natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The most important obstacle to this devel opment is the lack of awareness of the new forms of work organization and the potential of flexible organization.
Tämän kehityksen huomattavin este on työn uusia muotoja ja joustavan organisaation mahdollisuuksia koskevan tiedon puute.
Managers may also be rightly cautious about innovations which alter systems and procedures currently delivering an acceptable level of performance, compared with entering an unknown realm in which there is uncertainty about how to complete the process of change and how long it will take. There are no 'turn-key' solutions.
Johto voi olla aiheellisesti varovainen tällä hetkellä hyväksyttävän suoritustason mahdollistavien, järjestelmiä ja menettelyjä muuttavien innovaatioiden suhteen, aivan kuin kyseessä olisi tuntematon valtakunta, jossa vallitsee epävarmuutta muutosprosessin valmistumisesta ja sen kestos-
The extent to which SMEs' job creation benefits from ICTs varies.
Se, kuinka paljon pkyritykset voivat hyötyä TTT:stä, vaihtelee.
For the more globally oriented SMEs. the IS offers important advantages.
Maailmanlaajuisemmin suuntautuneille pk-yrityksille TTT merkitsee valtavia etuja.
In some cases, the emergence of microbusinesses is directly linked to ICTs.
Joissakin tapauksissa mikroyritysten syntykin liittyy TTT:hen.
In other cases, microbusinesses are just an extension of existing traditional consultancy and profession services.
Toisissa tapauksissa mikroyritykset ovat vain osa olemassa olevia perinteisiä konsulttipalveluja.
However, the constraints which SMEs face and their specific problems in accessing anticipation and training mechanisms justify priority attention.
Pk-yritys-ten kohtaamat rajoitukset ja niiden erityiset ongelmat ennakointi-ja koulutusmekanismeis-
Call centres in Europe the Commission proposes to launch a pilot action to ascertain the priorities of SMEs and the obstacles hampering the use by SMEs of information technologies.
Euroopan puhelinpalvelukeskukset sa vaativat osakseen ensisijaista huomiota. Tässä suhteessa pkyritykset pitäisi saada ennen kaikkea toimimaan omalla vastuullaan mukautuessaan tietoyhteiskuntaan, ja tietoyhteiskunnan niille tarjoamat työkalut ja teknologiat auttavat niitä siinä.
The third challenge: to modernize the institutions of working life
Kolmas haaste: työelämän instituutioiden ajanmukaistaminen
Alongside the question of raising awareness of the potential of new forms of organization of work, we have to address the question of the modernization of the institutions and the institutional framework of working life.
Kun harkitsemme työn organisaatioiden uusia muotoja koskevan tietoisuuden lisää mistä, meidän on samalla käsiteltävä työelämän instituutioiden ja institutionaalisen kehyksen ajanmukaistamista.
The world of work needs to be organized in ways that support and facilitate positive developments, rather than making them more difficult.
Työelämää on järjestettävä tavalla, joka tukee ja helpottaa myönteistä kehitystä eikä tee sitä vaikeammaksi.
A new concept of security
Uusi turvallisuuskäsite
It also means providing the right legal and contractual framework (labour law. collective agreements, industrial relations, etc.) to allow firms and individuals more flexibility, while providing adequate security to workers.
Kyse on myös oikean oikeus- ja sopimuskehyksen luomisesta (työlait, työehtosopimukset, työmarkkinasuhteet jne.), jotta yritykset ja yksityishenkilöt saisivat enemmän joustavuutta, ja samalla työntekijöiden asianmukaisen suojelun luomisesta.
Member States' labour laws based upon the standard model of full-time, workplace-based employ ment of indefinite duration, can no longer respond entirely to the needs of a more know ledge-based production of goods and services.
Jäsenvaltioiden työlait, jotka perustuvat kokopäivätyön vakiomalliin, työ paikkakohtaiseen työllistämiseen toistaiseksi, eivät voi enää täysin vastata tietoon perustuvan tavaroiden ja palvelujen tuotannon tarpeisiin.
It is important to have a well-informed debate on these basic conditions for the devel opment of working life.
On tärkeää voida käydä tietoon perustuvaa keskustelua näistä työelämän kehityksen perusedellytyksistä.
However, the public debate on the institutions of working life is often confined to simplistic arguments on regulation or deregulation.
Työelämän instituutioita koske va keskustelu rajoittuu kuitenkin usein yksinkertaistettuihin sääntelyä ja sen purkamista koskeviin väittämiin.
The emerging informa tion society requires a more sophisticated and fundamental debate on the institutional framework which can shape this new world of work.
Kehittyvä tietoyhteiskunta vaatii eritellympää ja perusteellisempaa keskustelua institutionaalisesta kehyksestä, jolla tätä uutta työmaailmaa voidaan muotoilla.
ICT integrated with education and training and with organizational transformation offers great potential to improve productivity and create good jobs with good wages and salaries.
Koulutukseen ja ammattikoulutukseen sekä organisaation muutoksiin yhdistetty TTT merkitsee suuria mahdollisuuksia tuottavuuden parantamiseen ja hyvinpalkattujen työpaikkojen luomiseen.
Public policies must be based on this under standing.
Julkisen politiikan on perustuttava tämän ymmärtämiseen.
However, it is necessary to shift the focus of the debate away from regulationderegulation and towards the more fruitful perspective of a new balance between flexibility and security and the mutual benefits for enterprises and workers of a balance between the two elements.
Keskustelun painopiste on kuitenkin siirrettävä sääntelystä ja sen purkamisesta kohti joustavuuden ja turvallisuuden uusia tasapainonäkökohtia ja yritysten ja työn tekijöiden näiden tekijöiden tasapainosta saa-
that the Commission introduced in the consultation of the social partners on working time.
miin keskinäisiin etuihin.
ners to develop good practices and implement measures to improve the working conditions of teleworkers.
Tämä on uusi näkökulma, jonka komissio on ottanut käyttöön kuullessaan työmarkkinaosapuolia työaikakysymyksistä.
ICTs also offer new opportunities in the field of health and safety at work.
TTT merkitsee myös uusia mahdollisuuksia työterveyden ja työturvallisuuden alueella.
In particular, the application of new technologies can bring considerable added value to risk assessment activities, the collection, screening and dissemination of information, education and training in occupational safety and health, and to end users, particularly SMEs.
Erityisesti uuden teknologian soveltaminen voi tuottaa huomattavaa lisäarvoa työturvallisuuden ja -terveydenhuollon alueella riskien arviointi toimintoihin, tiedon keräämiseen, seulomiseen ja levittämiseen, koulutukseen ja ammattikoulutukseen peruskäyttäjien ja erityisesti pk-yritys-ten kannalta.
The fourth health and safety action programme (1996-2000)! actively addresses questions regarding the impact of the IS on working and living conditions, and a conference on these issues will be held in Brussels on 13 to 15 November 1996.
Neljännessä työterveyden ja työ turvallisuuden toimintaohjelmassa (1996—2000) ' käsitellään aktiivisesti tietoyhteiskunnan työ- ja elinoloihin kohdistuvia vaikutuksia koskevia kysymyksiä, ja niistä järjestetään konferenssi Brysselissä 13.—15. marraskuuta 1996.
This new balance between flexibility and security includes, on the one hand, the use of part-time work, temporary work, fixed-term contracts, teleworking and new forms of employment relationship, where these are appropriate.
Tähän joustavuuden ja turvallisuuden väliseen uuteen tasapainoon kuuluu toisaalta osaaikatyö, määräaikaistyö, määräaikaiset työsopimukset, etätyö ja tarvittaessa uudet työsuhdemuodot.
On the other hand, it includes not only security against arbitrary dismissals and discrimination, but also the security which comes from increased involvement within the company and the possibility to develop skills and employability to the benefit of both com pany and employee.
Toisaalta siihen ei kuulu ainoastaan turva mielivaltaista irtisanomista ja syrjintää vastaan, vaan myös turva, joka aiheutuu yrityksen mahdollisuuksista kehittää ammattitaitoja ja työllistävyyttä sekä yrityksen että työntekijän eduksi.
In this context, the question arises of how to provide the most efficient arrangements for workers' involvement in these matters.
Tässä yhteydessä voidaan kysyä, kuin ka työntekijöiden osallistumiselle näihin asioihin voidaan luoda tehokkaimmat edellytykset.
A new culture of anticipation
Uusi ennakointikulttuuri
These are examples of necessary renewal.
Nämä ovat esimerkkejä tarvittavista uudistuksista.
More fundamentally there is a need for a radical rethink of all the relevant systems — employment protection, working time, social protection and health and safety — to adapt them to a world of work which will be organized differently, in particular one where the boundaries between work and leisure, work and learning, employee and self-employed are, or may become, less well-defined.
Yleisellä tasolla on ajateltava radikaalisti uudestaan kaikkia asiaan liittyviä järjestelmiä — työllisyyden suojelua, työaikaa, sosiaaliturvaa sekä terveyttä ja turvallisuutta — niiden mukauttamiseksi eri tavalla järjestettyyn työelämään ja erityisesti sillä tavoin järjestettyyn, että työn ja vapaa-ajan, työn ja opintojen, työssäkäynnin ja itsensä työllistämisen väliset rajat eivät ole selväpiirteisiä tai niistä tulee epäselvempiä.
The concept of security for workers has to be developed and broadened, focusing more on security based on employability and the labour market rather than on the security of the individual workplace.
Työntekijöiden turvallisuuden käsitettä on kehitettävä ja laajennettava; siinä on kiinnitettävä enemmän huomiota turvallisuuteen työllistettävyyden ja työmarkkinoiden kannalta kuin yksittäisen työpaikan turvallisuuteen.
It should be focused on security in change, not security against change.
On painotettava turvallisuutta muutoksessa, ei turvallisuutta muutosta vastaan.
Within this it is important to have particular regard to issues of equality, and to ensure that change enhances efforts toward both desegregation of the labour market and improved reconciliation of working and family life, for both women and men.
Tässä suhteessa on tärkeää kiinnittää huomiota tasaarvoa koskeviin kysymyksiin ja siihen, kuinka muutos helpottaa pyrkimyksiä työmarkkinoilla olevan syrjinnän lopettamiseksi ja työn ja per he-elämän yhteensovittamiseksi sekä naisten että miesten osalta.
Structural changes bring permanent changes in employment in terms of volume, structure, and qualifications.
Seurauksena olevat mukautumistarpeet tunnetaan sekä makrotaloudellisella että yritystasolla.
In particular, it is vital to develop a capacity for anticipation in enterprises which identifies and minimizes the negative impact of these changes. This will also help tap new job opportunities through training which addresses new skill needs.
Tästä syystä yhden ennakointilähestymistavan päätavoitteista on oltava yritysten auttaminen tunnistamaan entistä nopeammin määrälliset ja laadulliset tarpeensa inhimillisten voimavarojen osalta yleisen muutoksen paremman ymmärtämisen kannalta ja parantaa siten sisäistä ja ulkoista mukautumisvalmiutta.
In the light of these developments, the Commission is preparing a Green Paper on work organization and working time which will examine, from an economic point of view, the policy implications for the European Union and the Member States of changes in work organization and working time, with a view to launching a debate, in particular with and between the social partners.
Tämän kehityksen pohjalta komissio valmistelee työn järjestämistä ja työaikaa käsittelevän vihreän kirjan, jossa tarkastellaan taloudelliselta kannalta työn järjestämisessä ja työ ajoissa tapahtuvien muutosten vaikutuksia Eu roopan unionin ja jäsenvaltioiden politiikkoihin tarkoituksena käynnistää keskustelu erityisesti työmarkkinaosapuolten kanssa ja välillä.
The Commission will also present in the second half of 1996 a communication on the impact of telework from the point of view of labour law, health and safety and social protection.
Komissio aikoo myös antaa vuoden 1996 jälkipuoliskolla tiedonannon etätyön vaikutuksesta työlainsäädäntöön, terveyteen ja turvallisuuteen sekä sosiaaliturvaan.
The aim of the communication will be to encourage Member States and the social part
Tiedonannon tarkoituksena on kannustaa jäsenvaltioita ja työ markkinaosapuolia kehittämään hyviä käytäntöjä ja toteuttamaan toimenpiteitä etätyöntekijöiden työolojen parantamiseksi.
■ As the legal status of workers changes more frequently (between wage employ­ment and self­employment, between employment and learning, between profes­sions and workplaces), how can a coordi­nated approach to labour law, social secur­ity and social protection be ensured in order to take account of these changes within a context of social justice and eco­nomic efficiency?
■ Pyrittäessä oikeaan tasapainoon jousta­vuuden ja turvallisuuden välillä tarvitaan sosiaalisiin perusoikeuksiin liittyviä perus­periaatteita koskevaa lainsäädäntötyötä sekä Euroopan tasolla että kansallisella tasolla sekä työmarkkinaosapuolien entistä laajempaa toimintaa näiden oikeuksien muuttamiseksi sopimuksiksi ja työkäytän­nöiksi työpaikoilla ja työmarkkinoilla.
In this context, it is also important to reflect upon:
■ kuinka parhaita käytäntöjä voidaan edistää TTT:n käytön ja työpaikkojen luo­misen osalta;
■ how to promote best practice in terms of use of ICTs and job creation;
■ mitkä ovat ne toimenpiteet, joilla pk­yrityksiä voidaan auttaa hyödyntämään tie­toyhteiskunnan mahdollisuuksia mahdolli­simman hyvin; ja
■ In seeking the right balance between flexibility and security, there is a need for both legislative activity at European and national level on the basic principles related to fundamental social rights, and for increased activity by the social partners to translate these rights into agreements and working practices at the workplace and in the labour market.
■ Aiemmin monet tärkeät työelämää kos­kevat kysymykset on jätetty valtion toimi­valtaan, esimerkiksi työllistäminen, terveys ja turvallisuus, perhe­elämään liittyvät ky­symykset, ja syrjinnän torjuminen.
Is the current distri­bution of regulatory powers between legis­lation and collective agreements the right one, or does a new balance have to be found?
Onko työehtosopimusten soveltamisalaa tässä yh­teydessä tarkistettava?
■ measures which help SMEs maximize the opportunities of the information soci­ety; and,
Uusien tuotantora­kenteiden yleistyminen voi vaatia tässä suhteessa uusia lähestymistapoja.
■ In the past, many important issues con­cerning working life have been left to the State, such as employment, health and safety, family life implications, and the fight against exclusion.
■ Koska työntekijöiden oikeudellinen ase­ma muuttuu entistä useammin (palkkatyön
■ how to maximize the contribution of the Structural Funds to promoting best practice in using new technology and developing a new culture of anticipation.
■ kuinka voidaan maksimoida osallistumi­nen rakennerahastoihin parhaiden käytän­töjen edistämiseksi käyttämällä uutta tek­nologiaa ja kehittämällä uutta ennakointi­kulttuuria.
The concerns: jobless growth and the end of work?
Huolenaiheet: työttömien määrän kasvu ja työn loppuminen
more — and that, in contrast to those countries, the EU's level of unemployment has remained stubbornly close to 10% over much of the last decade.
60%, kun se on Japanissa ollut 70% tai suurempi — ja että toisin kuin näissä kahdessa maassa EU:n työttömyys on jäänyt hämmästyttävän lähelle 10 prosenttia viimeksi kuluneen vuosikymmenen suurimman osan aikana.
The main economic, social and political problem in Europe is high and persistent unem­ployment.
Euroopan pääasiallinen taloudellinen, sosiaalinen ja poliittinen ongelma on suuri ja pysyvä työttömyys.
Some 18 million people are unem­ployed, half of them have been out of work for a year or more.
18 miljoonaa ihmistä on työttömänä, heistä puolet on ollut ilman työtä vuoden ajan tai kauemmin.
There are at least 9 million more discouraged workers who would look for a job if they thought the work existed.
Lisäksi ainakin 9 miljoonaa lannistunutta hakisi työtä, jos he uskoisivat sitä olevan.
However, it can also be observed that the rate of employment growth has remained almost unchanged over the last three-and-a-half decades across different areas of the developed world, albeit at different rates — at around 2 CA in the USA, around 1c/c in Japan and 0.3 % in Europe.
Voidaan kuitenkin myös huomata, että työllisyyden kasvun aste on kehittyneen maailman eri alueilla pysynyt lähes samana kolmen ja puolen viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana, joskin erisuuruisena — Yhdysvalloissa noin 2%:na, Japanissa noin 1 %:na ja Euroopassa noin 0,3%:na.
It is worth noting that the rate of employment growth has not significantly slowed since 1973, the year of the first oil shock and the starting point for the slowdown of economic growth.
Kannattaa myös panna merkille, että työttömyyden kasvuvauhti ei ole hidastunut merkittävästi vuodesta 1973, ensimmäisen öljykriisin vuodesta, joka oli taloudellisen kasvun taitteen alku.
This depressing situation has led to a debate on the 'end of work' and of 'jobless growth' linked to the effects of ICTs on work­ing life.
Tämä masentava tilanne on johtanut keskusteluun työn loppumisesta ja työttömyyden kasvusta yhteydessä TTT:n vaikutuksiin työ elämässä.
Several major studies have been under­taken by the International Labour Organization (ILO) and the Organization for Economic-Cooperation and Development (OECD) as well as by the EU during the last few years to gain a better understanding of the nature of the employment problem in Europe, focusing on specific issues such as the relationship between technology and employment, as well as the more general relationship between macro economic and structural policies.
ILO, OECD ja EU ovat viime vuosien aikana teettäneet useita laajoja tutkimuksia voidakseen ymmärtää paremmin Euroopan työttömyysongelman luonnetta, kiinnittäen huomiota teknologian ja työllisyyden välisen suhteen kaltaisiin erityiskysymyksiin sekä yleisempään suhteeseen makrotalouden ja rakennepolitiikkojen välillä.
Hence, far from reflecting a decline in the amount of work provided, the rise in European unemployment is largely related to the fact that employment growth (0.3 % on average per year) lagged behind labour force growth (0.6 CA on average per year).
Euroopan työttömyyden kasvu liittyy siten paljolti siihen, että työllisyyden kasvu (keskimäärin 0,3 % vuodessa) oli jäljessä työvoiman kasvusta (keskimäärin 0,6% vuodessa).
The steadiness of employment growth over the whole period from 1960 to 1995 does not support the view that jobs are inexorably disappearing, only that employment failed to grow sufficiently to keep up with the growth in the labour force.
Työllisyyden kasvun vakaus vuosina 1960—1995 ei tue näkemystä siitä, että työpaikat ovat lopullisesti häviämässä, vaan siitä, että työllisyys ei ole onnistunut kasvamaan riittävästi pysyäkseen työvoiman kasvun tasalla.
The transition towards the information soci­ety is already taking place, and this will inevit­ably provoke significant changes in the living and working patterns of European citizens.
Siirtyminen tietoyhteiskuntaan on jo tapahtumassa, ja se aiheuttaa väistämättä merkittäviä muutoksia Euroopan kansalaisten elin- ja työtavoissa.
The challenge is to shape the emerging information society so that we neither miss out in the global stakes nor weaken the solidarity of Europeans.
Haasteena on tulevan tietoyhteiskunnan muovaaminen niin, että meidän ei tarvitse menettää maailmanlaajuisia vahvuuksiamme eikä heikentää eurooppalaisten välistä solidaarisuutta.
There are three aspects that deserve special attention in this Green Paper:
Tässä vihreässä kirjassa on kolme näkökohtaa, jotka ansaitsevat osakseen erityishuomiota: miota:
D the overall effect of ICT on employment;
Ώ TTT:n yleinen vaikutus työllisyyteen
Π more effective management of the process of job transformation;
D työn muuttumisprosessin tehokkaampi hallinta linta
D the effect on labour markets in terms of supply and demand of skills and competen­cies.
D työmarkkinoiden vaikutus ammattitaitojen ja -tietojen tarjontaan ja kysyntään.
Contrary to some claims that technical progress can only be labour saving, existing data suggest growth has become slightly more rather than less job-intensive, with the pace of job creation remaining steady in the face of the sharply reduced rate of economic growth in the 1970s and 1980s.
Joskus väitetään, että tekniikan kehitys voi olla vain työvoimaa säästävää, mutta olemassa olevista tiedoista voi päätellä, että kasvun työintensiivisyys on pikemminkin lisääntynyt kuin vähentynyt, ja työpaikkojen luontivauhti on pysynyt samana taloudellisen kasvun 70- ja 80-luvulla tapahtuneen jyrkän laskun aikana.
The data also suggest that the relative capacities of United States and Euro­pean economies to create employment have not changed since 1973.
Tiedoista voidaan myös päätellä, että Yhdysvaltojen ja Euroopan talouksien suhteelliset valmiudet luoda työllisyyttä eivät ole muuttuneet vuodesta 1973.
Until then, annual growth of 4.3 % was required for the economy to start creating employment in Europe, and 2 % was required in the United States.
Siihen saakka vaadittiin 4,3 prosentin taloudellinen kasvu, jotta talous olisi voinut alkaa luoda työllisyyttä Euroopassa, kun Yhdysvalloissa vaatimus oli 2 prosenttia.
New jobs are now being created as soon as growth reaches 2 %, in Europe, and 0.6 % in the USA.
Nyt aletaan luoda uusia työpaikkoja, kun kasvu saavuttaa Euroopassa 2 prosenttia ja Yhdysvalloissa 0.6 prosenttia.
The facts: steady employment growth since 1960
Tosiasiat: työllisyyden jatkuva kasvu vuodesta 1960
This new growth and employment pattern is reflected in the slowdown in measured prod­uctivity growth after 1973.
Tämä uusi kasvu- ja työllisyysmalli heijastuu tuottavuuden mitatussa kasvussa vuoden 1973 jälkeen.
The rate of growth of productivity and GDP fell, even though more and more ICTs were introduced, while the growth in employment continued at much the same speed as before.
Tuottavuuden ja BKT:n kasvu vauhti laski, vaikka yhä enemmän TTT:tä otettiin käyttöön samalla, kun työllisyyden kasvu jatkui samaa vauhtia kuin ennenkin.
computer services has seen steady growth, almost tripling its size since 1980 and employ ing nowadays around 750 000 workers in the Union.
selvää, että kokonaistiedot eivät tue teesiä työn loppumisesta tai edes työttömien määrän kasvusta.
This sector remains an area in which there are particularly high hopes for employ ment growth, especially in new high-skill, knowledge-intensive services, such as multimedia software and end-user training.
Yhdysvaltojen, Kanadan ja Japanin onnistuneempaa työllisyyttä ei voida selittää työtä säästävän TTT:n vähemmällä käytöllä.
The more successful employ ment performance in the USA.
750 000 työntekijää.
On the contrary, the development and introduction of ICTs have, in general, been more extensive in these countries — and particularly the US — than in the European countries.
Päinvastoin, TTT:n kehittäminen ja käyttöönotto näissä maissa, erityisesti Yhdysvalloissa, on yleensä ollut laajempaa kuin Euroopan maissa.
Moreover, within the EU the Member States which are more advanced in terms of ICTs also tend to have the highest employment rates.
Lisäksi EU:n sisällä niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat TTT:n osalta pisimmälle kehittyneitä, on tavallisesti myös korkeimmat työllisyysasteet.
As with all technological change, the spread of ICTs is a growth factor, and there is a positive link between technological progress, productivity and economic growth which offers the potential for the growth of new forms of employment.
Kuten kaikessa teknologisessa muutoksessa, TTT:n levinneisyys on kasvu tekijä, ja teknologian edistyksen, tuottavuuden ja taloudellisen kasvun välillä on myönteinen linkki, joka tarjoaa mahdollisuuksia aivan uusille työllisyyden muodoille.
Technological progress spurs innovation, thus creating the potential for new entrepreneurial opportunities, especially for SMEs.
Teknologian kehitys kannustaa innovaatiota ja luo siten tilaa uusille yrittämismahdollisuuksille, erityisesti pk-yrityksille.