natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Each member pays for their hours using funds provided by the local government or the national insurance system, funds that are paid directly into an account held by STIL on behalf of each member.
Kukin jäsen maksaa omat tuntinsa kaupungilta tai valtion sosiaaliturvasta saamillaan määrärahoilla. Rahat maksetaan suoraan STIL:n tilille, jota se hallinnoi jäsentensä puolesta.
Thus each member has their own personal assistance budget to administer.
Näin kullakin jäsenellä on oma henkilökohtaisten tukipalvelujen budjetti käytössään.
Each member of STIL is also the supervisor of their assistants, who are employed directly by STIL.
Jokainen STIL:n jäsen on myös omien avustajiensa valvoja.
STIL now has 160 members and an annual turnover of around ECU 10.5 million.
STIL palkkaa avustajat suoraan. Osuuskunnalla on nykyään 160 jäsentä ja sen vuosiliikevaihto on noin 10,5 miljoonaa ecua (noin 60 miljoonaa markkaa).
Before anyone can become a member of STIL they must take a course in which experienced members teach the newcomers the skills they will need for choosing and supervising their personal assistants.
Kaikkien STIL:n jäseniksi haluavien on käytävä kurssi, jolla kokeneemmat jäsenet opettavat tulijoille henkilökohtaisten avustajien valinnassa ja valvonnassa tarvittavia taitoja.
This so-called «Boss Course» covers such topics as assessing one's own needs, negotiating with government agencies for funds, advertising for assistants, interviewing applicants, setting up a contract and scheduling, training and supervising.
Tämä ns. «pomokurssi» käsittelee mm. omien tarpeiden arviointia, määrärahoista neuvottelemista virastoissa, avustajien hakuprosessia, hakijoiden haastattelua, sopimuksen ja aikataulun laatimista, avustajien kouluttamista ja valvontaa.
By allowing disabled people to organise and supervise their own personal assistance, STIL allows that assistance to be customised according to each person's specific choices and needs.
STIL antaa vammaisten järjestää itse henkilökohtaiset tukipalvelunsa ja valvoa niitä; täten se luo mahdollisuuden sovittaa palvelut kunkin jäsenen erityistoiveisiin ja -tarpeisiin.
By learning how to be good supervisors of their assistants, STIL members also gain valuable experience which can be transferred to their careers.
Oppiessaan olemaan hyviä valvojia avustajilleen STIL:n jäsenet saavat myös arvokasta kokemusta, josta voi olla heille työuralla hyötyä.
Members of STIL have demonstrated to themselves and to the public that disabled people are capable of managing their own affairs.
STIL:n jäsenet ovat näyttäneet itselleen ja muillekin, että vammaiset kyllä kykenevät hoitamaan omia asioitaan.
Educational integration
Koulutusintegraatio
_2J Educational integration
2Λ Koulutusintegraatio
It should be recognised that the integration of those with special educational needs (SENs) involves much more than simply placing a learner in a mainstream school (12).
On tunnustettava, että koulutuksellisia erityistarpeita omaavien henkilöiden integrointi on paljon muutakin kuin oppilaan sijoittamista yleiseen kouluun (12).
It is a process in which the learner has opportunities to develop and progress educationally towards economic and social independence.
Se on prosessi, jossa oppijalla on mahdollisuus koulutuksen avulla kehittyä ja edetä kohti taloudellista ja sosiaalista itsenäisyyttä.
Integration is also a process in which schools themselves need to change and develop towards the aim of providing a high-quality education for all their learners and maximum access for those with special educational needs.
Integraatio on myös prosessi, jossa koulujenkin on muututtava ja kehityttävä siten, että ne kykenevät tarjoamaan kaikille oppijoille korkealaatuista koulutusta ja tuomaan opetuksen mahdollisimman hyvin myös koulutuksellisia erityistarpeita omaavien ulottuville.
(12) Although much of the emphasis in this chapter is on school-based integration, the term «school» should be taken to include all educational institutions, including preschool nurseries and kindergartens and post-school colleges and universities when this would be appropriate.
(12) Vaikka tämä kappale korostaa paljon kouluun perustuvaa integraatiota, termiin «koulu» pitäisi tarpeen mukaan sisällyttää kaikki koulutusinstituutiot aina päiväkodeista ja esikouluista keskiasteen oppilaitoksiin ja yliopistoihin asti.
Educational integration should be promoted at all levels of education.
Koulutusintegraatiota on edistettävä kaikilla koulutuksen tasoilla.
Much has been learned within Europe, and particularly through the HELIOS programme, from the experience of integrating learners with special educational needs.
Euroopassa on opittu paljon uutta - erityisesti Heliosohjelman avulla - niistä kokemuksista, joita on saatu koulutuksellisia erityistarpeita omaavien oppilaiden integroinnista.
The education network of the HELIOS programme consisted of 192 participants representing all countries from the European Community, with Norway and Iceland also participating in the final year.
Heliosohjelman koulutusverkosto käsitti 192 edustajaa kaikista eri Euroopan unionin maista. Myös Norja ja Islanti osallistuivat siihen viimeisenä toimintavuonna.
Participants were formed into 13 «thematic groups», some of which considered issues relating to the «phases of education» (pre-school, primary, secondary, further, higher education, etc.)
Osallistujat muodostivat 13 teemaryhmää, joista muutamat tarkastelivat «koulutusasteisiin» liittyviä kysymyksiä (esikoulu, ala-ja yläaste, keskiaste, korkeakoulut jne.).
The remaining thematic groups focused on key aspects of good practice which have been found to contribute favourably towards achieving the aim of high-quality integrated education for all, including those learners with special educational needs.
Loput teemaryhmät keskittyivät sellaisiin hyvän käytännön keskeisiin näkökohtiin, joiden on todettu vaikuttavan suotuisasti korkeatasoisen integroidun opetuksen saavuttamiseen kaikille - myös koulutuksellisia erityistarpeita omaaville.
All of the thematic groups have produced detailed reports which are the outcomes of information exchange, study visits and discussions.
Kaikki teemaryhmät ovat tuottaneet yksityiskohtaisia raportteja, jotka ovat syntyneet tiedonvaihdon, opintokäyntien ja keskusteluiden tuloksena.
With the support of the HELIOS II programme, seven European non-governmental organisations combined their experiences from conferences, seminars, expert meetings and training programmes to promote integration in education for all learners as a life-long process.
Helios II -ohjelman tuella seitsemän eurooppalaista kansalaisjärjestöä yhdisti kongresseista, seminaareista, asiantuntijakokouksista ja koulutusohjelmista saamansa kokemukset edistääkseen integraatiota koulutuksen alalla: integraatiosta pitäisi tulla kaikille oppijoille elinikäinen prosessi.
These NGOs have published the outcome of their work in annual reports and in some specific publications («Job Possibilities and Quality of Life for Handicapped People in Europe» and «Learning Difficulties: Assessment and Treatment»).
Nämä kansalaisjärjestöt julkaisivat työnsä tulokset vuosiraporteissa ja erillisjulkaisuissa («Job Possibilities and Quality of Life for Handicapped People in Europe» and «Learning Difficulties: Assessment and Treatment»; «Vammaisten työmahdollisuudet ja elämänlaatu Euroopassa» ja «Oppimisvaikeuksien arviointi ja hoito»).
Educational integration integration has been drawn up, based upon the general principles of good practice (see page 13) but made applicable to the specific field of education.
Luettelo perustuu hyvän käytännön yleisperiaatteisiin (ks. s. 13), joita on sovellettu koulutuksen erityisalaan.
These principles are followed by an outline of key aspects of good practice and some examples of good practice in action.
Näitä periaatteita seuraa hahmotelma hyvän käytännön näkökohdista ja esimerkkejä hyvästä käytännön toiminnasta.
In the field of educational integration, some key principles of good practice are:
Koulutusintegraatiossa hyvän käytännön pääperiaatteita ovat:
1 Everyone should have an equal opportunity to receive an adequate and appropriate education.
1 Kaikilla tulisi olla yhdenvertainen mahdollisuus saada riittävää ja sopivaa koulutusta.
The aims of education are the same for all learners.
Koulutuksen tavoitteet ovat samat kaikille oppijoille.
2 High-quality mainstream education is an entitlement for all.
2 Korkeatasoinen yleinen kouluopetus on kaikkien oikeus.
Mainstream education systems should be accessible for all pupils.
Yleisten koulujärjestelmien on oltava kaikkien oppilaiden ulottuvilla.
This includes physical access, access to the curriculum and to all other aspects of school life.
Tämä sisältää fyysisen saavutettavuuden sekä opetussuunnitelman ja muiden kouluelämän osaalueiden saavutettavuuden.
3 Learners are entitled to have their special educational needs identified, assessed and provided for.
3 Oppijoilla on oikeus saada erityiset koulutukselliset tarpeensa tunnistetuiksi, arvioiduiksi ja tyydytetyiksi.
The special educational needs of the disabled learner must be viewed in the context of the whole person in relation to their educational and social situation.
Vammaisen oppijan erityistarpeita on tarkasteltava suhteessa henkilöön kokonaisuutena ja suhteessa hänen koulutukselliseen ja sosiaaliseen tilanteeseensa.
This should include consideration of their abilities and wishes, and never be focused simply on their disabilities or difficulties.
Tarkastelussa on otettava huomioon hänen kykynsä ja toivomuksensa keskittymättä pelkästään vammoihin tai vaikeuksiin.
4 Education for disabled people should form an integral part of national educational planning, curriculum development and school organisation (13).
4 Vammaisten koulutuksen pitäisi olla kiinteä osa kansallista koulutussuunnittelua, opintosuunnitelmia ja koulujärjestelmää (13).
(13) Extract from the UN Standard Rules on the Equalisation of Opportunities for Persons with Disabilities: Rule 6, Point 1 (see Appendix C).
(13) Ote YK:n vammaisten henkilöiden mahdollisuuksien yhdenvertaistamista koskevista yleisohjeista: ohje 6, kohta 1 (ks. liite C).
5 Within a school, mainstream teachers have the key responsibility for delivery of the curriculum for all learners, including those with special educational needs.
5 Kouluissa tavallisilla opettajilla on suurin vastuu opetussuunnitelman tuomisesta kaikkien oppijoitten ulottuville, siis myös koulutuksellisia erityistarpeita omaavien ulottuville.
Appropriate support should be available to enable mainstream teachers to fulfil this role.
Näitä opettajia pitäisi tukea tehtävänsä täyttämisessä.
6 Professionals providing support for learners with special educational needs should work together with the school.
6 Erityistarpeisia oppijoita tukevien ammatti-ihmisten pitäisi tehdä yhteistyötä koulun kanssa.
A key aim of providing support should be to enable schools to meet the needs of learners themselves (selfsupporting schools).
Tuen tärkein tavoite on auttaa kouluja vastaamaan itse oppijoiden tarpeisiin (= omavaraiset koulut).
7 Appropriate initial and continuing inservice training of all professionals is needed.
7 Kaikki ammattilaiset tarvitsevat sopivaa, työaikana tapahtuvaa pohja- ja jatkokoulutusta.
8 Parents and advocates of learners with special educational needs must be informed, involved and empowered as partners in the decisionmaking process concerning the learner - there should be a sharing of responsibility.
8 Erityistarpeisten oppijoiden edustajien ja vanhempien on saatava tietoja, heidät on otettava mukaan oppijaa koskevaan päätöksentekoon ja heitä on kohdeltava siinä täysivaltaisina kumppaneina. Vastuu on jaettava.
9 There should be a continual flow of information between parents, educators and the disabled learners, enabling each group to be educated about the changing needs, aspirations and abilities of the others.
9 Tiedon pitää kulkea vanhempien, kouluttajien ja vammaisten oppijoiden välillä jatkuvasti ja eri suuntiin, jotta kaikki nämä ryhmät kyettäisiin pitämään ajan tasalla toistensa tarpeiden, kykyjen ja toiveiden muuttumisesta.
10 Where there is a need, special educational needs provision should be organised to ensure early intervention and extension of education beyond the normal compulsory school age.
10 Koulutuksellisia erityistarpeita vastaavaa opetusta pitäisi tarpeen mukaan järjestää jo ennen kouluikää tai yleisen oppivelvollisuusiän jälkeen.
11 All educational provisions for people with special educational needs should, in order to provide coherence and continuity, facilitate transition between stages of education and towards adult/working life.
11 Kaiken koulutuksellisten erityistarpeiden täyttämiseen suunnatun koulutuksen pitäisi helpottaa oppijoiden siirtymistä koulutusasteelta toiselle ja aikuis- tai työelämään. Näin huolehditaan johdonmukaisuudesta ja jatkuvuudesta.
I.Legislation and human rights
1 .Lainsäädäntö ja ihmisoikeudet
The right to equal opportunities for all human beings must be the basis for the development of all legislation concerning special needs education.
Kaikkien ihmisten oikeuden yhdenvertaisiin mahdollisuuksiin on oltava perusta kehitettäessä koulutuksellisia erityistarpeita koskevaa lainsäädäntöä.
The educational system should encompass all children, whatever their disability.
Koulutusjärjestelmän pitäisi käsittää kaikki lapset, oli heidän vammansa mikä hyvänsä.
The concept of «disability» or «handicap» in any piece of education-related legislation must be defined in a relative way; that is, taking into account all school and environmental factors which prevent learners with disabilities from participation in education on equal terms (14).
«Vamman» tai «haitan» käsite on määriteltävä kaikessa koulutukseen liittyvässä lainsäädännössä suhteellisesti, eli ottamalla huomioon kaikki koulun ja ympäristön tekijät, jotka estävät vammaisia oppijoita osallistumasta opetukseen yhdenvertaisina (14).
(14) UN Standard Rules on the Equalisation of Opportunities for Persons with Disabilities: Rule 18 (see Appendix C).
(14) YK:n vammaisten henkilöiden mahdollisuuksien yhdenvertaistamista koskevat yleisohjeet: ohje 18 (ks. liite C).
Legislation must ensure access to regular schools at all levels of the education system, including higher education.
Lainsäädännön on turvattava tavallisten koulujen saavutettavuus kaikilla koulutusasteilla - myös korkeakouluissa.
This concerns physical access to the buildings, access to the curriculum and access to the required funding.
Tähän kuuluu rakennusten liikuntaesteettömyys sekä opintosuunnitelman ja välttämättömän rahoituksen saavutettavuus.
As to the allocation of resources, a learner with a disability must get equivalent funding, irrespective of whether he/she is placed in a special or mainstream school.
Varoja myönnettäessä vammaisen oppijan on saatava yhtäläinen rahallinen tuki riippumatta siitä, onko hän erityiskoulussa vai yleisessä koulussa.
2.Administration - school structures
2.Hallinto - koulun rakenteet
The educational administration should be structured in such a way that the responsibility for special needs is a coherent and integrated part of the regular educational administration, at all levels.
Opetushallinnon pitäisi rakentua siten, että vastuu erityistarpeista on kaikilla tasoilla johdonmukaisesti ja integroidusti osa tavallista opetushallintoa.
Review procedures for individual pupils should facilitate flexible transitions between special and mainstream schools.
Oppilaskohtaisten uudelleen tarkastelujen pitäisi helpottaa joustavaa siirtymistä erityiskoulujen ja yleisten koulujen välillä.
Integration should always be the first option to be considered.
Integraation on oltava aina ensisijainen vaihtoehto.
Schools should be required to take responsibility for pupils with special educational needs.
Kouluja vaaditaan kantamaan vastuu oppilaista, joilla on koulutuksellisia erityistarpeita.
A staged approach to interventions which involve structured educational planning within a regular class and school setting is essential before any referral to special or segregated provisions can be considered.
Interventiot vaativat rakenteellista opetussuunnittelua normaalissa luokassa ja kouluympäristössä, ja tämä menettely on välttämätön ennen kuin voidaan harkita oppilaan lähettämistä erityis- tai erillisopetukseen.
In order to enable teachers to take on responsibility for all pupils, including those with special educational needs, comprehensive initial, specialised and inservice training programmes are needed.
Opettajille on järjestettävä laaja-alaista alkuvaiheen koulutusta ja työaikaan sijoittuvia erityiskoulutusohjelmia, jotta he voisivat kantaa vastuun kaikista oppilaista, siis myös erityistarpeisista.
To implement effective integration policies at school and class level, authorities need to enable schools to develop new management roles and functions.
Viranomaisten on autettava kouluja kehittämään uudenlaisia johtamistapoja ja -menetelmiä, jotta tehokkaita integraatioohjelmia saataisiin toteutetuiksi koulu- ja luokkatasolla.
3.Whole-school approach
3.Koko koulun käsittävä lähestymistapa
If the integration of children and young people with special educational needs in mainstream education is to be successful, then there needs to be a holistic approach.
Lähestymistavan on oltava kokonaisvaltainen, jotta koulutuksellisia erityistarpeita omaavien lasten ja nuorten integrointi yleiseen koulutukseen onnistuisi.
It is not sufficient to plan wholly on the basis of the specific individual difficulties of a pupil.
Ei riitä, että suunnitelmat tehdään kokonaan oppilaan yksilöllisten erityisongelmien pohjalta.
Effective integration is far more likely to be achieved if the needs of individual children are viewed in the context of the mainstream classroom and the school in which they are being educated.
Integraatio on todennäköisesti tehokkaampaa, kun lasten tarpeita pohditaan heidän käymänsä tavallisen luokan ja koulun puitteissa.
Experience and research into effective schools indicates that there are a number of key factors in this context:
Tehokkaista kouluista saadut kokemukset ja tulokset osoittavat, että tärkeitä tekijöitä on useita.
1 The overt commitment of the senior management of the school to integration and to the needs of learners with
1 Koulun johdon avoin sitoutuminen oppijoiden erityistarpeisiin ja integraatioon on välttämätön.
3 There must be effective whole-school planning and coordination of provision for children with special educational needs.
3 Koulutuksellisia erityistarpeita omaavista lapsista on huolehdittava tehokkaalla, koko koulua koskevalla suunnittelulla ja koordinoinnilla.
In most schools it is beneficial for this management responsibility to be delegated to a teacher who is a good organiser and facilitator and is committed to special education.
Monissa kouluissa hallintovastuu kannattaa uskoa opettajalle, joka on hyvä ja luonteva organisoija sekä lisäksi sitoutunut erityisopetukseen.
4 Mainstream teachers need to be supported and receive inservice training from specialist teachers in special educational needs.
4 Tavallisia opettajia on tuettava ja heidän on saatava työaikaista koulutusta koulutuksellisiin erityistarpeisiin perehtyneiltä opettajilta.
This support should be provided both from within the school and from external support services.
Tällaista tukea voivat antaa sekä koulun omat että ulkopuoliset tukipalvelut.
Links with external support services are important in maintaining high-quality provision.
Yhteydet ulkopuolisiin tukipalveluihin ovat tärkeitä palveluiden tason säilyttämiseksi.
5 The school management role includes the responsibility of assuring the quality of provision for those with special educational needs, making efficient use of available resources.
5 Koulun johdon tehtäviin sisältyy myös vastuu koulutuksellisten erityispalveluiden laadusta ja saatavilla olevien voimavarojen tehokas käyttö.
The use of both internal and external monitoring and evaluation are important in this process.
Sekä sisäinen että ulkoinen valvonta ja arviointi ovat tärkeitä tässä prosessissa.
4.Class teachers and individual approaches
4.Luokanopettajat ja yksilölliset lähestymistavat
Within a classroom the individual differences of all pupils should be recognised and accepted positively by the teacher.
Opettajan on tunnistettava ja hyväksyttävä kaikkien oppilaidensa yksilölliset eroavaisuudet luokkatilanteessa.
For pupils with special educational needs, a broad and balanced curriculum should be provided, which is based upon a common curriculum for all pupils.
Erityistarpeisille olisi tarjottava laaja-alainen ja tarkkaan harkittu opetussuunnitelma, joka perustuu kaikille oppilaille yhteiseen opetussuunnitelmaan.
The general aims of the curriculum should be the same for all.
Suunnitelman yleistavoitteiden tulisi olla kaikille samat.
Teachers should be willing and able to interpret the curriculum flexibly and adapt it according to the needs of the individual.
Opettajien pitäisi olla halukkaita ja päteviä tulkitsemaan opetussuunnitelmaa joustavasti ja mukauttamaan sitä yksilöllisiin tarpeisiin.
When necessary, all components of classroom learning and teaching, to include planning, instruction, classroom management, evaluation..., must be individualised (for example multi-level instruction).
Luokkahuoneessa on tarvittaessa yksilöllistettävä vaikkapa kaikki opiskelun ja opetuksen osatekijät: suunnittelu, ohjaus, luokan järjestys, arviointi (esim. eriyttävä ohjaus).
Curricula and learning programmes, whatever their source, should be conceived and presented in a way that facilitates
Säännöllisesti tarkistettavat koulutussuunniteltavat ovatkin tärkeitä oppijoille, joilla on koulutuksellisia erityistarpeita.
This is necessary to ensure access to the general curriculum for every pupil.
Koulutusintegraatio ammatti-ihmiset osallistuvat täysipainoisesti.
Regularly reviewed individual educational plans are essential for learners with a special educational need. The degree and nature of the plans should vary according to the needs of the individual, but should always be based upon a holistic view of the learner.
Kaikkien opettajien on saatava koulutusta ja tukea, jotta he olisivat tietoisia yksilöllisistä tarpeista ja pystyisivät pätevästi ja taitavasti käyttämään yksilöllistä lähestymistapaa.
This should take into account all aspects of the individual's home life and school life.
Erityistarpeisiin vastaamisesta tulisi osa luokkahuoneen päivittäisiä käytäntöjä.
5.Support services and resource centres
5.Tukipalvelut ja resurssikeskukset
Without high-quality external support, acceptable educational outcomes for those with special educational needs are far less likely to be achieved.
Ilman korkeatasoista ulkopuolista tukea on vaikea saavuttaa hyväksyttäviä koulutusratkaisuja henkilöille, joilla koulutuksellisia erityistarpeita.
Mainstream schools and mainstream teachers require continuing advice, support and guidance if effective integration is to be achieved.
Yleiset koulut ja tavalliset opettajat tarvitsevat jatkuvasti neuvoja, tukea ja ohjausta -muuten ei integraatio toteudu tehokkaasti.
Whilst well trained specialist personnel, equipment and materials can be expected in special schools, it is unrealistic to expect this to be replicated in all mainstream schools.
Vaikka erityiskouluissa on hyvin koulutettua erityishenkilökuntaa, -välineitä ja -tarvikkeita, on epärealistista odottaa samaa yleisiltä kouluilta.
A range of external support services is needed to serve the diverse needs of mainstream schools providing for a dispersed population of children and young people with special educational needs.
Monenlaisia ulkopuolisia tukipalveluita tarvitaan auttamaan niitä yleisiä kouluja, jotka pyrkivät vastaamaan lasten ja nuorten monentyyppisiin koulutuksellisiin erityistarpeisiin.
The preliminary aim of support services and resource centres should be to facilitate independent, self-analytical and self-supportive teachers and schools.
Tukipalveluiden ja resurssikeskusten ensimmäisen tavoitteen pitäisi olla itsenäisten, itsekriittisten, omavaraisten opettajien ja koulujen työn helpottaminen.