natgillin/translations-raw huggingface dataset:
One of the three instruments of the technological policy in Spain under the Ministry of Industry is the Institute of the Small and Medium­sized Indus­trial Enterprises (ΙΜΙΡ).
Suomessa on perustettu osaamiskeskuksia yliopistojen ja tutkimuslaitosten parhaiden yksiköiden yhteyteen yhdeksi T & K-toiminnan ja aluepolitiikan väliseksi si teeksi.
Fur­ther plans to reorganize the support for the creation of new companies and their survival are expected in the autumn.
Pk-yritykset, innovaatioita tukevat infrastruktuurit ja alueellinen ulottuvuus
The regional dimension in national STI policies is stren­gthened by the ORATE (Observation régionale de l'appui technologique aux entreprises) initia­tive, taken by the Ministry of Education and Research.
Ranskassa innovaatiosuunnitelmassa ANVA-ftille suunniteltu uusi strategia merkitsee pysymistä paremmin nopeasti kasvavien yritysten kehityksen mukana, tuo käyttöön hankkeiden vaikutuksia kasvuun ja työllisyyteen koskevat arviointiperusteet, vahvistaa alueellisten edustustojen merkitystä ja tarjoaa pkyrityksille uusia rahoitustapoja, kuten jo on mainittu.
This initiative links the innovative growth layer of SMEs with the responsibilities of regional authorities to assure a coherent set of measures.
Lisäsuunnitelmia uusien yritysten perustamista ja elinkykyisenä säilyttämistä varten myönnettävien tukien uudelleenjärjestämiseksi odotetaan syksyn kuluessa.
ORATE also focuses on human resource requirements and on the medium­term economic impact within the region of technol­ogy diffusion.
Kansalliseen tiede-, tek nologia- ja teollisuuspolitiikkaan liittyvien toi mien alueellista ulottuvuutta lisää opetus- ja
In Germany three current programmes of the BMWi will be merged into one federal pro­gramme with a considerable increase of fund­ing; programmes under the BMBF for the new Länder provide enterprises with support for
Hallitustason uudelleenjärjestäytymistä on seurannut myös laitosten järjestäytyminen uudelleen.
The 22 new R & TD consortia for regional development in Sweden, mentioned above, arc helping SMEs in supported regions to cooper­ate and to regard institutes, universities and larger companies as resources for competence.
Teknologian siirtoa ja tärkeimpien tutkimuslaitosten välistä yhteistyötä tukevat yhteyslaitokset ovat usein järjestäytyneet julkisen alan ulkopuolella toimiviksi yksityisiksi, voittoa tavoittelemattomiksi yhteisöiksi.
Business Partners which is a government- owned consultancy with 40 offices, and support for trade in technological services between SMEs and public technology providers.
Muita uusia välineitä ovat esimerkiksi teknologian siirtoa pkyrityksille teollisuuden tutkimuslaitoksista käsittelevä koeohjelma, jolla pyritään kehittämään pitkäikäisempiä verkosto ja, valtion omistama 40 toimiston asiantuntijaverkosto ALMI Företagspartner ABl sekä pkyritysten ja julkisten teknologian toimittajien välisen teknologisten palveluiden kaupan tuke minen.
In the United Kingdom the Cabinet Office foresees a further increase in the number of 'teaching company scheme' programmes, as well as the growth of a similar 'college-business partner ship', launched early in 1996, and a rapid uptake by companies of the new services from 'design counsellors' which are an addition to the business link scheme.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa valtioneuvoston kansliassa ennakoidaan Teaching Company Scheme -ohjelmien lukumäärän kasvavan ja samoin ennakoidaan kasvua vuoden 1996 alussa käynnistyneelle vastaavalle aloitteelle College-Business Partnership, ja yritys ten arvellaan ottavan nopeasti vastaan Business Link-ohjelman lisäksi käynnistetyn Design Councellors -ohjelman uudet palvelut.
Recent White Papers and launch of strategic plans of Member States
Jäsenvaltioissa hiljattain ilmestyneet valkoiset kirjat ja maiden esittämät strategiset suunnitelmat
'Towards an innovative society — A develop ment strategy for Finland', Science and Tech nology Policy Council of Finland, 1993.
Tiedon ja osaamisen Suomi: kehittämisstrategia, valtion tiede- ja teknologianeuvosto, 1993.
'Competitiveness: Paper', DTI, 1995.
Suomi tietoyhteiskunnaksi, suusministeriö, 1995.
'Finland's way to the information society — The national strategy', Ministry of Finance, 1995.
Kansallinen innovaatiojärjestelmä ja työllisyys, valtion tiede- ja teknologianeuvosto, marraskuu 1995.
'National innovation system and employment', Science and Technology Policy Council, November 1995.
Teollisuuspoliittinen visio, kauppa- ja teolli suusministeriö, toukokuu 1996.
Table 1 — Europe in worldwide research: R & D indicators for the triad
Taulukko 1 — Euroopan unionin asema maailmassa tutkimuksen osalta: johtokolmikon T & K-toiminnan mittarit
% of total R & D expenditures financed by governments 1993 % of total R & D expenditures financed by industry 1993
Valtion osuus (%) T & K-toiminnan kokonaismenoista 1993 Teollisuuden osuus (%) T & K-toiminnan kokonaismenoista 1993
Number of researchers 1993 Number of researchers per 1 000 employed 1993 Number of researchers in industry 1993 Number of researchers per 1 000 employed in industry 1993
Tutkijoiden lukumäärä 1993 Tutkijoiden lukumäärä 1 000 työssäkäyvää henkilöä kohti 1993 Tutkijoiden lukumäärä yrityksissä 1993 Tutkijoiden lukumäärä yrityksissä 1 000 työssäkäyvää henkilöä kohti 1993
Source: European Commission.
Uilide: Euroopan komissio, pääosasto XII.
DG XII from OECD data.
OECD:n tietojen pohjalta.
Table 2 — Recent trends for R & D undertaken by firms
Taulukko 2 — Yritysten T & K-toiminnan kustannusten viimeaikainen kehitys
(US prices 1987, billion ECU, average annual growth rates)
(miljardia ecua, keskim. vuotuinen kasvu verrattuna vuoden 1987 USD-kurssiin)
Sources: MERIT, data: OECD, Eurostal, IMF, UNIDO and Unesco.
Kansainvälinen valuuttarahasto, UNIDO ja Unesco.
Table 3 — Positions of the triad by technological area, measured in patents. 1993
Taulukko 3 — Johtokolmikon sijoittuminen patenttien mukaan eri teknologian aloilla 1993
Shaa* ('T) of European patents in the world
Eurooppalaisten patenttien jakautuminen maailmassa (%)
Shaa' ('« ) of US patents in the world
USA:n patenttien jakautuminen maailmassa (%)
Electronics/electricity Instruments/optics Chemicals/pharmaceutical products Industrial processes Mechanical engineering/transport Consumer goods All areas
Elektroniikka/sähkötekniikka Instrumentit/optiikka Kemia/lääkeala Teollisuusprosessit Koneenrakennus/liikenne Kulutushyödykkeet Kaikki alat
Source: USPTO; data: treatments STO and CHI-Research.
Lähde: USPTO. tiedot: OST ja CHI-Research treatments, 1995. UNESCO World Science Report.
Table 4 — R & D expenditures (as a % of GDP) and their evolution for selected countries
Taulukko 4 — T & K-toiminnan menot (prosentteina BKT:sta) ja niiden kehittyminen useissa maissa
Table 5 — Gross domestic R & D expenditures as % of GNP by Member State
Taulukko 5 — T & K­toiminnan bruttomenot prosentteina BKT:sta jäsenvaltioittain
MB: Reference years: 1991 (Β). 1992 (D. F. IRL. Ρ). 1993 (DK. EL. E. I. NL. UK).
Viitevuodet: 1991 (Β), 1992 (D. F, IRL. Ρ), 1993 (UK, DK, NL, I, E. EL)
Source: Eurostat, research and development, annual statistics 1995.
Lähde: Eurostat, tutkimus ja kehitys, vuositilastot 1995.
Table 6 — Distribution of innovation expenses in 1992 in some Member States '
Taulukko 6 — Innovaatiomenojen erittely eräissä jäsenvaltioissa vuonna 1992 '
Market analysis
Markkinatutkimukset
In 1992, in the 12 Member Stales of that lime except Greece. France.
1 Vuoden 1992 kahdessatoista jäsenvaltiossa Kreikkaa. Portugalia.
Portugal and the United Kingdom.
Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Ranskaa lukuun ottamatta.
Table 7 — Distribution of innovation expenses in 1992 in some Member States ' by firm size
Taulukko 7 — Innovaatiomenojen erittely yrityksen koon mukaan eräissä jäsenvaltioissa vuonna 1992'
■ Market analysis
■ Markkinatutkimukset
D Others
D Muut
M Product design
M Tuotesuunnittelu
United Kingdom and France.
—^—Keskisuuri
Source: CIS, preliminary results.
Lähde: CIS. Alustavat tiedot.
Table 8 — Ways of keeping up competitiveness in terms of product innovation in some Member States ' by firm size
Taulukko 8 — Tuoteinnovaation kilpailukyvyn säilyttämiseksi käytetyt menetelmät eräissä jäsenvaltioissa '
Registration of concept
Hankkeen rekisteröinti
Complexity of the product
Monimutkainen tuote
In 1992 in lhe 12 Member Stales of that time, except Spain. France, Italy.
1 Vuoden 1992 kahdessatoista jäsenvaltiossa Espanjaa.
Greece, Portugal and United Kingdom.
Italiaa, Kreikkaa.
Source: CIS, preliminary results.
Portugalia ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa lukuun onaniatta.
Table 9 — Importance of factors hampering innovation
Taulukko 9 — Innovaatiota estävät tekijät
Non-innovative
Ei-innovatiiviset yritykset
Innovative1 o
Innovatiiviset yritykset1
Business factors
Teollis- oikeudet
Too simple to copy
Yrityksestä riippuvat tekijät
Lack of technical opportunities
Teknisten mahd. puuttuminen
1 Companies having undertaken product or process innovation during the period 1990-92.
Alustavat tiedot. 1 Ajanjaksona 1990—1992 tuote- tai prosessi-innovaatiota toteuttaneel yritykset.
Source: Eurostat (CIS), preliminary results.
Taulukko 10 — Innovaation tavoitteiden tärkeys
Improve working conditions
Tuotteiden laatu
Decrease damages to the environment
Työolojen parant.
Lower production cost
Uusien markkin. luominen
Widen production range
Markkinaosuuden kasvatt.
Replace obsolete product
Ymp. haittojen korjaam.
Improve production flexibility
Alemmat tuotantokust.
Objectives
Tuotejoustav. parant.
Source: CIS. preliminary results.
Lähde: CIS. Alustavat tiedot.
Table U — Significant correlation coefficients between employment, product innovation and process innovation average growth rales in various European countries (1970-92)
Taulukko II — Merkitsevä korrelaatiokerroin keskimääräisen työllisyyden kasvun sekä tuote­ tai prosessi­innovaation välillä eräissä Euroopan unionin maissa (1970—1992)
Process innovation
Prosessi­innovaatio
Table 12 — Changes in employment in micro-firms and small, medium-sized and large firms, EUR 15, 1988-95. 1988 = 100 nu -
Taulukko 12 — Työllisyyden kehittyminen mikroyrityksissä sekä pienissä, keskisuurissa ja suurissa yrityksissä Euroopan unionissa (EUR 15) 1988—1995; 1988=100
Table 13 — Company registration per country 1988-93, 1988 = 100
Taulukko 13 — Yritysten rekisteröintiä kuvaava indeksi maittain 1988—1993
Germany 1 Germany 2 Greece Spain France Italy Ireland Luxembourg Netherlands Austria Portugal Finland Sweden United Kingdom Norway
Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta Norja
Luxembourg Netherlands
Lähde: Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Italia Irlanti Luxemburg Alankomaat
Table 14 — Impact of innovation on employment. The case of Italy
14 — Innovaation vaikutus työllisyyteen: Italia
Innovative companies
Innovatiiviset yritykset
Non­innovative companies
Ei-innovatiiviset yritykset
Productivity growth
Tuottavuuden kasvu
Employment growth 1992
Työllisyyden kasvu 1992
Source: E1MS.
Lähde: KIMS. The impact of Innovation on Employment in Italy.
Analysis from CIS data'. 1995.
Tutkimuksessa on käytetty CIS:n tietoja 1995.
Table 15 — Intangible factors and competitiveness
Taulukko 15 — Aineettomat tekijät ja kilpailukyky
­2 0 Starting market share
-2 0 Markkinaosuuden lähtötaso
Source: PIMS 1994.
Lähde: P1MS I99-1.
PIMS Associates Ltd (USA) and selected academic partners including the Irish Management Institute are responsible for PIMS data­gathering reseurch and consul­ting.
Tutkimuksen suorittajat P1MS associates Ltd (USA) ja Irish Management Institute.
Analysis carried out for units within large companies in Northern America (mainly the United States) and in Europe (50% in the United Kingdom).
Tutkimus käsittelee suuriin yhtiöihin kuuluvia liiketaloudellisia yksiköitä Pohjois-Amerikassa (lähinnä USA:ssa) ja Euroopassa (joista 50 % Yhdistyneessä kuningaskunnassa).
Table 16 — Venture capital Distribution of stages in percentage of investments in Europe in 1995 '
Taulukko 16 — Pääomasijoitusten kokonaismäärän jakautuminen prosentteina vuonna 1995 Euroopassa1
Replacement 6.8
Korvaus 6,8 %
Expansion 52.8
Laajennus 52,8 %
Start-up 16.4
Käynnistys 16,4%
Source: EVCA, Ernst & Young. Table 17 — Venture capital Distribution on investments in 1995 by invested amount
Lähde: EVCA.
M Buy-out Ü Expansion
M Yritysostot D Laajennus
Source: EVCA.
Lähde: EVCA.
Table IS — Investments in venture capital in Europe and the United States ( 1995)
Taulukko 18 — Pääomasijoitukset Euroopassa ja USA:ssa (1995)
Total Investments
Sijoitukset yhteensä
Investments per stage Seed and start-up Development Leveraged buy-out
Sijoitukset vaiheittain Siemenvaihe ja käynnistys Kehitys Yritysostot
Average size of seed capital
Keskim. aloitussijoitukscn koko
1 Source: VentureOne (American Company). :EVCA.
Lähleet: USA: VenlureOne (yhdysvaltalainen yhtiö). EU: EVCA.
* 50% increase in the number of investments ( 1994-95 period). ** 1 KK) investments in the United States in 1995.
1 50 %:n lisäys sijoituksissa ( 1994—1995). 2I 100 sijoitusta Yhdysvalloissa vuonna 1995.
Table 19 — Taxes and social contributions in Europe as a percentage of GDP (1993)
Taulukko 19 — Verot ja sosiaalimaksut (1993)
Taxes and social contributions 'k of GDP
Verot ja sosiaalimaksut Tt :ina BKT:sta
Supplement 3/97 to the Bulletin of the European Union
Euroopan unionin tiedotteen täydennysosa 3/97
Price (excluding VAT) ¡n Luxembourg: ECU 7
Hinta Luxemburgissa: 7 ecua (ei sis. alv:a)
OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS 0F THEEUROPEAN COMMUNITIES
*** EUROOPAN YHTEISÖJEN * Oft ** VIRALLISTEN JULKAISUJEN TOIMISTO
Partnership for a new organization of work
Yhteistyössä työn uudelleenorganisointiin
1/97 The Commission's programme for 1997 Presentation to the European Parliament by President Jacques Santer Resolution of the European Parliament on the programme for 1997
1/97 Komission ohjelma vuodeksi 1997 Puheenjohtaja Jacques Santerin esitys Euroopan parlamentissa Euroopan parlamentin päätöslauselma ohjelmasta vuodeksi 1997
2/97 Green Paper on commerce
2/97 Vihreä kirja kaupasta
3/97 The first action plan for innovation in Europe
3/97 Ensimmäinen Euroopan innovaatioita koskeva toimintasuunnitelma
Document drawn up on the basis of COM(97) 128 final
Asiakirjan KOM(97) 128 lopull. perusteella laadittu asiakirja
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet. It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int)
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä Internetissä Europa-palvelimen kautta (http ://europa.eu.int).
Introduction: What are the aims of the Green Paper?
Johdanto: vihreän kirjan tavoitteet
Step-by-step improvements
Asteittaiset parannukset
The flexible firm
Joustava yritys
A new organization of work, a demanding change
Työn uudelleenorganisointi on haasteellinen muutos
A great potential for Europe
Euroopan suuri mahdollisuus
Flexibility and security
Joustavuus ja turvallisuus
The labour market context
Työmarkkinat
Modernizing the legal, contractual and policy framework
Oikeudellisten, sopimusluonteisten ja poliittisten puitteiden uudistaminen
Education and training: lifelong learning Labour law and industrial relations Wage systems Working time: a new approach Taxation Social security Health and safety at work Environmental issues Mainstreaming equal opportunities policies Labour market policies Modernization of the public sector Telework
Koulutus: elinikäinen oppiminen Työlainsäädäntö ja työmarkkinasuhteet Palkkaus Työaika: uusi näkökulma Verotus Sosiaaliturva Työterveys ja-turvallisuus Ympäristökysymykset Yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen kaikkialla Työmarkkinapolitiikka Julkisen sektorin uudistaminen Etätyö
Building a partnership for a new organization of work The challenge to the social partners The challenge to policy-makers
Yhteistyössä työn uudelleenorganisointiin Haaste työmarkkinaosapuolille Haaste päätöksentekijöille
Why a Green Paper?
Miksi vihreä kirja?
The transformation can be explained by three factors representing change: human resources, markets and technology.
yksittäisen yrityksen ja sen työntekijöiden olo­suhteita vastaaviksi.
There are already a number of case studies demonstrating the potential for productivity and prosperity of a new organization of work.
Muutos perustuu kolmeen muuttuvaan tekijään: henkilöstö, markkinat ja teknologia.
However, the great majority of firms — and public authorities — are still in the traditional form of work organization.
Tässä vihreässä kirjassa käsitellään mahdolli­suuksia parantaa työllisyyttä ja kilpailukykyä organisoimalla työ työpaikoilla entistä parem­min korkean ammattitaidon, korkean luotta­muksen ja korkean laadun pohjalta.
The diffusion of new practices seems to be slow.
Siinä käsi­tellään työnantajien ja työntekijöiden halua ja kykyä toimia aloitteellisesti, parantaa tuotteiden ja palveluiden laatua, kehittää innovaatioita, uudistaa tuotantoprosesseja ja parantaa asiakas­suhteita.
This Green Paper is about the scope for improving employment and competitiveness through a better organization of work at the workplace, based on high skill, high trust and high quality.
Useissa tapauskohtaisissa tutkimuksissa on jo osoitettu työn uudelleenorganisoinnin tarjoamat mahdollisuudet tuottavuuden ja hyvinvoinnin kasvuun.
It is about the will and ability of management and workers to take initiatives, to improve the quality of goods and services, to make innovations and to develop the production process and consumer relations.
Suurin osa yrityksistä — ja julkishal­linnon organisaatioista — perustuu kuitenkin edelleen perinteiseen organisaatiomalliin. Uu­sien toimintatapojen yleistyminen näyttää ole­van hidasta.
The policy challenges
Poliittiset haasteet
The purpose of the Green Paper is to stimulate a European debate on new forms of organization of work to release this potential.
Vihreän kirjan tavoitteena on antaa puhtia eurooppalaiselle keskustelulle työn uusista or­ganisointitavoista, joilla mahdollisuudet voi­daan hyödyntää.
The Green Paper is focused on three questions.
Se keskittyy kolmeen pääky­symykseen:
D Why a new organization of work, and how?
D Miksi ja miten kohti työn uudelleenorgani­sointia?
The policy challenges could be summarized in one question: how to reconcile security for workers with the flexibility which firms need.
D Miten työn uudelleenorganisointi vaikuttaa politiikkaan?
D What are the policy challenges of new forms of work organization?
D Kyetäänkö uudenlaiseen yhteistyöhön tuot­tavamman, osallistuvamman ja oppivamman työn organisoinnin puolesta?
D how to organize the necessary training and retraining, so that the workforce can meet the increasing needs for skills and competence;
Politiikkaan kohdistuvat haasteet voidaan tii­vistää yhteen kysymykseen: kuinka yhdis­tetään työntekijöiden aseman turvaaminen ja yritysten tarvitsema joustavuus?
D Is it possible to establish a new partnership for a more productive, participative and learn ing organization of work?
Kysymys nos­taa esiin joukon työllisyys­, koulutus­ ja sosiaa­lipolitiikkaan liittyviä seikkoja, jotka kohdistu­vat viranomaisiin ja työmarkkinaosapuoliin. Esimerkiksi:
D how to adapt social legislation to take account of new employment trends;
D Miten järjestetään tarvittava täydennys­ ja uudelleenkoulutus, niin että työntekijät voivat täyttää kasvavat ammattitaito­ ja pätevyysvaati­mukset?
Towards a new organization of work — why and how?
Kohti työn uudelleenorganisointia — miksi ja miten?
D how to change wage systems along with the organizational structures on which they are based;
Π Kuinka sosiaalialan lainsäädäntöä sopeute­taan uusia työllisyyssuuntauksia vastaavaksi?
D how to take advantage of the new employ ment trends with regard to equal opportunities; ties;
D Kuinka muutetaan palkkajärjestelmiä, kun niiden taustalla olevat organisaatiorakenteet muuttuvat?
The traditional organization of work, based on the ideas of industrial mass production, has been questioned more and more during the last 20 to 30 years.
Teollisen massatuotannon ihanteelle perustuva työn perinteinen organisointimalli on 20—30 viime vuoden aikana yhä useammin asetettu kyseenalaiseksi.
A number of organizational changes have been tried in order to improve productivity, quality and working conditions (quality circles, just-in-time systems, team work).
Tuottavuuden, laadun ja työ­olojen parantamista on tavoiteltu erilaisin orga­nisaatiomuutoksin (laatupiirit, JOT­järjestelmät, ryhmätyö).
D how to develop more flexible organizations in the public services;
D Kuinka työaikajärjestelyt sopeutetaan uu­teen tilanteeseen?
D how to provide adequate support to firms, in particular small firms, who wish to change, but lack the resources or expertise to do so.
D Kuinka hyödynnetään uudet mahdollisuudet yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisessä?
Building a partnership for a new organization of work
D Kuinka kehitetään julkisia palveluita organi­saatioltaan joustavammiksi?
The Green Paper invites the social partners and public authorities to seek to build a partnership for the development of a new framework for the modernization of work. Such a partnership
Samaan aikaan näiden eri suuntausten kanssa on työn organisointi muuttumassa myös syväl­lisemmin: jäykistä tuotantojärjestelmistä ollaan organisaation kehityksessä siirtymässä jousta­vaan ja avoimeen prosessiin.
In parallel with these many different trends there is now a more fundamental change in the organization of work, a shift from fixed systems of production to a flexible, open-ended process of organizational development.
Uutta, jatkuvan muutoksen periaatetta on toisinaan kuvattu käsitteellä "joustava yritys", ja työpaikka on määritelty korkean luottamuksen ja korkean ammattitaidon työpaikaksi.
This new concept of a process of continuous change is sometimes described as 'the flexible firm' and the workplaces as high trust and high skill workplaces.
Ei ole olemassa mitään yhtä ainoaa mallia vaan loputon määrä erilaisia malleja, joita jatkuvasti mukautetaan
There is no one model, but an infinite variety of models, which are constantly being adapted to the circumstances of the individual firm and its workers.
D Kuinka tuetaan yrityksiä, ennen kaikkea pie­niä yrityksiä, jotka ovat halukkaita muuttumaan mutta joilla ei ole tarvittavia voimavaroja ja asiantuntemusta?
be clarified through discussions in the social dialogue.
Puitteiden laajuuden ja sisällön selventämiseksi on käytävä työmarkkinaosapuolten välisiä keskusteluja.
could make a significant contribution to achieving the objective of a productive, learning and participative organization of work.
Vihreässä kirjassa kehotetaan työmarkkinaosa puolia ja viranomaisia kehittämään yhteistyössä työn uudistuksille uudet puitteet.
The Commission would like all interested parties to develop their views on how these objectives could be reached and how all policies, whether they are public policies or policies for which the social partners are responsible, could be mobilized to create a new framework to modernize work and the economy.
Yhteistyö voi si merkittävästi edistää työn organisoimista tuottavasti, oppivasti ja osallistuvasti.
The word 'framework' should be given a broad interpretation.
Puitteet on tulkittava laajasti. Ne sisältävät niin yhteisymmärryksen luomisen työn organisoin
It could include everything from the creation of a common understand ing of the importance of new forms of work organization, through joint declarations, to binding contractual or legal initiatives. The level and content of such a framework has to
Komissio toivoo kaikilta asiasta kiinnostuneilta näkemyksiä siitä, kuinka nämä tavoitteet voi daan saavuttaa ja kuinka valtiollisella ja työ markkinapolitiikalla voidaan luoda uudet puitteet työn ja talouden uudistuksille.
Introduction: What are the aims of the Green Paper?
Johdanto: vihreän kirjan tavoitteet tähän laajemman työllisyyskeskustelun osaalueeseen.
One of the main aims of this document is to redress this balance by concentrating on this aspect of the wider employment debate.
Tutkimukset ovat osoittaneet, että työn organisoinnin uudistaminen on tuottavuuden paranemisen kannalta ensiarvoisen tärkeää.