natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Finally, as far as well-established policies of local and regional authorities are concerned, a clear and encouraging trend can be discerned towards an integrated approach to education and training issues: a wholeschool approach, links between the school and the local communities, out-of-school activities, inter-institutional approaches involving all partners operating in the wider school environment like social services, the voluntary sector, local associations, immigrant associations, support institutes etc.
Lopuksi voidaan alue- ja paikallisviranomaisten vakiintuneisiin toimintamalleihin liittyen panna merkille rohkaiseva suuntaus koulutusta ja ammatillisia opintoja koskevaan yhtenäiseen lähestymistapaan. Tähän kuuluu koulun käsittäminen koko naisuutena, koulun ja paikallisyhteisöjen väliset yhteydet, kouluajan ulkopuoliset toiminnot, instituutioiden väliset menettelyt, joissa ovat mukana kaikki laajasti ymmärrettyyn kouluympäristöön kuuluvat kumppanit kuten sosiaalipalvelut, vapaaehtois- ja paikallisyhdistykset, siirtolaisyhdistykset, tukitoimintoja tuottavat laitokset jne. Vai-
Such being the case, projects, programmes, partnerships etc. aimed at promoting the intercultural dimension in curricula, learn
Kun tässä tilanteessa arvioidaan erityyppisiä hankkeita, ohjelmia, kumppanuuksia
initely not come as a surprise: it is precisely the nature and scale of the levels involved - local and regional - that provide ideal circumstances to incorporate the integrated, inter-institutional approach into actions of any kind.
luonteensa ja mittakaavansa ansiosta mitä parhaiten instituutioiden välisen yhtenäisen lähestymistavan sisällyttämiseen kaikentyyppisiin toimiin, kultaa siltä, että mainitut tunnuspiirteet ovat yhä yleisemmin ominaisia useille tässä tutkimuksessa tarkastelluille toimille.Tämä johtopäätös ei varmastikaan tule yllätykse- nä. Katsauksen kohteena olevat tasot - alueellinen ja paikallinen - soveltuvat juuri
- (s.d.), Harassment and Racist Incidents in Schools: Guidance for Schools in Essex.
- (ei julkaisajank.). Harassment and Racist Incidents in Schools: Guidance for Schools in Essex. Chelmsford: Essex County Council, Education.
Committee of the Regions of the European Union
Euroopan unionin Alueiden Komitea
INTERCULTURAL EDUCATION IN THE EUROPEAN UNION Local, regional and interregional activities Examples of good practice
Kulttuurienvälinen koulutus Euroopan unionissa Paikalliset, alueelliset ja alueidenväliset toimet Esimerkkejä hyvistä käytännöistä
Price (excluding VAT) in Luxembourg: EUR 7
Hinta Luxemburgissa (ei sis. alv:a): EUR 7 cp
Evaluating Quality of Life in European regions and cities
Euroopan alueiden ja kaupunkien elämänlaadun
Final Report
Loppuraportti
Theoretical conceptualisation, classical and innovative indicators
Euroopan alueiden ja kaupunkien elämänlaadun arviointi Teoreettinen käsitteenmuodostus, perinteiset ja innovatiiviset osoittimet
COR-STUDIES E - 3/99 Brussels, May 1999 CdR 197/99
CoR-STUDIES E - 3/99 Bryssel, toukokuu 1999 CdR 197/99
Λ great deal of additional information on the European Union is available on the Internet. It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä Internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu.int).
Group of experts:
Asiantuntijaryhmä:
Jürgen Schwcíkart University of Applied Science Berlin
Jürgen Schweikart Berliinin soveltavan tieteen yliopisto
Since the unification of Europe, improving the quality of life of its citizens has been a major objective of the European Union: its aim is a constant betterment of living conditions, permanently underpinned by economic and social progress.
Kansalaisten elämänlaadun kohentaminen on ollut Euroopan yhdentymisen alusta lähtien yksi Euroopan unionin tärkeimmistä tavoitteista. Euroopan kansalaisten elinoloja tulee parantaa jatkuvasti, ja ne on määrä varmistaa taloudelliseen ja yhteiskunnallisen edistyksen avulla.
Over recent decades, quality of life - urban life especially - has become an ever more pressing issue and a central concern of local politics.
Viime vuosikymmenten aikana kysymys erityisesti kaupunkien elämänlaadusta on noussut yhä voimakkaammin esiin, ja siitä on tullut paikallistason politiikan keskeinen tavoite.
Studies into people's quality of life are an important aid for local and regional decision-makers.
Ihmisten elämänlaatua koskevat tutkimukset ovat merkittävä apu paikallis- ja aluetason päättäjille.
Of key importance in this is the development of modern models for assessing quality of life which take into account social and economic change and technological progress.
Yhteiskunnallisen ja taloudellisen muutoksen sekä teknisen edistyksen huomioon ottavien uudenaikaisten elämänlaadun arviointimallien kehittäminen on tässä suhteessa keskeisen tärkeää.
By carrying out a comprehensive Urban Audit in 58 European cities and holding the European Urban Forum in Vienna in November 1998, the European Commission has given impetus to a dynamic urban policy at European level.
Euroopan komissio on tehnyt 58 eurooppalaisessa kaupungissa teettämällään taajamaselvityksellä (Urban Audit) sekä Wienissä marraskuussa 1998 järjestetyllä eurooppalaisella kaupunkifoorumilla aloitteita dynaamisen yhteisötason kaupunkipolitiikan luomiseksi.
The Committee of the Regions welcomes this and will be monitoring progress carefully.
Alueiden komitea pitää näitä aloitteita tervetulleina ja seuraa niitä tiiviisti edelleen.
The aim of this study is to examine how the concept of quality of life has evolved recently in line with the changes taking place in modern society and to develop new innovative indicators for evaluating quality of life.
Nyt käsillä olevan tutkimuksen tavoitteena on tutkia modemin yhteiskunnan elämänlaadun käsitteessä viime aikoina aiheuttamia muutoksia ja kehittää uusia innovatiivisia osoittimia elämänlaadun mittaamiseen.
As such it is part of the European institutions' efforts to focus the Communities' view on developments in the quality of life in the EU's regions and cities.
Siten tutkimus on osa Euroopan unionin toimielinten pyrkimyksiä kiinnittää yhteisöjen huomiota nykyistä enemmän elämänlaadun kehittämiseen Euroopan unionin alueilla ja kaupungeissa.
Prof. Dr. Manfred Dammeycr President of the Committee of the Regions
Manfred Dammeyer Alueiden komitean puheenjohtaja
In introducing this Study into the Evaluation of quality of life in European regions and cities, I would like to thank my colleagues on the Committee of the Regions Working Group for their invaluable insight which provided a steer through this most complex of issues.
Esitellessäni tämän "Euroopan kaupunkien ja alueiden elämän laadun arviointi" -tutkimuksen haluan kiittää alueiden komitean valmisteluryhmän kollegoitani heidän arvokkaista näkemyksistään, jotka auttoivat tämän erittäin vaikean aiheen hahmottamisessa.
Quality of life has risen to the top of the political agenda in recent years.
Elämänlaatu on viimevuosina noussut poliittisen asialistan kärkeen.
Politicians at local, regional and national level have been actively pursuing policies to work towards a better quality of life for our citizens.
Poliitikot paikallis-, alueja jäsenvaltiotasolla ovat aktiivisesti ajaneet kansalaisten elämänlaatua parantavaa politiikkaa.
Cities and metropolitan regions represent the dominant centres of wealth and job creation in the EU.
EU:ssa kaupungit ja suurkaupunkialueet ovat kaikkien tärkeimpiä vaurauden ja työpaikkojen keskittymiä.
The challenge facing us as city managers is to create a socially inclusive, competitive society, which respects and protects the environment, and which can respond to the accelerating change of pace of our global world - to create a sustainable urban environment.
Taajamien johtajina meidän haasteellisena tehtävänämme on luoda sosiaalista integraatiota ja kilpailukykyä edistävä yhteisö, joka kunnioittaa ja suojelee ympäristöä ja joka pystyy vastaamaan globaalisoituvan maailmamme kiihtyvään rytminmuutokseen, sekä luoda kestävä kaupunkiympäristö.
And when we consider the sustainable development of our towns and cities, then quality of life issues must underpin our discussions.
Kun tarkastelemme kaupunkiemme ja taajamiemme kestävää kehitystä, elämänlaatukysymyksillä tulee olla keskeinen asema keskusteluissamme.
The sustainable development agenda however requires integrated policies and actions, as recognized by the European Commission in its action plan for urban areas Sustainable urban development in the EU launched in November 1998.
Kuten komissio marraskuussa 1998 alulle panemassaan "Kaupunkien kestävä kehittäminen Euroopan unionissa" -toimintasuunnitelmassa myönsi, kestävä kehitys edellyttää kuitenkin integroitua politiikkaa ja toimintaa.
Being able to judge whether we are succeeding in our aims requires indicators - indicators that can be monitored to determine the success of our policies, particularly in respect of quality of life.
Onnistumisen arviointiin tarvitaan osoittimia, joiden avulla noudattamamme politiikan menestystä voidaan tarkastella erityisesti elämänlaadun osalta.
But quality of life means different things to different people, and covers a broad range of issues.
Elämänlaatu merkitsee eri ihmisille kuitenkin eri asioita ja kattaa hyvin monia seikkoja.
What this Study has set out to do is to consider the validity of alternative indicators and questions whether they are useful in determining the impact on quality of life.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on pohtia vaihtoehtoisten osoittimien luotettavuutta ja niiden soveltuvuutta elämänlaadun vaikutuksen arviointiin.
The Study has attempted to capture a set of possible indicators that are particularly relevant in today's high-tech society.
Tutkimuksessa pyritään löytämään mahdollisia osoittimia, jotka olisivat erityisen merkittäviä nykyisessä korkean teknologian yhteiskunnassa.
As such it represents a fresh look at an old problem and one which I consider makes an important contribution to the current debates within the EU.
Tutkimus tarjoaa siis tuoreen näkökulman vanhaan ongelmaan. Mielestäni se on myös tärkeä panos unionin piirissä käytävään keskusteluun.
Sally Powell Committee of the Regions Vice-President Commission 4
Sally Powell Alueiden komitea Valiokunta 4:n varapuheenjohtaja
Executive Summarv
Tiivistelmä
Introduction: Aims and structure of the project
Johdanto: Hankkeen tavoitteet ja rakenne
Data analysis 3.1.
3 Tietojen analyysi 3.1 Osoittimien valinta
Urban populations 3.4.2.
3.4.2 Aika 3.4.3 Tekniikka
Technology 3.4.4. Directions for future research
3.4.4 Tulevan tutkimuksen suuntaviivat
Recognising the increasingly complex challenges faced by urban areas in the EU, the Barcelona Conference identified the need to establish a system of local and regional indicators of the quality of life to inform policy-making.
Barcelonan konferenssissa todettiin EU:n kaupunkialueiden kohtaavan yhä mutkikkaampia haasteita ja tuoliin esiin tarve perustaa elämänlaadun paikallisten ja alueellisten osoittimien järjestelmä tuottamaan päätöksenteossa tarvittavaa tietoa.
Thus the Committee of the Regions decided to contribute to this effort by commissioning a small scale study complementing those already undertaken by the Commission.
Alueiden komitea päätti tukea tätä tavoitetta tilaamalla pienimuotoisen tutkimuksen, jolla täydennetään komission jo tekemiä selvityksiä.
The objectives of this study are:
Tutkimuksen tavoitteena on:
1. to define the more recent evolution of the concept of quality of life according to the transformations of modern society,
1. määritellä elämänlaadun käsitteen viimeaikainen kehitys nyky-yhteiskunnan muutosten pohjalla
2. to propose analytical axes for the study of the quality of life, 3. to explore the data available for these axes, 4. to identify new indicators useful to study these axes in greater depth, 5. to evaluate existing data gaps to be filed for the construction of the more advanced indicators identified.
2. ehdottaa analyyttisia päälinjoja elämänlaadun arviointiin 3. tarkastella käytettävissä olevaa aineistoa näistä päälinjoista 4. yhilöidä uusia osoittimia näiden päälinjojen yhä perusteellisempaa tutkintaa varten
This report reviews the traditional measures of quality of life, and their theoretical underpinning.
Raportissa arvioidaan elämän laadun perinteisiä mittareita ja niiden teoreettisia taustaa.
In doing so, it identifies three main issues that need attention: i) new challenges to the systems of cities posed by global economic forces, new patterns of production and consumption, and improved transportation, ii) the emergence of postmodernism as a powerful theoretical framework to analyse urban society, and iii) opportunities and threats created by the emergence of the Information Society.
Tässä yhteydessä yksilöidään kolme huomioon otettavaa pääkysymystä: i) uudet haasteet, joita maailmantalouden voimat, uudet tuotanto- ja kulutustottumukset sekä liikenteen tehostuminen asettavat kaupunkijärjestelmille, ii) postmodernismin leviäminen urbaanin yhteiskunnan analysoinnin vahvaksi teoreettiseksi viitekehylcseksi ja iii) tietoyhteiskuntaan siirtymisen tuomat mahdollisuudet ja uhat.
With this in mind, the definition and operationalisation of "quality of life" need revising at this turn of the century with much greater concern for the complex interplay of the economic, social, and technology-driven forces operating in urban areas, and their impacts on different groups in society.
Tässä mielessä elämänlaadun määritelmää ja soveltamista on vuosi/uhannen vaihteessa tarkisteltava siten, että kaupunkialueilla ilmenevien taloudellisten, sosiaalisten ja tekniikkajohtoisten voimien mutkikas vuoropuhelu sekä niiden vaikutukset yhteiskunnan eri väestöryhmiin voidaan ottaa paljon paremmin huomioon.
The focus ought therefore to shift from analysing material and nonmaterial human needs, towards the evaluation of the intersection between collective services and opportunities, on one side, and individual capabilities in terms of competence, information, participation, integration, and freedom of choice on the other.
Uimisien aineellisten ja aineettomien tarpeiden analysoinnin sijasta olisikin arvioitava yhtäällä julkisten palveluiden ja mahdollisuuksien ja toisaalla yksilöllisien kykyjen, kuten pätevyyden, tiedon, osallistumisen, sopeutumisen ja valinnanvapauden leikkauspisteitä.
The report focuses in particular on socioeconomic and technological indicators whilst recognising that environmental issues also play an important part in affecting the quality of life.
Raportissa keskitytään sosioekonomisiin ja teknisiin osoittamin mutta tunnustetaan myös ympäristökysymysten merkittävä vaikutus elämänlaatuun.
Cognisant of the existing limitations in comparable cross-national data, the report puts forward some pragmatic indicators that attempt to capture the complexities highlighted, and tests them on a few selected cities, with recommendations for future work.
Raportissa myönnetään vertailukelpoisten kansainvälisten tietojen rajallisuus ja tuodaan esiin joitakin käytännöllisiä osoittimia, joilla todettua monitahoisuutta pyrittäisiin kuvaamaan. Näitä osoittimia sovelletaan muutamaan valittuun kaupunkiin, ja annetaan suosituksia tulevaa tutkimusta varten.
In particular more linkages are needed between subjective and objective indicators to study the interactions between the individual practices, and the collective resources available in contemporary society for improving living conditions.
Erityisesti subjektiiviset ja objektiiviset osoittimet olisi liitettävä entistä paremmin toisiinsa, jotta yksilöllisten tottumusten ja modernin kaupungin tarjoamien, elinolojen parantamiseen tähtäävien julkisten resurssien välistä vuorovaikutusta voitaisiin tutkia.
There is an increasing recognition of the need to develop coordinated responses within the European Union to the challenges faced by urban areas, as they contain over 80% of the EU population (see CEC, 1997a).
Yhä yleisemmin tunnustetaan, että Euroopan unionissa tulee kehittää koordinoituja ratkaisuja taajama-alueiden haasteisiin, koska näillä alueilla asuu yli 80 prosenttia EU:n väestöstä (katso Euroopan yhteisöjen komissio, 1997a).
Urban areas are both major generators of production, innovation and employment and foci of social deprivation and exclusion.
Taajama-alueet ovat samalla sekä merkittäviä tuotannon, innovaation ja työllisyyden luojia että yhteiskunnallisen kurjistumisen ja syrjäytymisen tiivistymiä.
Articulated policies need therefore to be developed to achieve the overall objectives of the EU, namely harmonious and balanced economic development, stable, noninflationary sustainable growth, convergence of economic performance, high levels of employment and social security, improvement of the quality of life, economic and social coherence and solidarity among the Member States.
Sen vuoksi on kehitettävä toisiinsa nivottuja toimia, joilla saavutetaan EU:n yleistavoitteet: harmoninen ja tasapainoinen talouskehitys, vakaa ja inflaatiota hillitsevä kestävä kasvu, talouksien suorituskyvyn lähentyminen, työllisyyden ja sosiaaliturvan korkea taso, elämänlaadun kohentuminen, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus sekä jäsenvaltioiden välinen solidaarisuus.
New challenges to urban areas are likely to result from future enlargements of the EU and redefinition of areas in need of assistance.
EU:n tuleva laajentuminen ja tukea tarvitsevien alueiden uudelleenmäärittely asettavat todennäköisesti taajama-alueille uusia haasteita.
With this in mind, the Barcelona Conference considered the need to establish a system of local and regional indicators of the quality of life to inform policy-making, and the Committee of the Regions decided to contribute to this effort by commissioning a small scale study complementing those already undertaken by the Commission.
Tätä silmällä pitäen Barcelonan konferenssissa pohdittiin tarvetta perustaa elämänlaadun paikallisten ja alueellisten osoittimien järjestelmä tuottamaan päätöksenteossa tarvittavaa tietoa, ja alueiden komitea päätti tukea tavoitetta tilaamalla pienimuotoisen tutkimuksen, jolla täydennetään komission jo tekemiä selvityksiä.
to define the more recent evolution of the concept of quality of life according to the transformation of modern society, to propose analytical axes for the study of the quality of life, to explore the data available for these axes, to identify new indicators useful to study in greater depth these axes, to evaluate existing data gaps to be filled for the construction of the more advanced indicators identified.
2. ehdottaa analyyttisia päälinjoja elämänlaadun arviointiin 3. tarkastella käytettävissä olevaa aineistoa näistä päälinjoista 4. yksilöidä uusia osoittimia näiden päälinjojen yhä perusteellisempaa tutkintaa varten 5. arvioida, millaista toistaiseksi puuttuvaa tietoa on hankittava, jotta voidaan kehittää aiempaa edistyneempiä osoittimia.
The structure of the report is based on four sections.
Raportissa on neljä osaa.
The first section focuses on the definition and conceptualisation of quality of life.
Ensimmäisessä osassa käsitellään elämänlaadun määrittelyä ja käsitteenmuodostusta.
It includes both a review of the literature and the traditional approaches used to define and measure the quality of life, and a discussion of the new challenges posed by shifts in paradigms and technological change.
Kirjallisuuskatsauksen lisäksi siinä käsitellään elämänlaadun määrittelyssä ja mittaamisessa sovellettuja perinteisiä lähestymistapoja. Lisäksi siinä käsitellään paradigmojen muutosten ja tekniikan kehittymisen asettamia uusia haasteita.
Based on these considerations, this Section suggests that to study quality of life, from a wider perspective, it is necessary to consider five analytical dimensions regarding:
Näiden näkökohtien perusteella osassa 1 ehdotetaan, että tutkittaessa elämänlaatua laajasta näkökulmasta on tarpeen tarkastella seuraavaa viittä analyyttista dimensiota:
1. general socioeconomic development of the urban community 2. services availability in the city 3. internal disparities between residents
1. kaupunkiyhteisön yleinen sosioekonominen kehitys 2. palvelujen saatavuus kaupungissa 3. asukkaiden väliset sisäiset erot
4. attractiveness, competitiveness and possible conflict between commuters and residents 5. technology and innovation potential for improving the quality of life.
4. houkuttelevuus, kilpailukyky ja mahdolliset ristiriidat kaupungissa työssä käyvien ja siellä asuvien välillä
A sixth dimension, that of environmental influences on the quality of life is recognised as very important but is beyond the scope of this study.
5. tekniikka ja innovaatiomahdollisuudet elämänlaadun parantamiseksi.
Literature on the quality of life
Elämänlaatua koskeva kirjaIIisuns
Quality of life is a very general and abstract concept that may be defined and measured in different ways, using objective and subjective indicators.
Elämänlaatu on hyvin yleisluonteinen ja abstrakti käsite, jota voidaan määritellä ja mitata eri tavoin, erilaisia objektiivisia ja subjektiivisia osoittimia käyttäen.
There is no general agreement regarding the definition of quality of life (Lötscher 1985).
Elämisen laadusta ei ole yhtä yleisesti hyväksyttyä määritelmää (Lötscher, 1985).
In fact, what is striking if one analyses studies on the quality of life is the extent to which they differ from each other (Ruprecht 1993).
Elämänlaatututkimusta tarkasteltaessa on yllättävää havaita, miten paljon laadun määritelmät poikkeavat toisistaan (Ruprecht, 1993).
Most studies adopt a large number of indicators on such issues as health, housing, work, leisure, and crime but in the final analysis what they reveal is that the quality of life cannot be objectified since the selection of indicators, their representation, and interpretation already imply some kind of judgment (Lötscher 1985).
Useimmissa tutkimuksissa käytetään lukuisia osoittimia, joilla mitataan muun muassa terveyttä, asuinoloja, työtä, vapaa-aikaa ja rikollisuutta, mutta loppujen lopuksi tutkimuksista käy ilmi, ettei elämänlaadun tutkimus voi olla objektiivista, sillä osoittimien valinta, niiden esittämistapa ja tulkinta ovat aina joiltakin osin arvottavia (Lötscher, 1985).
There have been several attempts to converge toward a common definition of quality of life.
Yleisesti hyväksyttävää elämänlaadun määritelmää on yritetty laatia moneen eri otteeseen.
In defining quality of life it is possible to start from the analysis of the scheme by Allardt (1976, 1981).
Elämänlaadun määrittelyssä lähtökohtana voidaan pitää Allardtin (1976, 1981) analyysia.
He makes a distinction between objective and subjective living conditions and, in particular, considers four different dimensions: level of life, quality of life, satisfaction, and happiness.
Allardt erottaa objektiiviset ja subjektiiviset elinolot toisistaan ja käyttää erityisesti neljää ulottuvuutta: elintasoa, elämänlaatua, tyytyväisyyttä ja onnellisuutta:
In particular,: level of life regards the so-called material needs in terms of health, food, employment, income and so on, quality of life regards the nonmaterial life conditions, primarily in terms of quality of human relations, social and cultural integration, environment quality, satisfaction concerns the subjective perception of the level of life conditions, and happiness concerns the subjective perception of quality of life.
- elintasoa mitattaessa tarkastellaan ns. aineellisia tarpeita, kuten terveyttä, ravintoa, työllisyyttä ja tulotasoa - elämänlaatu kattaa aineettomat hyvinvoinnin osa-alueet, ennen kaikkea ihmissuhteet, sosiaalisen ja kulttuurisen osallistumisen sekä ympäristön laadun - tyytyväisyydellä tarkoitetaan subjektiivista näkemystä elintason toteutumisesta - onnellisuudella tarkoitetaan subjektiivista näkemystä elämänlaadusta.
Andrews and Szalai (1980) and, more recently, Spanò (1989) present an alternative approach.
Andrews ja Szalai (1980) sekä myöhemmin Spanò (1989) esittävät toisenlaisen lähestymistavan.
In fact, they consider the quality of life as a mixture of all the elements mentioned above (material and non material, objective and subjective) due to the strong relationship between these dimensions.
He tarkastelevat elämänlaatua kaikkien yllä mainittujen osatekijöiden yhtälönä (aineellinen ja aineeton, objektiivinen ja subjektiivinen), koska mainitut ulottuvuudet vaikuttavat voimakkaasti toisiinsa.