natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This may hinder labour mobility and prevent excess labour supply from providing the right labour market signals. Indirectly, this may contribute to hindering employment from falling more rapidly.
Tämä voi heikentää työvoiman liikkuvuutta ja estää oikeiden johtopäätösten tekemisen työvoiman ylitarjonnasta ja näin välillisesti vaikeuttaa työttömyyden vähentämistä.
However, given the characteristics of the whole social assistance in Finland, a revision of the unemployment benefits has to go in parallel with a revision of other forms of social assistance, as beneficiaries may change from one form of assistance to another with small reductions in benefits.
Kun tarkastellaan Suomen sosiaaliturvajärjestelmää kokonaisuutena, on kuitenkin selvää, että työttömyys turvan tarkistamisen yhteydessä on korjattava myös muita sosiaalitukia, sillä muuten saajat vain siirtyvät yhdestä tukimuodosta toiseen ilman, että etuudet juuri kaan vähenevät.
The modest reforms until the present, particularly that which entered into force in 1997, tightened the eligibility rules but did little to change the amount and duration of the benefits.
Tähän mennessä toteutetuilla vaatimattomilla uudistuksilla, joista merkittävin tuli voimaan vuonna 1997, on kiristetty etuuksien saannin edellytyksiä, mutta ei juurikaan ole kajottu niiden määrään tai kestoon.
The development of construction, in its segment of housing for rent, is also hindered by a tax treatment that still favours owner-occupied housing to the detriment of rented housing and by unbalanced rights favouring ten ants' rights versus owners (see Annex 1, Section 8).
Vuokra-asuntorakentamisen kehitystä hidastaa myös verokohtelu, joka edelleen suosii omistusasumista vuokra-asumisen kustannuksella, ja vuokralaisen oikeuksien ylikorostaminen vuokranantajan oikeuksien kustannuksella (liite 1, luku 8).
In addition to their direct impact on construction activity, these incentives play against regional mobility and limit the working of the wage mechanism in response to labour market imbalances.
Sen lisäksi, että näillä väärillä kannustimilla on välittömiä vaikutuksia rakennustoimintaan, ne jarruttavat alueellista liikkuvuutta ja heikentävät palkkamekanismin tehokkuutta työmarkkinoilla esiintyvän epätasapainon korjaamisessa.
Not only unemployment and social benefits in general are high in Finland, but also personal taxation is high.
Korkeisiin työttömyyskorvauksiin ja yleensä hyvään sosiaaliturvaan liittyy Suomessa myös kireä henkilöverotus.
Hence, to reduce reservation wages and boost job search, both income taxes (especially for lowincome groups) and social security benefits should be cut in
Työreservissä olemisen palkitsemista on vähennettävä ja työttömiä on kannustettava työnhakuun sekä
Finally, more flexible working time arrangements in Finland would increase the degree of utilisation of
Lopuksi joustavammat työaikajärjestelyt mahdollistaisivat työvuorojen lisäämisen ja parantaisivat siten teollisuuslaitosten käyttöastetta. Erityisesti niin sanottu
Labour market developments equipment through the running of more shifts.
Työmarkkinoiden kehitys
This has proved worthwhile in a number of experiments and also in a few cases in Finland ('), particularly with the so- called 6+6 working hours model.
6 + 6 tuunin malli on osoittautunut kannattavaksi erilai- sissa kokeiluprojekteissa, joita on toteutettu muun muassa Suomessa (').
In Finland, such working time arrangements can only be applied at the firm level after they have been incorporated into the sector's collective work agreements.
Työajan joustot on ensin sisällytettävä eri toimialojen työehtosopimuksiin, minkä jälkeen ne voi daan toteuttaa yrityskohtaisesti.
At present, most collective agreements do not yet allow for such more time arrangements.
Nykyään useimmat työehtosopimukset eivät sallijoustavia työaikajärjestelyjä.
EMU countries, which accounts for about one third for exports and somewhat more for imports, could rise.
Tällä hetkellä se on noin kolmannes viennistä ja hieman enemmän tuonnista.
A huge amount of literature has been devoted to EMU ('), particularly about its potential benefits and costs.
EMUsta on kirjoitettu valtava määrä tekstiä ('), jossa tarkastellaan lähinnä siitä saatavaa hyötyä ja sen toteuttamisen hintaa.
Most analyses are based on extensions of the theory of the optimum currency areas (OCAs) (2).
Useimmat EMU-analyysit perustuvat teoriaan optimaalisesta valuutta-alueesta (optimum currency area, OCA) (2).
However, it is not only the volume of trade which matters but also its composition.
Ulkomaankaupan määrä ei kuitenkaan ole ainoa merkit tävä asia vaan myös sen rakenne.
In this respect, what is especially characteristic for Finland is the high share of forestry products in its exports.
Suomen ulkomaan kaupan rakenteelle on erityisen tyypillistä metsätuotteiden suuri osuus viennistä.
However, as shown in Section 2.2, the weight of forest-related products has been falling both in terms of exports and of employ ment.
Kuten luvussa 2.2 esitettiin, metsäteollisuuden tuotteiden osuus on kuitenkin laskenut sekä viennissä että työllisyydessä.
It can be argued that the country has in the mean time increased its dependence on the telecommunications sector, but this is likely to be a less sensitive (in the sense of being prone to asymmetric shocks) and cyclical-dependent industry.
Voidaan esittää, että tietoliikennesektorin merkitys on samalla kasvanut, mutta se on todennäköisesti vähemmän herkkä epäsymmetristen häiriöiden vaikutuksille ja vähemmän suhdanteista riippuvainen toimiala.
According to this approach, two key criteria for assess ing the benefits for a country to join a common currency area are the weight of trade with the other currency area members and the similarity of the cycles and shocks (3).
Teorian mukaan kaksi keskeistä kriteeriä, joiden perusteella yhteiseen valuutta-alueeseen liittymisestä saatavia etuja voidaan arvioida, ovat alueen muiden jäsenten kanssa käytävän kaupan osuus maan kokonaiskaupasta sekä taloussuhdanteiden ja -häiriöiden samankaltaisuus (3).
First, the greater the trade with the other currency area members, the greater the savings in trans action costs and the more significant the impact of the reduction in exchange rate risks.
Ensinnäkin mitä enemmän kauppaa käydään valuuttaalueen muiden jäsenmaiden kanssa, sitä enemmän säästetään kaupan kustannuksissa ja sitä suurempi on säästöjen vaikutus valuuttakurssiriskeihin.
Second, a high mar ginal propensity to import stemming from high external openness reduces output variability and hence the need for domestic monetary policy, since imports act as an automatic stabiliser.
Toiseksi suuresta ulkoisesta avoimuudesta johtuva korkea marginaalinen tuontialttius vähentää tuotannonvaihteluja ja siten kotimaisen rahapolitiikan tarvetta, koska tuonti toimii automaattisena vakauttajana.
Third, the more exports go to the partner countries, the more demand for them will depend on the partner's business cycle, and hence the more the economic cycles will be correlated.
Kolmanneksi mitä enemmän vienti suuntautuu alueen muihin jäsenmaihin, sitä enemmän vientikysyntä riippuu jäsenen suhdannevaiheesta ja sitä tasatahtisemmiksi eri maiden taloussuhdanteet muuttuvat.
It is also claimed that Finland has particularly close links with three EU countries which will not join EMU in the first wave, i.e. Denmark, Sweden and the UK.
On myös esitetty, että Suomella on erityisen läheiset yhteydet kolmeen EU:n jäsenvaltioon, jotka eivät liity EMUun ensimmäisessä aallossa eli Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Ruotsiin ja Tanskaan.
However, the share of trade with those three countries, though high, has decreased both in terms of total trade and as a percentage of Finnish trade with the EU.
Vaikka näiden maiden kanssa käydyn kaupan osuus onkin korkea, sen osuus on kuitenkin laskenut sekä koko Suomen ulkomaankaupasta että Suomen kaupasta EU-maiden kanssa.
Indeed, whereas in 1987-89 Denmark, Sweden and the UK accounted for 30 % of Finnish total exports (more than half of the total share of EU countries), in 1995-96 those shares had fallen to 23.9 % of Finnish total exports and 44.3 % of Finnish intra-EU exports.
Kun vielä vuosina 1987-89 Yhdistyneen kuningaskunnan, Ruotsin ja Tanskan osuus Suomen koko viennistä oli 30 prosenttia (ja yli puolet EU-maiden kanssa käydystä ulkomaankaupasta), vuosina 1995-96 niiden osuus oli supistunut 23,9 prosenttiin Suomen kokonaisviennistä ja 44,3 prosenttiin Suomen viennistä EU-maihin.
On the other hand, the more correlated the business cycles across countries, the more appropriate the common currency (the less the need for an independent monetary and exchange rate policy).
Toisaalta mitä paremmin eri maiden suhdanteet korreloi vat toistensa kanssa, sitä tarkoituksenmukaisempi yhteinen raha on (sitä vähemmän tarvitaan riippumatonta raha- ja valuuttapolitiikkaa).
The suitability of Finland to join EMU has been much gauged in terms of these criteria.
Suomen EMU-sopivuutta on arvioitu paljon näiden kriteereiden perusteella.
With the single currency and the current more favourable cyclical position of the EU than the rest of the world, the share of Finland's trade with the other
Yhteisen rahan ja EU:ssa tällä hetkellä vallitsevan muuta maailmaa suotuisamman suhdannetilanteen ansiosta EMU-maiden osuus Suomen ulkomaankau
A second way of gauging the net effects of EMU is to look at the synchronisation of the business cycle and shocks.
Toinen tapa arvioida EMUn nettovaikutuksia on tarkastella taloussuhdanteiden ja -häiriöiden ajoitusta.
A number of studies (4) have pointed out that the behaviour of the Finnish economy has been rather asymmetric as compared with the other EU countries, particularly with a core group including Germany.
Useissa tutkimuksissa (4) todetaan, että Suomen talouden kehitys on ollut varsin epäsymmetristä verrattuna muihin EU-maihin, erityisesti ydinryhmään, johon kuuluu Saksa.
However, this has to be put into perspective.
Tätä on kuitenkin tarkasteltava oikeissa mittasuhteissa.
For instance, according to IMF (1997), the output correlation of Finland with Germany (1964-90) was still
Esimerkiksi IMF:n mukaan (1997) Suomen kokonais-
(') Three Commission documents which address the issue in depth are: European Commission (1990 and 1997a and b).
(') Asiaa käsitellään perusteellisesti kahdessa komission asiakirjassa: Euroopan komissio (1990) ja (1997).
(:) The OCA concept was first used by Robert Mundell (1961). (3) For a taxonomy of' shocks and the appropriate policy response to each one,
(:) OCA:n käsitteen esitti ensimmäisenä Robert Mundell (1961). f3) Häiriöitä kuvaillaan ja niiden korjaamiseksi tarvittavaa politiikkaa
(4) See, for instance, the references mentioned and the results reported in the EMU Expert Working Group report (1997) as well as IMF (1997).
(4) Ks. esimerkiksi EMU-asiantuntijaryhmän loppuraportin (1997) ja IMF:n tuloksia ja lähdeluetteloita (1997).
see European Commission (1997a. pp. 26-28).
tarkastellaan teoksessa Euroopan komissio (1997a), s. 26-28.
From integration into the EU to the EMU challenges higher than that of two regions of the United States of America (the south­west and Rocky Mountains) with the 'core' mid­east.
EU:n yhdentymisestä EMUn haasteisiin tuotanto korreloi paremmin Saksan kanssa (1964—90) kuin Yhdysvaltain lounaisosa tai Kalliovuorten alue maan keski-idän osavaltioiden kanssa.
of past disturbances will vanish with EMU. Moreover, as is well known, the best policy response to sectoral disturbances does not consist in monetary policy or exchange rate adjustments.
Eräät tekijät - joiden toistuminen tulevaisuudessa on hyvin epätodennäköistä - selittävät Suomen talouden epäsymmetristä käytöstä suhteessa muihin EU-maihin.
A number of specific factors — which are very unlikely to be repeated in the future — have played a role in explaining the past asymmetric economic behaviour of Finland as opposed to other EU countries.
Niitä ovat esimerkiksi kaupan romahtaminen entisen Neuvostoliiton kanssa ja 1990luvun alun jyrkkä taan tuma sekä aikaisempi hyvin epävakaa valuutta- ja korko kehitys (ks.
These include the disruption of the trade with the former Soviet Union and the sharp recession of the early 1990s, as well as the past high variability of the exchange rate and the interest rates (see the EMU Expert Working Group report (1997) for a quantified assessment of each specific factor).
EMU-asiantuntijatyöryhmän loppuraportti (1997), jossa kutakin tekijää on arvioitu määrällisesti).
All in all, EMU will help Finland to do away with much of its past domestically driven volatility.
Lyhyesti sanottuna EMUn avulla Suomi pääsee irti suuresta osasta aikaisempaa kotoperäistä epävakautta.
However, it will not curb the need for the economy to remain flex­ible, as in the future specific disturbances which no pol­icy regime can take away will still occur.
Se ei kuitenkaan vähennä talouden tarvetta säilyä joustavana, koska tulevaisuudessakin ilmaantuu häiriöitä, joita ei voi poistaa millään politiikalla.
Moreover, EMU will call for greater adaptability and efficiency of the Finnish economy to tackle higher competition stem­ming from higher price transparency and the unavail­ability of the exchange rate instrument.
Lisäksi EMU edellyttää Suomen taloudelta parempaa sopeutumiskykyä ja tehokkuutta, jotta se voi vastata kilpailun kiristymiseen, joka aiheutuu suuremmasta hintojen avoimuudesta ja siitä, että valuuttakurssivälinettä ei voida enää käyttää.
The EMU regime change therefore raises new challenges for Finland to proceed further with structural reforms, par­ticularly in the labour market, as detailed in Section 4.2, and in the area of public finances (next section).
EMUn tuoma järjestelmämuutos asettaa siten Suomelle uusia haasteita jatkaa rakenneuudistuksia erityisesti työ markkinoilla, joita käsitellään yksityiskohtaisesti luvussa 4.2, ja julkisessa taloudessa (seuraava jakso).
The reward of tackling such reforms increases with EMU, but would the costs be higher if such reforms were to be missed?
EMU-ympäristössä näiden uudistusten toteuttamisesta saatava hyöty kasvaa, mutta niiden toteuttamatta jättäminen aiheuttaisi suurempia kustannuksia.
Fluctuations in the government balance and the Stability and Growth Pact
Julkisen talouden rahoitusaseman vaihtelu ja vakaus- ja kasvusopimus
Whereas some of these factors are unique (the sharp recession and the collapse of the Soviet trade), with EMU the potential asymmetric shocks which can hit Finland will change.
Vaikka eräät näistä tekijöistä ovat ainutkertaisia (jyrkkä taantuma ja Neuvostoliiton kaupan romahdus), EMUssa Suomeen mahdollisesti kohdistuvat häiriöt muuttuvat.
In particular, disturbances stem­ming from different monetary policies than the other EMU countries will cease and much the same will apply in the fiscal area.
Erityisesti muihin maihin verrattuna erilaisesta rahapolitiikasta aiheutuvat häiriöt lakkaavat ja sama koskee pitkälti finanssipolitiikkaakin.
Moreover, whereas the UK and particularly Sweden remain important partners for Finland, and Sweden stands as an important competitor in international markets, the conduct of economic pol­icy across all these countries is deemed to remain very similar in their years as pre­ins (').
Koska Yhdistynyt kuningaskunta ja erityisesti Ruotsi ovat edelleen Suomen tärkeitä kauppakumppaneita ja Ruotsi on tärkeä kilpailija kansainvälisillä markkinoilla, kaikkien näiden maiden talouspolitiikan arvioidaan säilyvän hyvin samanlaisena ennen kuin ne ottavat yhteisen rahan käyttöön (').
Moreover, according to public statements, Swedish forest industrialists have been aiming at making the changeover to the euro since its introduction in 1999.
Lisäksi Ruotsin metsäteollisuus on julkisesti ilmoittanut aikovansa siirtyä euroon sen käyttöönotosta alkaen vuonna 1999.
In the third stage of EMU, the EU Treaty provisions on excessive deficits and the Stability and Growth Pact set out rules for fiscal discipline.
EMUn kolmannessa vaiheessa julkisen talouden kuria määrittelevät perustamissopimuksen liiallisia alijäämiä koskevat määräykset ja vakaus- ja kasvusopimus.
According to the Treaty, the government deficit should not exceed 3 % of GDP, unless the excess over the reference value is exceptional and temporary and the ratio of deficit to GDP remains close to the reference value.
Perustamissopimuksen mukaan julkisen talouden ali jäämä ei saisi ylittää viitearvoa, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, ellei ylitys ole poikkeuksellinen ja väliaikainen ja jos julkisen talouden alijäämän suhde bruttokansantuotteeseen säilyy lähellä viitearvoa.
The Stability and Growth Pact requires that in normal cyclical conditions the Member States should strive for a government financial position close to balance or in surplus.
Vakaus- ja kasvusopimuksessa edellytetään, että normaalissa suhdannetilanteessa jäsenvaltiot pyrkivät julki sen talouden rahoitusasemaan, joka on lähellä tasapainoa tai ylijäämäinen.
Hence, although the Finnish economy has not evolved much in tune with most EUR­11 countries, the extent of the asymmetry is likely to decrease substantially.
Vaikka Suomen talous ei siis olekaan kehittynyt tasatahtia useimpien niiden maiden kanssa, jotka ottavat euron käyttöön, epäsymmetrian määrä vähenee todennäköisesti huomattavasti.
The suppression of exchange rate variability and the likely increase in trade flows among the participating coun­tries could result in more closely correlated business cycles (2).
Valuuttakurssivaihtelun tasoittuminen ja ulkomaankaupan todennäköinen kasvu euromaiden välillä saattaa johtaa tasatahtisempaan suhdannekehitykseen (2).
Moreover, these trade flows tend to shift more and more from inter­industry trade (exports of forest­related products by Finland) to intra­industry trade (metal and machinery, and electronics).
Lisäksi kauppavirrat siirtynevät yhä enemmän pois toimialan välisestä kaupasta (Suomen metsäteollisuustuotteiden vienti) toimialan sisäiseen kauppaan (metalli- ja koneteollisuus ja elektroniikka).
Therefore, whereas Finland must show flexibility to further accommodate specific disturbances with regard to other EMU countries, a number of important sources
Niinpä vaikka Suomen on oltava joustava myötäilläkseen häiriöitä suhteessa muihin EMU-maihin, EMUssa ei enää ole eräitä merkittäviä häiriönlähteitä.
Looking at past trends on these issues, two features characterise Finland.
Tarkasteltaessa Suomen julkisen talouden aikaisempaa kehitystä huomataan kaksi tyypillistä piirrettä.
First, GDP fluctuations have been significantly larger in Finland than in any other Union country.
Ensinnä bruttokansantuotteen vaihtelut ovat olleet Suomessa huomattavasti suurempia kuin missään muussa EU:n jäsenvaltiossa.
In 1960­96, the standard deviation of GDP from its trend was 3.6 % in Finland, against 2.2 % in the EU on average (3).
Vuosina 1960-1996 BKT:n keskihajonta trendinmukaisesta BKT:stä oli 3,6 prosenttia Suomessa, kun se muualla EU:ssa oli keskimäärin 2,2 prosenttia (3).
Second, the impact of cyclical
Tuotantokuilun laaje-
(') in particular, all non­euro countries will have to comply with fiscal consolidation as set up in their convergence programmes, whereas the ERM­II aims at exchange rate stability. (:) Frankel and Rose ( 1996) put forward this argument.
(3) Suomen talous on EU:n keskiarvoa huomattavasti epävakaampi, vaikka taantumavuodet jätettäisiin pois laskuista, ks. liite 2, alaviite 44.
(■') The much higher volatility of Finland than that of the EU average holds even if the recession years are excluded from the sample; see Annex 2, footnote 3 page 118.
(') Kaikkien euroalueen ulkopuolelle jääneiden jäsenvaltioiden on noudatettava lähentymisohjelmissaan määrättyä julkisen talouden vakauttamista, kun taas ERM2 tähtää valuuttakurssivakauteen. (:) Frankel ja Rose (1996) ovat esittäneet näin.
Meanwhile, as previously argued in Section 5.1, in EMU the size of cyclical GDP fluctuations and their impact on the government balance will most likely diminish.
Suomessa: Suomen haasteet EMU-ympäristössä
fluctuations on the government balance tends to be larger in Finland than in the Union on average.
Lisäksi, kuten jo 5.1 kohdassa esitettiin, on hyvin todennäköistä, että EMUssa suhdanteista johtuva bruttokansantuotteen vaihtelu ja sen vaikutus julkisen talou den rahoitusasemaan vähenee.
A widening of the output gap by 1 % of trend GDP causes a deterioration in public finances equal to 0.66 % of GDP in Finland ('), against a Union average of 0.5 %.
neminen yli 1 prosentilla suhteessa trendinmukaiseen BKT:hen heikentää julkista taloutta 0,66 prosenttia suhteessa BKT:hen Suomessa ('), kun se muissa EU-maissa on keskimäärin 0,5 prosenttia.
This higher sensitivity — measured in relation to GDP — of the government balance to GDP fluctuations is mainly a consequence of the larger size of the public sector.
Tämä julkisen talouden rahoitusaseman suurempi suhdanneherkkyys -mitattuna suhteessa bruttokansantuotteeseen - johtuu pääasiassa suuremmasta julkisesta sektorista.
Besides GDP volatility, the sensitivity of government finances with respect to GDP is also likely to change.
Koska kokonaistuotanto vaihtelee enemmän ja julkinen talous on suhdanneherkempää, on suurempi vaara, että alijäämän suurin sallittu viitearvo 3 prosenttia suhteessa BKT:hen ylittyy laskusuhdanteen aikana, ellei lähtökohtana ole riittävän vahva julkinen talous.
In the longer run, the size of the government sector in relation to GDP is likely to decline because of the parallel pressures to reduce public expenditure and income tax ation, the latter partly due to international tax competition, which in the case of Finland exerts downward pressure on some indirect taxes.
Komissio arvioi, että Suomen suhdannekorjattu julkisen talouden alijäämä oli 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna
The smaller the size of the government sector in the economy, the smaller the impact of GDP cyclical fluctuations on the government balance relative to GDP.
1997 ja 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 1998 (2). Julkisen talouden rahoitusaseman aiemman
A more volatile GDP, combined with a higher cyclical sensitivity of the public finances, increases the risk of breaching the 3 % of GDP deficit ceiling in a cyclical downturn unless the starting position of government finances is solid enough.
Pitemmällä aikavälillä julkisen talouden koko suhteessa bruttokansantuotteeseen todennäköisesti pienenee, koska siihen kohdistuu paineita sekä julkisten menojen vähentämiseksi että tuloverotuksen keventämiseksi.
The Commission services estimated that Finland had a cyclically adjusted government deficit of 1.3 % of GDP in 1997 and 0.7 % of GDP in 1998 Ç-).
Jälkimmäinen johtuu osittain kansainvälisestä verokilpailusta, joka Suomen tapauksessa aiheuttaa paineita alentaa joitakin välillisiä veroja.
In the light of past volatility in the government balance, the risk of breaching the 3 % of GDP deficit ceiling in a future downturn remains, unless the government financial position improves further.
epävakauden valossa riski rikkoa alijäämän viitearvo tulevissa laskusuhdanteissa on edelleen olemassa, ellei julkisen talouden rahoitusasema parane entisestään.
These arguments pinpoint the fact that the adjustment effort needed to comply with the Stability and Growth Pact could turn out to be lower than the estimates based on past data, like those from the Commission services, would suggest (3).
Nämä seikat osoittavat, että vakaus- ja kasvusopimuksen noudattamisen edellyttämä sopeuttaminen saattaa osoittautua pienemmäksi kuin aiempiin tietoihin - esim. komission tuottamiin - perustuvat arviot viittaavat (3).
However, there are different argu ments which plead in favour of further budgetary consolidation, both from a Stability and Growth Pact per spective and, as developed in the next subsection, from a longer-term view.
On kuitenkin näkökohtia, jotka puoltavat julkisen talou den vahvistamisen jatkamista sekä vakaus- ja kasvusopimuksen näkökulmasta että pitemmällä aikavälillä, jota käsitellään tarkemmin seuraavassa jaksossa.