).
Uusissa tutkimuksissa olisi etenkin keskityttävä analysoimaan ihmisten luottamuksen tasoa ja kykyä käyttää moderneja itsepalvelukäytäntöjä, joita tarvitaan tietojen hankkimiseen tai palvelun saamiseen (maksu-ja pankkikortit, kotirobotit, viestintävälineet).
As a matter of fact, new form of inequalities and segregation are emerging. They are not immediately linked to socioeconomic classes but rather to different patterns and opportunities in using modern technologies.
Tosiasiassa syntyy uusia eriarvoisuuden ja eristämisen muotoja, jotka eivät liity suoranaisesti sosioekonomisiin luokkiin vaan pikemminkin modernin tekniikan erilaisiin käyttötottumuksiin ja -valmiuksiin.
Directions for future research
Tulevan tutkimuksen suuntaviivat
To summarise our findings, future research on urban quality of life should be oriented to:
Havaintojemme perusteella tulevassa kaupunkien elämänlaatua koskevassa tutkimuksessa olisi etenkin:
define and update new functional city boundaries, define population living, working and consuming in the city, evaluate time for moving and services using in the city, develop survey on time-budget analysis, develop survey on level of skill and competence in different groups of population in using technological tools, develop survey focused upon the way in which social divisions among different social classes, races, ethnic groups, age and gender categories create different needs for life quality, 7. develop typologies of cities in distressed areas based not only on the classical socioeconomic indicators but also on the new dimension here identified, develop spatial information frameworks at city level enabling geographically focused analysis and policy implementation.
7. laadittava köyhistä kaupungeista luokitteluja, jotka perustuvat perinteisten sosioekonomisten osoittimien lisäksi edellä yksilöityihin uusiin ulottuvuuksiin laadittava alueellisia, kaupunkikohtaisia tietokehyksiä, joiden perusteella voidaan laatia maantieteellisesti kohdennettuja analyyseja ja panna politiikkaa täytäntöön.
Survey data are crucial for constructing profiles of citizens dealing in different ways with structural system (resources and services) in order to improve their quality of life (Fig. 6).
Tutkimusaineisto on ratkaisevan tärkeää laadittaessa profiileja kansalaisista, jotka pyrkivät parantamaan elämänsä laatua suhtautumalla rakenteisiin (resursseihin ja palveluihin) eri tavoin (kuvio 6).
Life styles, values and cultural system, personal resources (material and non)
Elämäntavat, arvot ja kulttuurijärjestelmä, henkilökohtaiset resurssit (aineelliset ja aineettomat)
Urban complexity as framework for the integration of individual and collective issues
Yksilöä ja yhteisöä koskevien kysymysten integrointi urbaanin monimuotoisuuden osana
Socioeconomic structure, services organisation, environment
Sosioekonominen rakenne, palvelujen järjestäminen, ympäristö
This report has identified some of the key theoretical and methodological issues involved in defining and constructing quality of life indicators.
Tässä raportissa on tuotu esiin joitakin keskeisiä teoreettisia ja metodologisia kysymyksiä, jotka liittyvät elämänlaatua kuvaavien osoittimien määrittelyyn ja laatimiseen.
The rapid evolution and transformation of the modern society make it necessary to up date the conceptual and the empirical approaches needed to study living conditions in the urban areas.
Modernin yhteiskunnan nopea kehittyminen ja muuntuminen edellyttää kaupunkialueiden elinolojen tutkimuksessa tarvittavien käsitteellisten ja empiiristen lähestymistapojen päivittämistä.
In particular, quality of life has to be redefined considering disparities, disamenities, and all the contradictions linked to the socioeconomic and technological development of the cities.
Elämänlaadun uudelleen määrittelyssä on otettava huomioon erot, haitat, ja kaikki kaupunkien sosioekonomiseen ja tekniseen kehitykseen liittyvät ristiriidat.
From a more methodological point of view the evolution of the concepts also requires the identification and combination of both classical and innovative indicators able to measure in a more appropriate way the complexity of our society.
Metodologisesta näkökulmasta käsitteistön kehittäminen edellyttää, että yhteiskunnan monimuotoisuus pystytään osoittamaan sekä perinteisin että uusin osoittimin entistä osuvammin.
Even the simple distinction between material and nonmaterial human needs is no more sufficient to interpret quality of life.
Edes sinänsä yksinkertainen aineellisten ja aineettomien tarpeiden erottaminen ei enää riitä osoitukseksi elämänlaadusta.
New analytical perspectives must be therefore drafted or improved.
Onkin siis suunniteltava uusia tai parannettava nykyisiä analyyttisia näkökulmia.
These mainly concern the evaluation of the intersection between collective services and opportunities, on one side, and individual capabilities in terms of competence, information, participation, integration, freedom of choice, on the other.
Pääasiassa nämä koskevat yhtäällä julkisten palveluiden ja mahdollisuuksien sekä toisaalla pätevyyden, tiedon, osallistumisen, sopeutumisen ja valinnanvapauden kaltaisten yksilöllisten kykyjen yhtymäkohtien arviointia.
Contradictions of modern society as: competitiveness vs. social cohesion, attractiveness vs. standard of living of the local population, technology vs. exclusion and impersonal relationships, standardisation of communication vs. cultural differences, must be permanently considered in urban studies on quality of life and should be analysed combining the objective-ecological approach with the more subjective one based on survey data.
- kilpailukyky vastaan sosiaalinen yhteenkuuluvuus - houkuttelevuus vastaan paikallisen väestön elintaso - tekniikka vastaan syrjäytyminen ja persoonattomat suhteet - viestinnän vakiomuotoistuminen vastaan kulttuurierot, on pidettävä jatkuvasti mielessä elämänlaatua koskevissa tutkimuksissa, ja niitä olisi analysoitava yhdistämällä objektiivis-ekologinen lähestymistapa tutkimustietoihin perustuvaan subjektiivisempaan lähestymistapaan.
This goal are to be achieved in order to find out different living profiles characterising a complex urban society not merely based on the classical socio economic differentiation but also on spatial and technological constrains and opportunities.
Nämä tavoitteet on saavutettava, jotta voidaan hahmottaa erilaisia elämän profiileja, joilla voidaan kuvata kaupunkielämän monimuotoisuutta. Profiilien on perustuttava paitsi perinteiseen sosioekonomiseen eriyttämiseen myös alueellisiin ja teknisiin rajoituksiin ja mahdollisuuksiin.
Several general contributions (Mega 1996, CEC, 1997) and specific case study (ALG, The London Study 1997) point out the relationships between competitiveness, equity and environmental sustainability of the cities in favouring better living conditions.
Useissa yleisluonteisissa tutkimuksissa (Mega 1996, Euroopan yhteisöjen komissio, 1997) ja erillisessä tapaustutkimuksessa (ALG, The London Study 1997) on osoitettu, että kaupunkien kilpailukyvyn, tasa-arvon ja ympäristön kestävyyden välinen suhde edistää parempia elinoloja.
As far as the contemporary and future society is going to be more and more fragmented, even polarised, methodological pattern finalised to study quality of life should be develop according to the definition of different strategies and practices performed by different groups of population in dealing with these aspects of the sustainability.
Kun nykyinen ja tuleva yhteiskunta pirstoutuu yhä enemmän ja jopa polarisoituu, olisi laadittava sellaisia viimeisteltyjä metodologisia malleja elämänlaadun tutkimiseksi, joissa erilaisten väestöryhmien noudattamat, kestävyyden näkökohtiin liittyvät strategiat ja käytännöt otettaisiin huomioon.
New typology of citizen, based on the real capabilities gained by the people, should be therefore constructed.
Olisikin laadittava uusi todellisiin valmiuksiin perustuva kansalaisten luokittelu.
Of course, and especially in the distressed areas, this approach does not mean to reject the neo-contractualist interpretation of the society simply based on the identification of the disparities due to an unequal distribution of the resources.
Tämä lähestymistapa ei etenkään puutteenalaisilla alueilla tietenkään tarkoita sitä, että pelkkään resurssien epätasaisen jakautumisen aiheuttamien erojen yksilöintiin pohjautuva neokontraktualistinen yhteiskunnan tulkinta olisi hylättävä.
Indeed, it is oriented to find out how the socioeconomic stratification of the population can be reinforced or reduced by different patterns of participation, education, information, and cultural orientation of the individuals.
Sen sijaan sitä suunnataan uudelleen sen selvittämiseksi, millä tavoin väestön sosioekonomista kerrostuneisuutta voidaan lujittaa tai lieventää erilaisilla yksilöiden osallistumista, koulutusta, informaatiota ja kulttuurista suuntautumista koskevilla malleilla.
The challenge is to reduce disparities, recognize and protect differences and identity, guarantee communication on and participation in the decisional process.
Haasteena on erojen kaventaminen, erojen ja identiteetin tunnistaminen ja suojelu sekä turvattu osallistuminen päätöksentekoprosessiin ja prosessista viestiminen.
Despite the methodological problems linked to the construction of the correspondent indicators, these issues will constitute reference points for policy intervention aimed at improving the quality of life in the European cities.
Vastaavien osoittimien laadintaan liittyvistä metodologisista ongelmista huolimatta nämä kysymykset antavat lähtökohdan Euroopan kaupunkien elämänlaadun parantamiseen tähtääville poliittisille toimenpiteille.
One fundamental effort still to be performed is the definition and the computation of the urban population living, working and consuming in each European cities as basic
Yksi ratkaisevan tärkeä tavoite on kussakin Euroopan kaupungissa asuvan, työskentelevän ja kuluttavan väestön määrittely ja laskeminen siten, että saadaan tilastotietoja näiden kaupunkien ruuhkia, liikenneyhteyksiä ja muuttumista koskevien uusien osoittimien laatimista varten.
Some urban issues and related indicators have been presented in this report, and illustrated with a few selected casestudies.
Tässä raportissa on esitelty joitakin kaupunkeja koskevia kysymyksiä ja niihin liittyviä osoittimia sekä havainnollistettu niitä muutamilla valituilla tapaustutkimuksilla.
Their analysis constitutes only the starting point for coming debates on data availability and comparability required to finalise a set of indicators meeting the objectives of policy-makers.
Niiden analyysi on vasta lähtökohta tulevalle keskustelulle aineiston saatavuudesta ja vertailtavuudesta, joka on tarpeen päätöksentekijöiden tavoitteita vastaavan osoittimiston viimeistelemiseksi.
Many methodological problems are still open and are mainly related to the scarcity and low comparability of basic statistical data across country, or even across cities.
Ratkaisematta on vielä monia metodologisia kysymyksiä, jotka liittyvät ensi sijassa maiden välisten tai jopa kaupunkien välisten perustilastolietojcn niukkuuteen ja heikkoon vertailtavuuteen.
Although perfect indicators for evaluating quality of life are very difficult to be constructed, we think that a more critical approach in defining indicators should be adopted, or at least should be performed in the interpretative phase.
Täydellisiä osoittimia elämänlaadun arvioimiseksi on erittäin vaikea laatia, mutta osoittimien määrittelyssä olisi omaksuttava entistä kriittisempi lähestymistapa tai aineistoon olisi ainakin suhtauduttava kriittisesti tulkintavaiheessa.
Craglia M. and Signoretta P. (1999), "From Global to Local: the Development of Geographic Information Strategies in the UK" Paper presented at the Second AGILE Conference, April Università La Sapienza, Rome, 15-17.
Euroopan yhteisöjen komissio, Elämä ja työ tietoyhteiskunnassa: Ihmisläheisyys etusijalle, vihreä kirja, luonnos 22.7.1996, lopullinen KOM(96) 389, Euroopan yhteisöjen komissio, Bryssel, 1996.
de Certeau M. (1984), The practice of everyday life, University of California Press, L.A.
Euroopan yhteisöjen komissio, Euroopan aluekehityssuunnitelma, Ensimmäinen virallinen luonnos, Bryssel, Euroopan yhteisöjen komissio, 1997b.
Department of the Environment, Transport and the Regions, (1998), 1998 Index of local deprivation, http://www.regeneration.detr.gov.uk/98ild/
Euroopan yhteisöjen komissio, Eurooppa 2000+. Bryssel, Euroopan yhteisöjen komissio, 1994.
Dow G. K. and F. Th. Juster (1985), "Goods, Time and Well-being: the Joint Dependence Problem", F. Th.
Euroopan yhteisöjen komissio, Julkisen sektorin tieto: Euroopan avainresurssi. Luxemburg: PO XIII, 1999.
Ford S. (1991), "Landscape revisited: a feminist re-appraisal", C. Philo (ed).
Euroopan yhteisöjen komissio, Kaupunkien kestävä kehittäminen Euroopan unionissa: toimintakehys, Kaupunkifoorumi, erikoispainos, Euroopan yhteisöjen komissio, Bryssel, 1997c.
Ellin N. (1996), Postmodern urbanism, Blackwell, Oxford.
Euroopan yhteisöjen komissio, Kohti kaupunkien toimintaohjelmaa Euroopan unionissa, KOM(97) 197 lopullinen, Bryssel, Euroopan yhteisöjen komissio, 1997a.
Evaluating the Quality of Life in European regions and cities Theoretical conceptualisation, classical and innovative indicators
Euroopan alueiden ja kaupunkien elämänlaadun arviointi Teoreettinen käsitteenmuodostus, perinteiset ja innovatiiviset osoittimet
ISBN iS-öZfl-TTlO-D
ISBN TS-neä-Tä^T-L·
The proportion of women members in regional and local parliaments and assemblies in the EU
Naisten osuus Euroopan unionin jäsenvaltioiden alueellisissa ja paikallisissa luottamuselimissä
The proportion of women members of regional and local parliaments and assemblies in the EU
Naiset Euroopan unionin jäsenvaltioiden alueellisissa ja paikallisissa luottamuselimissä
Equality of treatment between men and women is one of the major issues facing society today.
Naisten ja miesten tasa-arvoinen kohtelu on nyky-yhteiskunnan keskeinen pyrkimys.
The Treaty of Amsterdam introduced a new Article 3(2) to the Treaty establishing the European Community under which equality between men and women was identified as an EU principle.
Tasa-arvo nostettiin Amsterdamin sopimuksen (3 artiklan 2 kohta) myötä Euroopan unionin yhdeksi periaatteeksi.
All regional and local authorities in the EU are called upon to pursue this goal and to bring about equality of treatment in the areas which come under their responsibility.
Euroopan kaikkia alueita ja kuntia kehotetaan ottamaan kyseinen tavoite huomioon ja soveltamaan sitä toimivaltaansa kuuluvilla aloilla.
The presence of women members in the political decision-making bodies is a key criterion for gauging the progress made in implementing the principle of equality in European society and measuring the extent to which women are actively involved in the process of democratic policy-making and decisiontaking.
Naisten määrä poliittisissa päätöksentekoelimissä on merkittävä peruste arvioitaessa tasaarvoperiaatteen soveltamista ja huomioonottoa eurooppalaisissa yhteiskunnissa sekä naisten aktiivista osallistumista demokraattiseen mielipiteenmuodostus-ja päätöksentekoprosessiin.
The Committee of the Regions has examined the proportion of women members in the different bodies and presents its findings to the public in this study, which provides a survey of the current number of women members of the regional and local parliaments and assemblies in the EU Member States.
Alueiden komitea on tutkinut tilannetta ja julkaisee nyt käsillä olevan selvityksen naisten tämänhetkisestä edustuksesta Euroopan unionin jäsenvaltioiden alueellisissa ja paikallisissa luottamuselimissä.
Equality of opportunity for men and women is clearly regarded as a key element in the ongoing development of democracy in many of the EU's regions and municipal areas: this awareness has also grown ever stronger, particularly in recent years.
Tutkimuksesta ilmenee selvästi, että naisten ja miesten yhdenvertaisia mahdollisuuksia pidetään Euroopan alueilla ja kunnissa tärkeänä demokratiaa edistävänä tekijänä. Tällainen tietoisuus on vahvistunut etenkin viime vuosina.
The study does, however, also highlight the need for further action to be taken at all political levels in the Member Stales to achieve the goal of removing the barriers standing in the way of access by women to political office.
Tutkimuksesta käy kuitenkin myös ilmi, että jäsenvaltioiden kaikilla poliittisilla tasoilla on edelleenkin edistettävä johdonmukaisesti sellaisten esteiden purkamista, jotka vaikeuttavat naisten pääsyä poliittisiin tehtäviin.
Manfred Dammeyer President of the Committee of the Regions
Manfred Dammeyer Alueiden komitean puheenjohtaja
Belgium Denmark Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Finland Sweden United Kingdom Proportion of women members of the Committee of the Regions
Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta Naisia alueiden komitean jäseninä Naisia Euroopan parlamentin jäseninä 13. kesäkuuta 1999 jälkeen
REGIONAL LEVEL
I. ALUETASO
Councils representing the regions and linguistic communities
Alueet ja kieliyhteisöt (Gewesten en Gemeenschappen/ Régions et Communautés)
No. of seats in the councils
Naisten absoluuttinen määrä (1999)
Percentage of women members (1999)
Naisten prosentuaalinen osuus (1999)
No. of women members (absolute figures) (1999) r
Paikkojen määrä alueparlamenteissa ja kieliyhteisöjen parlamenteissa (Gewestraden en