natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This more than offset the increase in the rate of entry into self­employment.
Samalla aiemmin poissa työvoimasta ol­leiden osuus yrittäjistä pysyi lähes ennallaan molem­pien jaksojen aikana.
in the Member States
Merkittävä osa heistä on
A further conclusion is that government efforts to induce more people to become self­employed seem to have met with some
Lamavuosina 1991­1994 yrittäjäksi ryhtymisen aste kasvoi kaikissa jäsenmaissa, paitsi Alankomaissa, jossa se pysyi yhtä korkealla tasolla kuin tätä edeltäneinä vuosina (kaavio 165).
The scale of flows both into and out of self­employment varies markedly between Member States, though in most cases, they
Kasvu oli erityisen huomattavaa Belgiassa, Tanskassa, Saksassa ja Portugalissa, joissa aloittamisaste yli kaksinkertaistui tällä kaudella edelliseen verrattuna.
163 Inflows into selfemployment by previous status in the Union, 1987-94
163 Siirtyminen itsenäiseen ammatinharjoittamiseen edeltävän tilanteen
162 Inflows and outflows from selfemployment in the Union, 1987-94
162 Siirtyminen itsenäiseen ammatinharjoittamiseen ja siitä pois unionissa 1987-94 mukaan unionissa 1987-94
1987 1988 Excluding I
1987 1988 Lukuun ottamatta I
164 Average inflow into and outflow from selfemployment in Member States, 1987-90
164 Siirtyminen itsenäiseen ammatinharjoittamiseen ja siitä pois jäsenvaltioissa 1987-90
E11 Β DK D GR E Excluding I; D excludes new Länder
0 " »' »' »' »'Ml■' ■' ■' ■' ■ ' Ml E11 Β DK D GR E F IRL L Ν Ρ Lukuun ottamatta I; D: lukuun ottamatta uusia osavaltioita (Länder)
E11 Β DK D GR E F IRL L Ν Excluding I; average 88-90 for NL; L data too small for outflows show the same kind of pattern of variation over time as for the Union as a whole.
E11 Β DK D GR E F IRL L Ν Lukuun ottamatta I; NL: keskiarvo 88-90; L; tiedot liian vähäiset
dates from 1991 (in the other countries, the significant rise occurred in 1992), part of the growth may be related to unification.
Ainoat poikkeukset tästä ovat Tanska ja Alankomaat (kaa­viot 166 ja 167).
Even though the analysis is confined to the former West Germany, excluding the new Länder, in order to reduce the distortive effect of unification, it is still the case that significant numbers of people moving from East to West may have taken up self­employment.
Koko unionin osalta tärkein syy yrittäjäksi ryhtymisen yleistymiseen oli useimmissa jäsenmaissa an­siotyössä olevien suurempi liikkuvuus.
The rate of entry into self­employment over the growth years, 1987 to 1990, ranged from over 20% a year in the Netherlands and 16% in the UK to only around 4% a year (not much higher than would be expected from the self­employed reaching re­tirement age) in Belgium, Greece and Ireland, with Germany and France being around the Union average (Graph 164).
Saksassa siirtymisen lisäys on vuodelta 1991 (muissa maissa merkittävä kasvu tapahtui vuonna 1992), ja osa lisäyksestä saattaa johtua maan yhdistymisestä. Yhdistymisen aiheuttamien vääristymien välttämiseksi tämä analyysi koskee vain entistä Länsi­Saksaa eivätkä uudet osavaltiot (Länder) ole siinä mukana, mutta tästä huolimatta huomattava joukko idästä länteen muuttaneita ihmisiä on saattanut ryhtyä yrittäjiksi.
In most cases, the rate of exit from self­employment also increased in the years 1991 to 1994, to 20% a year in the UK and over 15% a year in Germany and France.
Kuten osassa I kerrottiin, osa­aikatyö on lisääntynyt mer­kittävästi useimmissa unionin osissa erityisesti vuoden 1990 jälkeisellä kaudella.
In all Member States, therefore, the fall in the numbers of self­employed which most of them experienced during these years was due to increased outflows rather than a fall in inflows.
Tavoitteena on tässä tutkia osa­aikatyön lisääntymistä yksityiskohtaisemmin keskitty­
In the recession years, 1991 to 1994, the rate of entry into self­employment increased in all Member States, except the Netherlands where it remained as high as in the earlier years (Graph 165).
Useimmissa tapauksissa myös yrittäjyydestä luopumisen aste kasvoi vuosina 1991­1994; 20 prosenttiin vuodessa Isossa­Britanniassa ja yli 15 prosenttiin Saksassa ja Ranskassa.
The rise was particularly marked in Belgium, Denmark, Germany and Portugal, in all of which the rate of inflow more than doubled over this period as compared with the earlier one. In Germany, where the increase in inflows
Useimmissa jäsenmaissa näinä vuosina koettu yrittäjien määrän pieneneminen johtui kaikissa jäsen­maissa enemmän siitä, että yrittäjyydestä luopuminen li­sääntyi kuin siitä, että yrittäjiksi ryhtyneiden määrä olisi pienentynyt.
The fall in the proportion of those becoming self­employed who were formerly unemployed between the years before 1990 and
167 Keskimääräinen siirtyminen työttömyydestä, epäaktiivisuudesta ja palkkatyöstä 199194
166 Average inflows into selfemployment by previous status, 1987-90
166 Siirtyminen itsenäiseen ammatinharjoittamiseen edeltävän tilanteen
167 Average inflows from unemployment, inactivity, waged employment 1991-94
.Q« % itsenäiseen ammatinharjoittamiseen siirtyvistä mukaan 1987-90
10u% of inflows into selfemployment ιοο
' % itsenäiseen ammatinharjoittamiseen siirtyvistä
Ε11 Β DK D GR Ε Excluding f; D excludes new Länder
E11 Β DK D GR E F IRL L Ν Ρ UK Lukuun ottamatta I; D: lukuun ottamatta uusia osavaltioita (Länder)
Excluding I
Lukuun ottamatta I
the years after is also common to most Member States, the only exceptions being Denmark and the Netherlands (Graphs 166 and 167).
Tämän vuoksi on tärkeää tutkia tilannetta kussakin maassa.
This aggregate figure, however, is misleading since it is essentially determined by the kinds of job being created in the countries in which employment is expanding most rapidly and where, therefore, large numbers are moving into work.
Se vaihteli Alankomaista ja Isosta­Britanniasta, joissa yli 507c työttömyydestä työvoimaan siirtyvistä nai­sista tuli osa­aikatyöhön, sekä Belgian ja Saksan yli 40 prosentista ja Espanjan 15 prosentista Kreikan ja Por­tugalin hieman yli 10 prosenttiin (kaavio 169).
In this period, one of the countries in which employment was growing by most was Spain which has among the lowest proportions of women working part­time (only around 12%­ in 1987).
Vaikka nämä luvut ovat lähes samansuuntaisia osa­aikatyön suhteellisen merkityksen kanssa unionin eri alueilla, suhde ei ole läheskään yhdenmukainen.
It is, therefore, important to examine the position in each country. This ranged from over 50% of women moving into work from being unemployed taking up a part­time job in the Netherlands and the UK and over 40% in Belgium and Germany to 15% in Spain and only just over 10% in Greece and Portugal (Graph 169).
Erityisesti on huo­mattava, että Tanskassa ja Alankomaissa osa­aikatyöhön siirtyvien osuus oli hieman pienempi kuin osa­aikatyön osuus kokonaistyöllisyydestä, kun taas Belgiassa, Saksassa, Irlannissa ja Ranskassa se oli huomattavasti korkeampi.
Though the figures are broadly in line with the relative importance of part­time working across the Union, the relationship between the two is by no means uniform.
Tämä osittain kuvastaa tällä jaksolla tapahtu­nutta osa­aikatyön kasvua mutta osaksi myös osoittaa, että osa­aikatyön löytäminen oli suhteellisesti todennäköi­sempää kuin kokopäivätyön löytäminen.
The aim here is to examine the growth of part­time employment in more detail by focusing on those people who found a part­time job after being unemployed or economically inactive, either because they were still at school or in further education or because they had interrupted their working careers for various reasons (in the case of women especially, to take care of young children).
mällä ihmisiin, jotka ovat löytäneet osa­aikatyötä työttö­myyden tai sellaisen taloudellisen epäaktiivisuuden jäl­keen, joka johtui siitä, että he kävivät yhä koulua tai osallistuivat aikuiskouhitukseen tai siksi, että he olivat keskeyttäneet uransa eri syistä (erityisesti naisten kohdal­la pienten lasten hoidon vuoksi).
The specific point at issue concerns the proportion of those taking up employment who moved into a part­time rather than full­time job and how far this tended to increase as the Union economy went into recession.
Erityisesti kysymys koskee työnteon aloittavia ihmisiä, jotka ovat kokopäiväi­sen työn sijasta siirtyneet osa­aikaiseen työhön, ja sitä, missä määrin tämä on lisääntynyt unionin talouden siirtyessä taantumaan.
The Community Labour Force Survey provides some answer to this question since, as indicated above, it includes details of what respondents were doing one year earlier.
Yhteisön työvoimatutkimus antaa joitakin vastauksia tähän kysymykseen, koska siihen, kuten edellä todettiin, sisältyy yksityiskohtaista tietoa vastaajien toiminnasta vuotta kyselyä aiemmin.
As also indicated above, however, this kind of infor­mation can sometimes be unreliable since it depends on respondents' power of recall.
Kuten edellä kuitenkin todettiin, tällaiset tiedot ovat joskus epäluotettavia, koska ne riippuvat vastaajien muistista.
Nevertheless, as in the case of self­employment, the results for individual years indicate a fair amount of stability in the answers given, so that the likely margin of error ought not to be large.
Kuten yrittäjyydenkin kohdalla, yksittäisten vuosien tulokset ovat kuitenkin melko vakaita, joten todennäköi­nen virhemarginaali ei luultavasti ole suuri.
Women entering part­time jobs
Naisten siirtyminen osa­aikatyöhön
For those who had been in education or training, over the Union as a whole, there was also a slightly greater probability during this period of taking up a part­time job than in the case of those who had been unemployed.
Koulutukseen tai ammatilliseen koulutukseen osallistuvi­en kohdalla osa­aikatyön aloittamisen todennäköisyys oli koko unionin alueella hieman suurempi kuin aiemmin työt­tömänä olleilla.
Around 39% of women in the Union moving from education or training into work found part­time rather than full­time employment in the years 1987 to 1990 (Graph 170).
Noin 39% koulutuksesta tai ammatillises­ta koulutuksesta työvoimaan siirtyneistä unionin naisista sai osa­aikaista työtä kokopäiväisen työn sijasta vuosina 1987­1990 (kaavio 170).
However, while the proportion of those moving from education or training into part­time work over this period was much higher than in respect of those moving
Vaikka koulutuksesta tai amma­tillisesta koulutuksesta osa­aikatyöhön siirtyvien osuus oli tällä kaudella Tanskassa, Alankomaissa, Kreikassa ja Irlannissa huomattavasti korkeampi kuin työttömyydestä osa­aikatyöhön siirtyvien osuus, se oli kuitenkin huomat­tavasti matalampi Belgiassa, Saksassa ja Isossa­Britanniassa (kaavio 171).
In the growth period from 1987 to 1990, around a third of all women in the Union who took up work after being unem­ployed moved into a part­time rather than a full­time job (Graph 168).
Vuosien 1987 ja 1990 välisenä aikana noin kolmannes kaikista työvoimaan siirtyneistä unionin naisista, jotka tätä ennen olivat olleet työttöminä, siirtyi osa­aikatyöhön kokopäiväisen työn sijasta (kaavio 168).
This is slightly more than the average share of
Koko unionin osalta vuosina 1987­1990 keskimäärin 69% naisista, jotka saivat työtä tällaisen epäaktiivisuuskauden jälkeen, siirtyi osa­
169 Flows of unemployed women into parttime jobs, 1987-90 and 1991-94
169 Työttömien naisten siirtyminen osa-aikatyöhön 1987-90 ja 199194
% employed too
% työllisistä
% previously unemployed now in employment now in employment
% aiemmin työttömistä, jotka nyt ovat työssä
D Unemployed finding parttime jobs
D Osaaikatyötä saaneet työttömät
■ Men DWomen
■ Miehet D Naiset
■ Parttime as % employed : 1992-94; D: excludes new Länder
■ Osa aikaiset %:ina työllisistä 1:1992-94; D: lukuun ottamatta uusia no
Excluding I
Lukuun ottamatta: I
171 Flows of women in education/training into parttime jobs, 1987-90 and 1991-94
171 Koulutuksessa ja ammatillisessa koulutuksessa olleiden naisten siirtyminen osa-aikatyöhön
Share of those in education and training who found parttime jobs in the Union, 1987-94
Koulutuksessa ja ammatillisessa koulutuksessa olleiden osuus osaaikatyötä saaneista unionissa 1987-94 ico
°t no se previously in education/training
% aiemmin koulutuksessa/ammatillisessa koulutuksessa olleista, jotka nyt ovat työssä
% those previously in education/training now in employment loo now in employment
1987­90ja 1991­94 »/„kaikistatyöllisistä, ,, % aiemmin koulutuksessa/ammatillisessa koulutuksessa olleista, jotka nyt ovat työssä D Koulutuksessa/ammatillisessa koulutuksessa olleet naiset, jotka saavat osaaikatyötä
■ Men 3 Women
■ Miehet D Naiset
Excluding I from unemployment in Denmark, the Netherlands, Greece and Ireland, it was much lower in Belgium, Germany and the UK (Graph 171).
Kuudessa maassa — Tanskassa, Espanjassa, Irlannissa, Alanko­maissa ja Isossa­Britanniassa — osuus kasvoi merkittä­västi, kuten myös Saksassa, jos otetaan huomioon yhdistymisen vaikutus.
In the period of recession, 1991 to 1994, the average propor­tion of women moving from unemployment into work who took up part­time jobs increased from 34% to 39%.
Taantuman aikana vuosina 1991­1994 niiden työttömyy­destä työvoimaan siirtyneiden naisten osuus, jotka saivat osa­aikatyötä kasvoi 34 prosentista 39 prosenttiin.
Such an increase, however, did not occur in all Member States.
Tällais­ta kasvua ei kuitenkaan tapahtunut kaikissa jäsenmaissa.
Indeed, in five countries — Belgium, Denmark, Germany, Luxembourg and the UK — the proportion was much the same in the later period as in the earlier one.
Viidessä maassa — Belgiassa, Tanskassa, Saksassa, Lu­xemburgissa ja Isossa­Britanniassa — osuus oli likimain sama jälkimmäisellä kaudella kuin sitä edeltäneelläkin.
On the other hand, in France, Ireland and the Netherlands, the rise was especially pronounced at around 10 percentage points or more between the two periods.
Toisaalta Ranskassa, Irlannissa ja Alankomaissa nousu oli erityisen huomattavaa, noin 10 prosenttiyksikköä tai enemmän näiden kahden kauden välillä.
In the case of women moving from education or training into employment, only a slightly greater proportion in the Union as a whole went into part­time jobs over this period than over the preceding four years (40% as against 39%).
Muista syistä epäaktiivisena olon jälkeen työvoimaan siir­tyvien naisten kohdalla kokopäivätyön sijasta osa­aikatyö­hön siirtyvien osuus pieneni.
Again, however, there were some differences in experience between Member States, though in most cases the proportion either
Koko unionin osalta keskiarvo laski 69 prosentista alle 63 prosenttiin.
For women who had been economically inactive for reasons other than being in education and training — to a large extent, because of family responsibilities — the proportion moving into part­time rather than full­time work was much higher in most Member States than in respect of those finding a job after a spell of unemployment.
Useimmissa jäsen­maissa ei kuitenkaan tapahtunut osuuksien merkittävää muutosta näiden kahden kauden välillä.
Over the Union as a whole between 1987 and 1990, an average of 69% of women finding jobs after such a period of inactivity went into part­time work (Graph 172).
Ainoat poikkeuk­set tästä olivat Belgia, jossa osuus kasvoi huomattavasti (36 prosentista yli 45 prosenttiin) ja Alankomaat, jossa se pieneni yhtä paljon (93 prosentista 82 prosenttiin).
In the Netherlands, the figure was as high as 93%, in Ireland and the UK, around 77% and in Germany over 60%. By contrast, in Portugal, the figure was only just over 20% and in Greece, under 20% (Graph 173).
Niiden naisten osuus, jotka siirtyivät koulutuksesta tai ammatillisesta koulutuksesta työvoimaan, oli vain hieman suurempi koko unionissa tällä jaksolla kuin neljänä edelli­
173 Flows of other inactive women into parttime jobs, 1987-90 and 1991-94
173 Muiden epäaktiivisten naisten siirtyminen osa-aikaiseen työhön 1987-90 ja 199194
Share of other inactive women who found parttime jobs in the Union, 1987-94
Muiden epäaktiivisten naisten osuus, jotka saivat osaaikatyön unionissa 1987-94
_% other inactive now in employment
% muista epäaktiivisista, jotka nyt ovat työssä
% other inactive now in employment
% muista epäaktiivisista jotka nyt ovat työssä
"/«employed^D Other ¡nactives finding parttime jobs ■ Parttime as % employed 1:1992-94: D: excludes new Länder
L7J Muut epäaktiiviset, jotka saavat osa-aikaista työtä
1 i u
1:1992-94; D: lukuun, ottamatta uusia osavaltioita (Länder)
Men entering part­time jobs in the Netherlands and 25% in Ireland — both significantly higher than in the preceding three years — to under 5% in Spain and Luxembourg.
Miesten siirtyminen osa­aikatyöhön sentista — molemmat arvot huomattavasti edellistä kol­mea vuotta korkeampia — Espanjan ja Luxemburgin alle 5 prosenttiin.
With the exception of the latter and the UK, the proportion was higher during this period in all countries than over the years before 1990.
Luxemburgia ja Isoa­Britanniaa lukuun ot­tamatta osuus oli tällä jaksolla kaikissa maissa korkeampi kuin vuotta 1990 edeltäneinä vuosina.
During the growth years 1987 to 1990, over the Union as a whole, an average of some 10% of men finding a job after being unemployed went into part­time work.
Kasvun vuosina 1987­1990 koko unionin osalta noin 10% työttömyyden jälkeen työpaikan saaneista miehistä siirtyi osa­aikatyöhön.
This is around 2'/2 times higher than the proportion of men in employment who worked part­time, which emphasises the importance of growth in part­time work for men over this period and, in some degree, the slightly more restricted choice of job for those unemployed.
Tämä on noin 2,5­kertainen arvo verrattu­na osa­aikatyötä tekevien työllistettyjen miesten osuuteen, mikä korostaa miesten osa­aikaisen työn kasvun merkitys­tä tällä jaksolla ja joissain määrin työttömille tarjolla olevi­en työpaikkojen suppeampaa valikoimaa.
In the case of those moving from education or training into employment, the proportion taking up part­time jobs in the Union remained much the same in this period as over the preceding one.
Niiden osalta, jotka siirtyivät koulutuksesta tai ammatil­lisesta koulutuksesta työvoimaan, osa­aikatyön ottaneiden osuus pysyi lähes ennallaan tällä jaksolla edelliseen jak­soon verrattuna.
In a number of Member States, however, there were significant increases.
Useissa jäsenmaissa koettiin kuitenkin huomattavaa nousua.
In Denmark, the Netherlands and the UK, the proportion moving into part­time jobs rose by over 10 percentage points — to 80% of the total in the Netherlands and almost 50% in Denmark.
Tanskassa, Alankomaissa ja Isossa­Britanniassa osa­aikatyöhön siirtyvien osuus nousi yli 10 prosenttiyksikköä, 80 prosenttiin kokonaismäärästä Alankomaissa ja lähes 50 prosenttiin Tanskassa.
The share of men moving from unemployment into part­time jobs over this period varied substantially across the Union, from almost 25% in the Netherlands and around 20% in Ireland to under 5% in Spain and Portugal.
Työttömyydestä osa­aikaiseen työhön siirtyvien miesten osuus vaihteli tällä jaksolla huomattavasti unionin eri osis­sa Alankomaiden lähes 25 prosentista ja Irlannin noin 20 prosentista Espanjan ja Portugalin alle 5 prosenttiin.
Apart from the latter two countries, however, in each case the share was much larger than the proportion of men already working part­time (Graph 174).
Kahta viimeksi mainittua maata lukuun ottamatta osuus oli kui­tenkin huomattavasti suurempi kuin jo ennestään osa­aika­työtä tekevien miesten osuus (kaavio 174).
In general, therefore, an increasing proportion of those taking up work during the recession years went into part­time jobs.
Yleisesti yhä suurempi osuus työpaikan saaneista siirtyi lamavuosien aikana osa­aikaisiin työpaikkoihin.
This suggests that part­time work may have provided more opportunity for employers to vary their work force in line with changes in the demand for their products when the market was slack.
Tämä viittaa siihen, että osa­aikatyö on saattanut tarjota työnan­tajille mahdollisuuden muuttaa työvoiman määrää tuottei­den kysynnässä hiljaisilla markkinoilla tapahtuneiden muutosten mukaan.
The results from the period before 1990, however, also indicate that significant numbers of people in many
Vuotta 1990 edeltäneen kauden tulok­set osoittavat kuitenkin myös sen, että useissa jäsenmaissa merkittävä joukko ihmisiä, sekä miehiä että naisia, on siirtynyt osa­aikatyöhön myös korkean työllisyyden kasvun aikana.
The share of men moving from full­time education or training into part­time employment rather than into full­time jobs was
Siirtyminen tilapäiseen työhön
175 Flows of men in education/training into parttime jobs, 1987-90 and 1991-94
Koko unionin osalta se oli itse asiassa vain hieman naisten osuutta pienempi.
174 Flows of unemployed men into parttime jobs, 1987-90 and 1991-94
Vain hieman alle kolmannes koulutuksen tai ammatillisen kou­lutuksen jälkeen työpaikan löytäneistä miehistä siirtyi ko­kopäiväisen työn sijasta osa­aikaiseen työhön.
% previously unemployed now in employment
Niiden osuus, jotka saavat tällaisen työn työttömyyskau­den tai taloudellisen epäaktiivisuuden jälkeen, on kuiten­kin paljon suurempi.
3/o those previously in education/training now in employment
175 Koulutuksessa/ammatillisessa koulutuksessa olleiden miesten siirtyminen osa-aikaiseen
D Unemployed finding parttime jobs ■ Parttime as % employed 1:1992-94; D; excludes new Länder
D Osaaikatyötä saaneet työttömät ■ Osa-aikaiset %:ina työllisistä 1:1992-94; D: lukuun ottamatta uusia osavaltioita (Länder)
Fixed­term and temporary employment contracts
Määräaikaiset ja tilapäiset työsopimukset
Flows into temporary employment
Miesten siirtyminen tilapäisiin töihin
Temporary working can mean differ­ent things in different Member States.
Tilapäisellä työllä voi olla eri merkitys eri jäsenvaltioissa.
Generally it is divided into those who have a temporary job, where the exact duration is not speci­fied, and those who are working on a contract of limited duration (fixed­term contract).
Yleensä tilapäisessä työssä tehdään jako niihin, joilla on ti lapäinen työ, jonka tarkkaa kestoa ei ole määritetty, ja niihin, jotka työskentelevät kestoltaan rajoitetulla sopimuksella (määräaikainen sopimus).
Because each of these can be subject to different institu­tional arrangements in the Member States, it is important to note the differences which apply to each.
Koska näitä saattavat koskea erilaiset viralliset järjestelyt eri jäsen valtioissa, on tärkeää ottaa huomioon niitä koskevat erot.
Over the Union as a whole, half of men who found work after being unemployed went into temporary rather than perma­nent jobs in the four years 1987 to 1990, the figure varying comparatively little from year to year (Graph 176).
Tämä luku vaihteli verrattain vähän vuodesta toiseen (kaavio 176).
As might be expected from the relative importance of this kind of work in the different Member States, the proportion was highest in Spain, at over 73%, though in Portugal, it was also around 70% (Graph 177).
Tällaisen työn suhteellisen merkityksen perusteella eri jäsenmaissa voidaankin päätellä, että osuus oli korkein Espanjassa, yli 73%, mutta myös Portugalissa se oli noin 70% (kaavio 177).
Elsewhere, the figure was just over 50% in Greece and around 45% in Ireland and the Netherlands, though it was only around a quarter in Belgium and the UK and under 20% in Luxembourg.
Muualla osuus oli hieman yli 50% Kreikassa ja noin 45% Irlannissa ja Alankomaissa, mutta vain noin neljännes Belgiassa ja Isossa-Britanniassa ja alle 20% Luxemburgissa.
a job may be regarded as temporary if it is understood by both employer and employee that the termination of the job is determined by objective condi­tions such as reaching a certain date, completion of an assignment or return of another employee who has been temporarily replaced.
Yhteisön työvoimatutkimuksen mukaan: työtä voidaan pitää tilapäisenä, jos sekä työnantaja että työntekijä hyväksyvät, että työn päättymisajankohdan määrää jokin objektiivinen ehto, kuten esimerkiksi tietyn päivämäärän saavuttaminen, työtehtävän valmistuminen tai sellaisen toisen työntekijän paluu työhön, jota korvaamaan työntekijä on otettu.
In the case of a work contract of limited duration the condition for its termination is gener­ally mentioned in the contract.
Kestoltaan rajatun työsopimuksen osalta sen päättymisehto on yleensä mainittu sopimuksessa.