natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Annex I: Technical Annex Annex II: Statistical Annex Annex III: Community Funds and Instruments
Liite I: Liite II: Liite III:
State aid to industry - annual values 1990 to 1994
- vuotuiset keskiarvot 1990 - 1992 ja 1992 - 1994
Aid to shipbuilding in 1992-1994
Laivanrakennusteollisuudelle myönnettävä tuki vuosina 1992 ­ 1994
- breakdown according to type of aid
- tukimuodon mukainen jaottelu
- breakdown according to sector and function
- tuen ala- ja tavoitekohtainen jaottelu
State aid to industry 1990-1992 and 1992-1994
Teollisuudelle myönnettävä valtion tuki 1990 - 1992 ja 1992 - 1994
-breakdown to main objectives
- päätavoitteiden mukainen jaottelu
State aid to industry in the Community
Teollisuudelle myönnettävä valtion tuki yhteisössä 1990 - 1994
Annex II of the EC Treaty (Agriculture)
EY:n perustamissopimuksen liitteessä II (Maatalous) lueteltujen tuotteiden kansallinen tuki
Sfare aid to fisheries in per cent of gross valued added in this sector 28
Kalatalouden alalle myönnettävä valtion tuki prosentteina alan bruttojalostusarvosta
Table 12
Taulukko 11
State aid to transport (Railways)
Yhteisön kalatalouden tukitoimet
Table 13
Taulukko 12
State aid to the coal industry
Liikenteelle myönnettävä valtion tuki (Rautatiet)
Overall national aid in the Member States 1990-92 and 1992-94
Jäsenvaltioiden kansallinen kokonaistuki 1990 -1992 ja 19921994
Overall national aid in the Member States 1990-1992 and 1992-1994 in per cent of GDP
Jäsenvaltioiden kansallinen kokonaistuki 1990 - 1992 ja 1992 - 1994 prosenttia BKT.sta
Overall national aid in the Member 1990-92 and 1992-94 broken down into main sectors
Jäsenvaltioiden kansallinen kokonaistuki 1990 - 1992 ja 1992 - 1994 tärkeimpien alojen mukainen jaottelu
Statistical Annex
Tilastoliite
State aid to industry in current prices (National currency)
Teollisuudelle myönnetyt tuet nimellishintoina (kansallinen valuutta)
State aid to industry in current prices (ECU)
Teollisuudelle myönnetyt tuet nykyisinä hintoina (ecu)
German State aid to the new Länder - yearly average 1992-1994
Saksan valtion tuki uusille osavaltioille
Total State aid - annual average 1992 - 1994 by Member State
- vuotuinen keskiarvo 1992 - 1994 jäsenvaltiota kohti
Table Β
Taulukko Β
Other Community Instruments
Yhteisön muut välineet
Tabled
Taulukko C1
Community Expenditure by Member State
Yhteisön menot jäsenvaltioittain
State aid to industry as percentage of value added
Teollisuudelle myönnetyn tuen osuus jalostusarvosta
State aid to industry: Distribution by tax and budgetary expenditure
Teollisuudelle myönnetyn tuen rahoitus: vero- ja talousarviomenojen mukainen jaottelu
Aid to industry and Community Funds per employee
Teollisuudelle myönnettävä tuki ja yhteisön varat työntekijää kohti
The need for an effective method of systematic quantification of State aid for the purposes of competition policy was fully perceived in 1985, the year which saw the publication of the Commission White Paper on completing the internal market.
Tarve luoda kilpailupolitiikan tarkoituksiin soveltuva tehokas ja järjestelmällinen menetelmä valtion tuen määrän määrittämiseksi havaittiin vuonna 1985, jolloin julkaistiin komission valkoinen kirja sisämarkkinoiden toteuttamisesta.
At the end of that year the Commission instructed its departments to compile and publish a fact-based analytical survey on the granting of State aid in the Member States of the Community.
Kyseisen vuoden lopussa komissio antoi yksiköilleen ohjeen koota ja julkaista analyyttisen yleiskatsauksen yhteisön jäsenvaltioiden myöntämästä valtion tuesta.
Since the First Survey, covering 1981-86, concluded that transparency in the field of State aid had to be increased, it was decided that updating should be carried out, and this was done in the Second, Third and Fourth Surveys, covering the periods 1987-88, 1989-90 and 1991-92 respectively.
Koska ensimmäisen, vuosia 1981-86 koskevan yleiskatsauksen päätelmänä oli, että valtion tukien avoimuutta oli lisättävä, tehtiin päätös yleiskatsauksen tietojen ajantasaistamisesta, mikä tehtiin toisessa, kolmannessa ja neljännessä yleiskatsauksessa, jotka koskivat vuosia 1987-1988, 1989-1990 ja 1991-1992.
The Fifth Survey updates the existing data and covers the period up to and including 1994.
Viidennessä yleiskatsauksessa ajantasaistetaan olemassa olevat tiedot vuoden 1994 loppuun saakka.
It covers the last years before the accession of the three new Member States and provides information on the then prevailing structure of state support to companies in the twelve Member States of the Community.
Yleiskatsauksessa käsitellään kolmen uuden jäsenvaltion liittymistä edeltäviä vuosia, ja siinä annetaan tietoa yhtiöille myönnetyn valtion tuen sen aikaisesta rakenteesta yhteisön kahdessatoista jäsenvaltiossa.
It is the first Survey that partially profited from the new system of standardized annual reports proposed by the Commission to the Member States in 1994, and which is now taking full effect.
Tämä on ensimmäinen yleiskatsaus, joka on osittain hyötynyt uudesta komission jäsenvaltioille vuonna 1994 ehdottamasta standardoidusta vuosikertomusmenettelystä, joka on nyt otettu käyttöön kokonaisuudessaan.
The publication of this Fifth Survey reaffirms the commitment of the Commission to maintain an open policy on the control of State aid.
Tämän viidennen yleiskatsauksen julkaiseminen vahvistaa komission sitoumuksen säilyttää avoin politiikka valtion tuen valvonnassa.
This emphasis on transparency is increasingly important given the environment in which the Commission currently operates, both within the Union itself and in the wider international context.
Avoimuuden korostaminen on komission nykyisen toimintaympäristön vuoksi yhä tärkeämpää sekä itse unionissa että laajemmassa kansainvälisessä yhteydessä.
The completion of the internal market and the approaching economic and monetary union require an increasingly effective control of State aid since such aid can be used to replace barriers to trade that have been dismantled in the integration process.
Sisämarkkinoiden toteuttaminen ja lähestyvä talous- ja rahaliitto vaativat yhä tehokkaampaa valtion tuen valvontaa, koska tällaista tukea voidaan käyttää yhdentymisen yhteydessä poistettujen kaupan esteiden korvaamiseen.
Member States will willingly contribute to the completion and future proper functioning of the internal market only if they are certain that all other Member States abide by the same rules when subsidising their firms.
Jäsenvaltiot ovat halukkaita osallistumaan sisämarkkinoiden toteuttamiseen ja niiden tulevaan moitteettomaan toimimiseen ainoastaan, mikäli ne ovat varmoja, että kaikki muut jäsenvaltiot noudattavat samoja sääntöjä yritystensä tukemisessa.
Compiling and publishing data on the aid amounts awarded is one, and not the least means with which the Commission demonstrates to the Member
Myönnettyjä tukimääriä koskevien tietojen kerääminen ja niiden julkaiseminen on yksi, eikä suinkaan vähäisin komission käytettävissä oleva keino osoittaa jäsenvaltioille, että se valvoo tarkasti julkista tukea sekä yleisen että jokaisessa jäsenvaltiossa tapahtuvan kehityksen osalta. Tämä antaa
This in turn will allow it to adjust its policies where required in order to execute a fair and efficient State aid control, and to adapt to a changing economic environment.
komissiolle mahdollisuuden mukauttaa politiikkojaan tarpeen mukaan oikeudenmukaisen ja tehokkaan valtion tuen valvonnan toteuttamiseksi ja sopeutua muuttuvaan taloudelliseen ympäristöön.
Looking at the international context, this decade has witnessed the conclusion of the Europe Agreements with the Central and East European Countries (CEEC), creating an historical association between the Community and this group of countries which aims at their eventual accession to the Union.
Kansainvälisellä tasolla yhteisö on tehnyt Eurooppa-sopimukset Keski- ja Itä-Euroopan (KIE) maiden kanssa luoden yhteisön ja näiden maiden välille historiallisen yhteyden, jonka tarkoituksena on näiden maiden aikanaan tapahtuva liittyminen unioniin.
The burdens of the past of these countries in transition are particularly heavy.
Näiden siirtymävaiheessa olevien maiden menneisyyden taakka on erityisen raskas.
This urgently calls for increased transparency in the field of State aid.
Tämä vaatii lisääntynyttä avoimuutta valtion tukien osalta.
Through the publication of its own Surveys on State aid the Commission and indeed the whole European Union give a concrete example to these countries of the level of transparency that is expected of modern, competitive market economies.
Valtion tukia koskevia omia yleiskatsauksiaan julkaisemalla komissio ja itse asiassa koko Euroopan unioni antaa näille maille konkreettisen esimerkin nykyaikaisilta ja kilpailukykyisiltä markkinatalouksilta odotetusta avoimuuden tasosta.
This will facilitate fulfilling the reporting obligation of the CEEC as laid down in the Europe Agreements.
Tämä helpottaa KIE-maille Eurooppa-sopimuksissa asetetun raportointivelvoitteen toteuttamista.
Equally important, in the context of the World Trade Organization the Survey provides an example of what we should expect from our trading partners in terms of transparency.
Yksi yleiskatsauksen tärkeistä tehtävistä on antaa Maailman kauppajärjestölle esimerkki siitä, mitä yhteisö odottaa kauppakumppaneiltaan avoimuuden osalta.
In this respect it complements the notification of subsidies of the Community and the Member States pursuant to Article 25 of the WTO Agreement on Subsidies and Countervailing Measures.
Tässä mielessä se täydentää yhteisön ja jäsenvaltioiden Maailman kauppajärjestön tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 25 artiklan mukaisesti tekemiä ilmoituksia.
In a similar fashion the Survey furthermore provides an example for our partners in the OECD where the Commission continues to participate in the study on public support to industry.
Samalla tavoin yleiskatsaus on esimerkki kumppaneillemme OECD:ssä, jossa komissio jatkaa osallistumistaan teollisuudelle myönnettävän julkisen tuen tutkimiseen.
This Fifth Survey on State Aid covers the period 1992-1994, updating the Fourth Survey (published in 1995) which covered the period 1990-1992.
Tämä viides yleiskatsaus valtion tuista koskee vuosia 19921994 ja saattaa ajan tasalle vuosia 1990 - 1992 koskevan neljännen yleiskatsauksen (julkaistu 1995).
Included in the Survey is national aid given in the Community of twelve Member States to the sectors: industry, agriculture, fisheries, coal, and transport, of which the latter comprises railways.
Yleiskatsaus käsittää yhteisön kahdentoista jäsenvaltion kansalliset tuet seuraaville aloille: tehdasteollisuus, maatalous, kalatalous, kivihiiliteollisuus ja liikenne, joista viimeksi mainittuun kuuluvat rautatiet.
The reasons for these limitations together with general explanations of the methodology used are given in the Technical Annex (Annex I).
Alojen rajaamisen syyt ja käytetyt menetelmät selitetään teknisessä liitteessä (liite I).
The Statistical Annex (Annex II) contains basic statistical data on aid to industry and on overall aid.
Tilastoliite (liite II) sisältää tilastollisia perustietoja tehdasteollisuudelle myönnetystä tuesta ja yleisestä tuesta.
An overview of Community Funds and Instruments is given in Annex III.
Liitteessä III annetaan yleiskatsaus yhteisön varoista ja välineistä.
When comparing the different Member States, the analysis of the aid figures concentrates on the annual averages over the three-year-period 1992-1994.
Eri jäsenvaltioita vertailtaessa tukimäärien arvioinnissa keskitytään vuosittaisiin keskiarvoihin kolmivuotiskautena 1992-1994.
Where appropriate, the figures for the period 1990-1992 are given by way of comparison.
Vuosien 19901992 tiedot on annettu tarvittaessa vertailukohteeksi.
As was already the case in the preceding surveys, the periods compared overlap by one year.
Edellisten yleiskatsausten mukaisesti vertailtavat ajanjaksot ovat vuoden verran päällekkäin.
For comparisons between Member States, the use of overlapping three-year averages is the only way of arriving at conclusions supported by sufficiently statistically reliable figures.
Jäsenvaltioiden välisessä vertailussa kolmen vuoden päällekkäisten keskiarvojen käyttäminen on ainoa keino tehdä päätelmiä, joita tukevat tilastollisesti riittävän luotettavat luvut.
This is because for some of the figures amounts are at present only known over longer than one-year periods.
Tämä johtuu siitä, että joidenkin lukujen osalta määrät ovat tällä hetkellä tiedossa ainoastaan yhtä vuotta pidemmiltä ajoilta.
In such cases, the amounts have to be arbitrarily assigned to individual years.
Tällaisissa tapauksissa vuosittaiset määrät on keinotekoisesti osoitettava eri vuosille.
Secondly, the amounts for the last year reported on (1994) are to a non-negligible extent provisional and - as was already the case for the last year of the period reviewed by the preceding Survey (1992) - will certainly be modified by the Member States during the next verification of data for subsequent years.
Lisäksi, viimeisen tilastoidun vuoden (1994) määrät ovat useimmiten väliaikaisia ja, kuten edeltävän yleiskatsauksenkin viimeisen tilastoidun vuoden osalta (1992), jäsenvaltiot tulevat varmasti muuttamaan niitä seuraavien vuosien tietojen tarkistamisen yhteydessä.
The resulting weak viability of annual figures - particularly when broken down for Member States - is statistically straightened out by using overlapping three-year averages.
Tästä johtuva vuosittaisten lukujen lyhyt voimassaoloaika, erityisesti jäsenvaltioiden mukaisesti jaoteltuna, oikaistaan tilastollisesti käyttämällä kolmen vuoden päällekkäisiä keskiarvoja.
In order to make the averages for the previous period comparable with those of 1992-1994, the absolute figures 1990-1992, unless otherwise indicated, are expressed at 1993 prices1.
Edellisen kauden keskiarvojen saattamiseksi vertailukelpoiseksi vuosien 1992 - 1994 keskiarvojen kanssa on vuosien 19901992 todelliset luvut ilmoitettu vuoden
Figures for aid to industry at current exchange rates are given in the Statistical Annex (Annex II).
1993 hintoina1(ellei toisin mainita). Yleiskatsauksessa ilmoitetut luvut on siis aina ilmaistu reaalihinnoin2.
The figures for 1993 and 1994 were drawn up by Commission departments in cooperation with the Member States concerned.
Vuosia 1993 ja 1994 koskevat luvut koottiin komission yksiköissä yhteistyössä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa.
Together with the already existing figures for 1990-1992 they were verified by the Member States and, if necessary, modified.
Jäsenvaltiot tarkastivat ne yhdessä vuosia 19901992 koskevien lukujen kanssa ja tarpeen mukaan muuttivat niitä.
This procedure ensures that a relatively high degree of reliance can be placed in the data.
Tämä menetelmä takaa tietojen suhteellisen hyvän luotettavuuden.
As far as Greece is concerned, the Commission, when establishing the Greek figures for preceding reports, used as a reference a study on Greek State aid and spending undertaken by a consultant.
Kreikan osalta komissio käytti edeltävien yleiskatsausten Kreikkaa koskevien lukujen määrittelyssä lähteenä konsultin tekemää tutkimusta Kreikan valtion tuesta ja julkisista menoista.
The contribution received from the Greek authorities has permitted improvement of the Greek data.
Kreikan viranomaisilta saatujen lisätietojen avulla on Kreikan lukuja voitu tarkentaa.
Regrettably, however, as no comprehensive contribution is forthcoming from the Greek authorities the figures still remain essentially estimates, and therefore the results for Greece should be treated with caution.
Valitettavasti luvut ovat kuitenkin edelleen arvioita, koska Kreikan viranomaisilta ei saada kattavia tietoja, ja sen vuoksi Kreikkaa koskeviin lukuihin on suhtauduttava varauksella.
PART I - AID TO INDUSTRY
OSA I - TEHDASTEOLLISUUDELLE MYÖNNETTÄVÄ TUKI
Volume and trend of aid to industry
Tehdasteollisuudelle myönnettävän tuen määrät ¡a vaihtelu
In the Community, the industrial sector is granted more aid than any of the other sectors covered by this Survey; in fact, during the period 1992-1994 45% of overall aid went to this sector.
Tehdasteollisuudelle myönnetään yhteisössä enemmän tukea kuin millekään muulle tässä yleiskatsauksessa käsitellylle alalle; itse asiassa 45 prosenttia tuen yhteismäärästä myönnettiin vuosina 1992 - 1994 tälle alalle.
The analysis of aid in this sector of the economy occupies, therefore, the centre of this Survey.
Tämän alan tuen arviointi on siis yleiskatsauksen keskeisenä aiheena.
Community Totals
Yhteismäärä yhteisössä
Table 1 shows the annual amounts of aid to industry in the Community in the years 1990 to 1994.
Taulukossa 1 esitetään teollisuuden vuotuiset tukimäärät yhteisössä vuosina 1990-1994.
State aid to industry in the Community 1990-1994 Annual values in constant prices (1993).
Teollisuudelle myönnettävä tuki yhteisössä 1990-1994 Vuotuiset arvot kiinteinä hintoina (1993).
Million ECU
oonaa ecua
Although the figures should be interpreted cautiously3, they allow the conclusion that the gradual downward trend observed in the past appears to have come to an end.
Vaikka lukuja onkin tulkittava varauksella3, niistä voidaan päätellä, että aiemmin havaittu asteittainen väheneminen vaikuttaa päättyneen.
This survey indicates a stable tendency in the overall volume which is situated around an annual average of almost 43 billion ECUs.
Yleiskatsauksesta ilmenee kokonaismäärän vakiintuminen keskimäärin lähes 43 miljardiin ecuun vuodessa.
The high figure for 1990 can be explained by some untypical aid
Vuoden 1990 korkeaa lukua voidaan selittää joillakin kahden jäsenvaltion poikkeuksellisilla tuilla4
Therefore, Table 2 shows aid to industry as a percentage of value added, per person
Tämän vuoksi taulukossa 2 esitetään teollisuudelle myönnettävän
See point 6 above. Some major sectorial restructuring was supported in Italy and Spain.
Italia ja Espanja tukivat eräitä suuria alakohtaisia rakennemuutoksia. 4
employed in this sector, and in percent of intra-Community exports of manufactured goods.5
tuen prosenttiosuus jalostusarvosta tämän alan työntekijää kohden ja prosentteina yhteisön sisäisestä tehdasteollisuustuotteiden viennistä.5
State aid to industry in the Community Annual values 1990 to 1994
Teollisuudelle myönnettävä valtion tuki yhteisössä Vuotuiset arvot 1990 -1994
In per cent of value added
Ecua työntekijää kohti*
In ECU per person employed*
Prosenttia yhteisön sisäisestä
In percent of intracommunity export** at constant 1993 prices intra-Community exports of industrial products
20,7 viennistä ** vuoden 1993 kiinteinä hintoina yhteisön sisäinen teollisuustuotteiden vienti
Aid levels relative to value added fluctuate around four percent during the period under review.
Jalostusarvoon liittyvä tuki vaihteli neljän prosentin tuntumassa tarkasteltavana ajanjaksona.
The amount of aid per person employed in industry varies between ECU 1238 in 1991 and ECU 1472 in 1994 during the two periods reviewed.
Tuen määrä teollisuuden työntekijää kohti vaihteli vuoden 1991 1238 ecun ja vuoden 1994 1472 ecun välillä kahtena tarkasteltuna ajanjaksona.
The decline in manufacturing sector employment has an effect on the development of this indicator from 1991 onwards.
Teollisuuden työpaikkojen vähenemisellä on vaikutus tämän mittarin kehitykseen vuodesta 1991 alkaen.
Aid relative to the value of intra-Community exports of manufactured goods - this ratio can be seen as a good indicator for the potential distortion of competition in the Community - also shows a slight upward tendency from 1991.
Yhteisön teollisuustuotteiden sisäisen viennin arvoon suhteutettu tuki osoittaa myös hiukan kasvua vuodesta 1991 alkaen; tämän osuuden voidaan katsoa mittaavan hyvin kilpailun mahdollista vääristymistä yhteisössä.
Table 3 compares the average aid levels in industry for the different
TaUukoista 1 ja 2 käy ilmi, että todelliset tukimäärät ja kolme yhteisössä myönnetyn teollisuuden tuen mittaamisessa käytettyä tekijää ovat suurelta osin yhtäpitäviä: ne osoittavat, että aiemmin havaittu laskeva suuntaus on muuttunut kokonaistuen määrän vakiintumiseksi tarkasteltuina kahtena ajanjaksona.
Member States6 for the periods 1990-1992 and 1992-1994/ expressed in per cent of gross value added and aid amounts per person employed in this sector.
Koska pieni, mutta määrällisesti vaikeasti ilmaistava tukimäärien osa on osoitettava palvelualalle (kauppa, huolto, konsultointi), esitetyt luvut voivat olla hieman yliarvioituja.
State aid to industry Annual averages 1990-1992 and 1992-1994
Teollisuudelle myönnettävä valtion tuki Vuotuiset keskiarvot 19901992 ja 19921994
In per cent of value added
Prosenttia
Germany has been divided into the old and new Länder in order to show clearly the different development in the two German areas, marked by the unprecedented adjustment process of the new Länder economy to a market system.
Saksa on jaettu vanhoihin ja uusiin osavaltioihin Saksan eri alueiden erilaisen kehityksen osoittamiseksi. Maassa on käynnissä ennennäkemätön muutosprosessi uusien osavaltioiden talouksien sopeuttamiseksi markkinatalouteen.
As explained in point 6 above, detailed breakdowns by Member States can only be compared reliably if overlapping three-year averages are used.
Kuten edellä kohdassa 6 selitettiin, luotettava yksityiskohtaisen jäsenvaltioiden mukaisen jaottelun vertaaminen tarkastelujaksojen välillä on mahdollista ainoastaan mikäli käytetään kolmen vuoden päällekkäisiä keskiarvoja. 6
The aid levels show significant differences between the individual Member States.
Tuen määrissä on huomattavia eroja yksittäisten jäsenvaltioiden välillä.
Figure 1 gives an overview of the situation when aid levels are expressed as aid to industry relative to value added.
Kaaviossa I on yleiskatsaus tilanteesta, jossa tuen määrät osoitetaan teollisuuden tukena suhteessa jalostusarvoon.
State aid to industry as percentage of value added (averages 1990-1992 and 1992-1994)
Teollisuudelle myönnettävä valtion tuki prosentteina jalostusarvosta (keskiarvot 1990 -1992 ja 1992 -1994)
The highest aid levels are to be found in Greece and Italy.
Korkeimmat tuen määrät ovat Kreikassa ja Italiassa.
As noted above, the continuing uncertainty attached to the figures for Greece does not yet allow any further detailed comment.
Kuten edellä mainittiin, Kreikan lukuihin liittyvä jatkuva epävarmuus ei vielä mahdollista yksityiskohtaisempaa arviointia.
Portugal, Belgium and Germany remain above Community average, while Ireland, France, Luxembourg and Denmark are all slightly below.
Portugali, Belgia ja Saksa ovat yhteisön keskiarvon yläpuolella ja Irlanti, Ranska, Luxemburg ja Tanska ovat hieman sen alapuolella.
The lowest aid to industry is given, in declining order, in the Netherlands, Spain and the United Kingdom.
Alhaisimmat teollisuudelle myönnettävät tuet ovat alenevassa järjestyksessä Alankomaissa, Espanjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
In all these countries aid is far below the Community average and declining compared to the previous period.
Kaikissa näissä maissa tuki on huomattavasti yhteisön keskiarvon alapuolella ja laskussa edelliseen kauteen verrattuna.
Due to lack of statistics aid in per cent of value added for the two distinct parts of reunified Germany could not be calculated.
Tilastotietojen puuttumisen vuoksi tuen prosenttiosuutta jalostusarvosta ei ole voitu laskea yhdistyneen Saksan kahden selkeästi erillisen alueen osalta.
Aid per person employed in Italy is far above all Member States, followed by Germany and Ireland.
Tuki työntekijää kohti on Italiassa huomattavasti korkeampi kuin muissa jäsenvaltioissa.
The extremely high figure for the new German Länder is due both to important assistance granted by the Treuhand and to a sharp decline in the number of employees.
Saksan uusien osavaltioiden erittäin korkea luku johtuu sekä Treuhandin myöntämästä merkittävästä tuesta että työntekijöiden määrän jyrkästä laskusta.
The increase as compared with the previous reporting period reflects that the full impact of the restructuring process following German reunification in 1990, set in during the current review period.
Tämän luvun kasvu edelliseen tarkastelujaksoon verrattuna kuvastaa sitä seikkaa, että Saksan vuonna 1990 tapahtunutta yhdentymistä seuranneen jälleenrakennuksen voimakkain vaikutus ajoittui tälle tarkastelujaksolle.