natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Environmental challenges are particularly acute in accession countries of Central and Eastern Europe, especially in the priority fields of water and air pollution.
Ilmansaasteet ovat ihmisten terveydelle vakava uhka ja kaupunkien väestö sellaisia poliittisia toimia, joiden seurauksena ongelmat ratkaistaan paikallisesti pikemmin kuin siirretään ne toiseen paikkaan tai tuleville sukupolville,
Annex: Challenges for European towns and cities use of local environmental taxes, levies and charges).
Liite: Euroopan kaupunkien kohtaamat haasteet
The challenge of governance: responding to fiscal stress and institutional restructuring and increasing local capacity to manage change declining.
Hallinnon haaste: verotuspaineisiin ja toi mielinten uudistamiseen vastaaminen ja parempi paikallinen muutoksenhallintakyky poliittisia ratkaisuja, jotka johtavat muutoksiin yksittäisissä kulutustavoissa ja kaikkien avainasemassa olevien toimijoiden käyttäytymisessä, erityisesti yritysten ja kansalaisten.
Increasing economic growth and employment in urban areas and improving environmental quality also require major investment in social and physical capital, which cannot be met entirely by the market.
Kansallisen, alueellisen ja paikallisen hallinnon rakenteissa sekä julkisen, yksityisen ja yhteisön sektorin välisissä suhteissa on tapahtunut merkittäviä muutoksia.
European cities have therefore to become more creative in constructing financial packages to fund economic, environmental and social investment.
Vaikka jäsenvaltioiden välillä on eroja, kaupunkeihin kohdistuu useita yhteisiä haasteita, jotka koskevat niiden toimielimiä ja verotusta.
Increasingly this requires a cultural shift towards new ways of working within the public sector and between the public, private and com munity sectors.
Yhä laajemmin on hyväksytty se, että ekosysteemien analyysi, jossa korostetaan tarvetta vähentää kaupunkien toiminnan kokonaisvaikutuksia ympäristöön, on asianmukainen perusta toiminnalle.
This is particularly relevant for lagging regions and the accession countries, where pressures to modernise and upgrade the physical stock of cities place an intense demand upon national and local budgets.
Varojen tehokkaaseen käyttöön perustuva politiikka (raaka-aineiden ja uusiutumattomien luonnonvarojen käytön optimointi tuotantoyksikköä kohti) ja kierrätys (kuten raaka-aineen, maan ja rakennusten kierrätys) voivat johtaa vähentyneisiin ympäristövaikutuksiin ja kustannusten säästöön, joten niillä on taloudellista ja ympäristöllistä merkitystä.
Important changes have been taking place in the structure of national, regional and local governments and in the relationships between the public, private and community sectors.
Samanaikaisesti hallinnon hajauttaminen ja alueellistaminen useissa maissa ovat lisänneet kaupunkien vastuuta - mutta eivät ole aina lisänneet varoja niiden tukemiseksi.
Although there are differences between Member States, cities face a number of common institutional and fiscal challenges.
Tästä on seurauksena veropaineita, jotka uhkaavat heikentää paikallisen tason toimintakykyä ja mahdollisuuksia osallistua aktiivisesti EU:n ohjelmiin.
Budgetary limitations have reduced the level of public resources available for urban investment.
Useissa jäsenvaltioissa on tapahtunut muutos valtion ja markkinoiden välisissä suhteissa aloilla, joiden kaupunkiulottuvuus on vahva - erityisesti asumisessa, sosiaalipalveluissa, opetuksessa ja koulutuksessa, liikenteessä ja viestinnässä.
At the same time the processes of administrative decentralisation and régionalisation in many countries have brought increased responsibilities for cities - but not always increased resources to back these up.
Joissakin maissa myös energiantuotannossa, vedentoimituksessa ja jätteiden keruussa ja loppusijoittamisessa.
Fiscal stress has been the consequence, threatening to undermine the capacity for action at local level and the possibilities for active involvement in EU programmes.
Yksittäisten julkisten virastojen palvelujen tarjonta on myös vähentynyt ja kumppanuusmallit ovat lisääntyneet.
Meeting economic, social and environmental challenges is in any case not straightforward.
Perinteinen suunnittelu ja hallintokäytännöt sekä markkinoiden toiminta voivat haitata kaupunkien pyrkimyksiä toteuttaa tällaista politiikkaa.
Cities are subject to, or must deliver, the programmes and priorities of different levels of government.
Hintarakenteissa ei tavallisesti huomioida koko naisuudessaan vähyyttä tai ulkoisia seikkoja (kuten saasteita).
Too often the mainstream programmes and urban initiatives of various levels of government have different goals, budgets and timetables, and are targeted towards different geographical areas.
Ne eivät myöskään suosi kierrätystä ja uusiutumattomien luonnonvarojen uudelleenkäyttöä.
Additionally, policy measures may have unintended consequences. Sometimes, measures intended to solve certain problems work against each other or create barriers to action at lower governmental levels.
Esimerkiksi kaupunkien maan tehokasta käyttöä ja kestävää kehitystä vaikeuttavat mahdollisesti saastuneiden hylättyjen teollisuusalueiden puhdistamisesta ja uudelleenkäytöstä aiheutuvat kustannukset.
In many Member States there has been a shift in the relationship between the state and the market in sectors with a strong urban dimension - in particular housing, welfare services, training and education, transportation and communications, and in some countries the generation and supply of energy, water supply and waste collection and disposal.
Useimmat eurooppalaiset kaupungit ymmärtävät nyt, että taloudellinen hyvinvointi, työllisyyden kasvu, elämän laatu ja korkealaatuinen kaupunkiympäristö liittyvät toisiinsa.
There has also been a decline in service provision by single public agencies and a growth in partnership models.
Ympäristön laadun käsittäminen pikemminkin markkinaetuna kuin rajoituksena on merkittävä askel kohti edistystä.
Functional segregation and traditional departmental specialisms often lead to ineffective and inefficient responses.
Kaupunkialueiden lisääntyvä talouskasvu ja kasvava työllisyys sekä ympäristön laadun parantaminen edellyttävät myös suuria investointeja sosiaalisena ja aineellisena pääomana, josta markkinat eivät yksinään voi vastata.
New management approaches are needed for tackling the multi-dimensional and inter-connected problems which cities and towns increasingly have to deal with.
Euroopan kaupunkien on siis oltava entistä luovempia muodostaessaan taloudellisten, ympäristö koskevien ja sosiaalisten investointien rahoituspaketteja.
Yet, the pressure upon public expenditure is not
Tämä edellyttää yhä enemmän kulttuurista
Sustainable urban development in the European Union: a framework for action mon trends and face similar challenges.
Kaupunkien kestävä kehittäminen Euroopan unionissa: Toimintakehys siirtymistä kohti uusia työskentelytapoja julkisella sektorilla sekä julkisen, yksityisen ja yhteisön sektorien välillä.
The trends are globalisation and economic restructur­ing, social change and rising exclusion, pressures on the environment, fiscal stress and changes in institutional relationships. Economic prosperity, social inclusion and environmental protection and improvement need to be complementary self­reinforcing goals of an urban sustainability strate­gy that will:
Tämä on erityisen tärkeää kehityksessä jälkeen jääneillä alueilla ja jäsenyyttä hakeneissa maissa, joissa paineet kaupunkien fyysisen varustuksen uudenaikaistamiseen ja päivittämiseen asettavat voimakasta kansallisiin ja paikallisiin talousarvioihin kohdistuvaa kysyntää.
The economic, social and environmental linkages between cities and their surrounding regions are changing rapidly.
taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöä koskevat yhteydet muuttuvat nopeasti.
Improved co­oper­ation between municipalities and approaches based on the needs and potential of functional urban areas2are essential if urban sustainability objectives are to be achieved and the effective­ness of policy interventions at EU level improved.
Kuntien ja kaupunkien entistä parempi yhteistyö sekä toiminnallisten kaupunkialueiden* tarpeisiin ja mahdollisuuksiin perustuvat lähestymistavat ovat olennaisia, jos halutaan saavuttaa kaupunkien kestävän kehityksen tavoitteet ja parantaa EU:n tason poliittisten toi mien tehokkuutta.
Improve the economic vitality of cities, espe­cially in the regions lagging behind, by encouraging innovation and entrepreneur­ship, raising productivity and exploiting new sources of employment in smaller and medi­um­sized as well as in larger cities in order to promote a polycentric, balanced European urban system.
Liian usein valtavirtaohjelmilla ja hallinnon eri tasojen kaupunkialoitteilla on erilaiset tavoitteet, talousarviot ja aikataulut, ja ne on suunnattu maantieteellisesti erilaisille alueille. Lisäksi poliittisilla toimenpiteillä voi olla tahattomia seurauksia.
Institutional segregation constrains development at the community and neighbourhood level and compounds tendencies for socio­economic and physical polarisation within cities.
Toimielinten eriytyminen rajoittaa kehitystä yhteisön ja naapurustojen tasolla ja pahentaa kaupunkien taloudellissosiaalisen ja fyysisen kahtiajaon suuntauksia.
Cities face the additional challenge of extending democracy and local empowerment and involving all stakehold­ers ­ including citizens ­ in formulating and imple­menting integrated urban strategies for sustain­able development.
Kaupunkien on vastattava myös demokratian ja paikallisen vaikutusvallan lisäämisen haasteeseen ja kaikkien osapuolten osallistumisen lisäämiseen - kansalaiset mukaan luettuina - laatiessaan ja toteuttaessaan kaupunkien yhdennettyjä kestävän kehityksen strategioita.
They need to build partnerships through which residents and key local actors can influence the future of their com­munities, at the same time counteracting the trend towards low levels of participation and increased alienation from the political process.
Toiminnan on perustuttava kumppanuuteen, jossa myös asukkaat ja merkittävät paikalliset toi mijat voivat vaikuttaa yhdyskuntansa tulevaisuuteen, ja samalla niiden on estettävä suuntaus kohti matalan tason osallistumista ja entistä suurempaa vieraantumista politiikasta.
There is a special need for progress in the acces­sion countries where urban democracy has been recently re­established.
Jäsenyyttä hakeneissa maissa edistyksen tarve on erityisen merkittävä hiljattain uudelleen käynnistyneen kaupunkidemokratian osalta.
Make cities more environmentally sustain­able and avoid imposing the costs of devel­opment upon their immediate environment, surrounding rural areas, regions, the planet itself or future generations.
Tarvitaan uusia hallinnon lähestymistapoja niiden moniulotteisten ja toisiinsa liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi, joita kaupungit yhä useammin kohtaavat.
In sum, meeting economic, social and environ­mental challenges which are complex and inter­related requires a strategic and institutionally integrated policy response in which all stakehold­ers share responsibility for formulating and imple­menting trans­sectoral solutions.
Yhteenvetona voidaan todeta, että vastaaminen taloudellisiin, sosiaalisiin ja ympäristöä koskeviin haasteisiin, jotka ovat monimutkaisia ja toisistaan riippuvaisia, edellyttää strategista ja toimielinten kesken yhdennettyä poliittista ratkaisua, jossa vastuu monialaisten ratkaisujen laatimisesta ja toteutuksesta jakautuu kaikkien niiden kesken, joita asia koskee.
They often fall under the jurisdiction of several municipalities and their management may involve a large number of public agencies.
Usein ne ovat eri kuntien toimivalta-alueilla ja niiden hallintoon kuuluu lukuisia julkisia virastoja.
The exact definition of such areas varies with the national and local context.
Tällaisen alueen tarkka määritelmä vaihtelee kansallisen ja paikallisen yhteyden mukaan.
Better management through evaluation
Arviointi parantaa hallintoa
Midterm review of Structural Funds programmes: Objectives 1 and 6 (1994-99)
Tavoite 1 ja 6 -ohjelmien (1994-1999) väl¡tarkistus ¡tarkistus
Cover photos: Robotics; development of software for car componéis, La Rioja - Spain The Guadiana Bridge, Algarve - Portugal Recycling of chlorine and municipal waste, Alcanena - Portugal Reconstruction of Sines harbour, Algarve - Portugal Town Hall, Stockholm - Sweden
Kansilehden valokuvat: Robotiikka: Ohjelmiston kehittäminen autonosla valmistavaa teollisuutta varten, La Rioja - Espanja Guadiana-joen ylittävä silta, Algarve - Portugali Kloorin kierrätys ja kunnallinen kaatopaikka, Alcanena - Portugali Sinesin sataman kunnostus, Algarve - Portugali Tukholman kaupungintalo - Ruotsi
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet. It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä Internetissä Europa-palvelimen (http://europa.eu.int) ja Inforegio-sivujen (http://inforegio.cec.eu.int) kautta.
Midterm review of Structural Funds Programmes: Objectives 1 and 6 (1994-99)
Välitarkistuskertomus Tavoite 1 ¡a 6 -Ohjelmat (1994-99)
The Mid-Term Review: raising effectiveness
Välitarkistus tehostaa toimintaa
It also takes account of other elements including national policy contexts, the EU's own priorities and other relevant strategic analyses.
Siinä on myös otettu huomioon muita tekijöitä, kuten kansalliset politiikat, EU:n omat toimintalinjat ja muut asiaan liittyvät strategiset analyysit.
The principal aim of the Mid-Term Review is therefore a thorough and systematic assessment of the programmes, leading where necessary to the adjustment of priorities and reallocation of budget for each programme.
Välitarkistuksella pyritäänkin ennen kaikkea arvioimaan ohjelmia perusteellisesti ja järjestelmällisesti, jotta niiden toimintalinjoja voitaisiin tarvittaessa muuttaa ja harkita niille myönnettyjen varojen jakamista uudelleen.
The Mid-Term Review covered virtually all Objective 1 and 6 CSFs and SPDs. The importance of this process varied from one Member State to another.
Välitarkistus kattaa käytännöllisesti katsoen kaikki tavoitteiden 1 ja 6 yhteisön tukikehykset (YTK) ja yhtenäiset ohjelma-asiakirjat (YOA).
In general, it has enabled a more effective deployment of resources and provided support for specific strategic priorities.
Menettelyn laajuus vaihtelee eri jäsenvaltioissa, mutta yleisesti ottaen sen ansiosta on voitu tehostaa varojen käyttöä ja se on toiminut perustana erityisten strategisten toimintalinjojen valinnalle.
They involve substantial amounts of human and financial resources as well as, in some cases, considerable preparation and discussion involving programme partners.
Se edellyttää huomattavia henkilöresursseja ja rahavaroja ja joissakin tapauksissa myös paljon valmistelua ja lukuisia keskusteluja ohjelmien toteuttamiseen osallistuvien eri kumppanien kesken.
These evaluations were not implemented simply so as to comply with existing Community programming rules. They were also introduced because of a growing interest in evaluation on the part of national or regional authorities.
Arviointeja ei laadita yksinomaan ohjelmasuunnittelua koskevissa yhteisön säännöissä asetettujen velvoitteiden täyttämiseksi, vaan niiden taustalla on myös kansallisten ja alueellisten viranomaisten arviointia kohtaan osoittama kiinnostus.
Mid-Term Evaluations offer an important means of assessing the desirability of particular changes to original programme objectives.
Väliarvioinneista voi olla paljon hyötyä arvioitaessa, mihin suuntaan ohjelmia tulisi kehittää alkuperäisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta.
Benefits arising from the present evaluation include enhanced value for money and a revised balance of priorities matched to changing needs and circumstances.
Tämän arvioinnin etuna on, että se vaikuttaa parempien tulosten saavuttamiseen ja parantaa muuttuvia tarpeita ja olosuhteita vastaavien toimintalinjojen välistä tasapainoa.
These should be seen as part of a more fundamental learning process, one which includes benefits which might not be fully recognised in the short term such as the increase of existing evaluation capabilities and improved co-ordination between national and regional authorities.
Näitä etuja on tarkasteltava osana syvempää oppimisprosessia, johon kuuluu tekijöitä, joiden arvoa ei ehkä täysin ymmärretä lyhyellä aikavälillä. Esimerkkeinä voitaisiin mainita olemassa olevien arviointivalmiuksien paraneminen samoin kuin kansallisten ja alueellisten viranomaisten välisen koordinoinnin tehostuminen.
Compared with previous exercises in respect of earlier programming periods, the Mid-Term Evaluations revealed significant developments in the use of quantitative indicators as a means of monitoring the implementation of interventions, assessing their impact and determining progress towards their stated objectives.
Väliarvioinnit osoittavat, että edellisiin ohjelmiin verrattuna määrällisten indikaattorien käytössä on edistytty merkittävästi tukitoimien toteuttamisen seurannan, niiden vaikutuksen arvioinnin ja niille asetettujen tavoitteiden toteutumisen määrittämisen kannalta.
Although the development of indicators has been uneven to date, elements of 'good practice' identified in certain programmes suggest that measuring and assessing performance is relatively straightforward, and does not necessarily require supplementary work on the part of national administrations.
Vaikka indikaattorit ovat toistaiseksi kehittyneet vaihtelevalla menestyksellä, eräissä ohjelmissa on nähty hyviä toimintatapoja, jotka osoittavat, että toteuttamisen edistymisen mittaaminen ja arviointi on melko selkeää eikä välttämättä vaadi lisätyötä kansallisilta viranomaisilta.
This should lead to more efficient management capable of delivering demonstrable improvements in terms of actual outputs and results. 10.
Sen pitäisi johtaa tehokkaampaan hallintoon, jonka ansiosta on mahdollista todistettavasti parantaa tosiasiallisia tuotoksia ja tuloksia.
Assuming that Member States will have to carry out ex-ante evaluations of future programmes, it is essential that programming documents contain quantified objectives and indicators relevant to the Mid-Term Review process.
Koska jäsenvaltiot todennäköisesti vastaavat tulevien ohjelmien ennakkoarvioinnista, ohjelmaasiakirjoihin on sisällyttävä välitarkistusten kannalta tärkeitä määrällisiä tavoitteita ja indikaattoreita.
Both of these objectives were able to be pursued within the same operational framework. 13.
Molempia tavoitteita voidaan tarkastella samassa toimintakehyksessä. 13.
Although continuity of policy is desirable, there is always scope for further improvements, even in the case of the most successful interventions.
Vaikka toiminnan jatkuvuus on toivottavaa, jopa parhaitenkin onnistuneita tukitoimia on aina mahdollista parantaa. Nopeasti kasvavissa kansantalouksissa (esim.
In rapidly growing economies, (e.g. the Irish economy), economic performance enables structural changes to be made to the programming framework so as to address major problem areas such as inadequate physical infrastructure or skills shortages. 14.
Irlannissa) ohjelmia voidaan mukauttaa rakenteellisesti taloudellisen tuloksen perusteella, jotta niillä voitaisiin huolehtia vaikeista ongelmista, kuten fyysisten infrastruktuurien riittämättömyydestä tai ammattitaitoisen työvoiman puutteesta. 14.
The extent to which these interventions have been adjusted varies between Member States and regions, as well as between CSFs and SPDs.
Tukitoimiin tehtyjen muutosten laajuus vaihtelee eri jäsenvaltioissa ja alueilla samoin kuin yhteisön tukikehysten ja yhtenäisten ohjelmaasiakirjojen kesken.
These latter, although smaller in scale, involved transfer between the different measures which were proportionately more substantial.
Vaikka yhtenäiset ohjelma-asiakirjat ovat mittasuhteiltaan vaatimattomampia, niihin liittyy suhteessa huomattavampia siirtoja eri toimenpiteiden välillä. 15.
Midterm review of Structural Funds Programmes: Objectives 1 and ó (1994-99)
Välitarkistuskertomus Tavoite 1 ¡a 6 -Ohjelmat (1994-99)
In many Member States, programme managers and policy makers took a similar view and asked, on the basis of the evaluation findings, what kind of adjustments needed to be made, particularly with regard to the current interventions. 17.
Monissa jäsenvaltioissa ohjelmien hallinnosta vastaavat tahot ja poliittiset päättäjät ovat myös yhtyneet tähän ajatukseen ja pohtineet, millaisia muutoksia varsinkin nykyisiin tukitoimiin olisi tehtävä arvioinnin tulosten perusteella. 17.
In identifying good practice, factors such as process management (e.g. identifying key issues, reaching consensus, etc.) and more careful planning of the Mid-Term Review process have been noted.
Hyviä toimintatapoja valittaessa on kiinnitetty huomiota mm. hallinnollisiin seikkoihin (esim. avainkysymysten tunnistaminen, yhteisymmärrykseen pääseminen jne.) ja välitarkistusmenettelyn huolellisempaan suunnitteluun.
These will be included in any future guidance on best practice.
Nämä seikat otetaan huomioon, kun tulevaisuudessa annetaan ohjeita parhaista toimintatavoista. 18.
Other arrangements are currently being sought to simplify the management of small-scale programmes and establish more coherent selection criteria in line with programming objectives. 19.
Myös pienimuotoisten ohjelmien hallintoa pyritään yksinkertaistamaan ja valintaperusteita pyritään muokkaamaan ohjelmatyön tavoitteita vastaaviksi. 19.
Reinforcing evaluation as a genuine tool for decision making, strengthening monitoring and indicator systems, supporting evaluation methodologies and promoting a multilateral exchange of experience across the European Union appear, in this perspective, as challenging areas for further raising the effectiveness of structural interventions.
Tässä suhteessa rakennetukitoimien tehostamisen haasteita ovat mm. arvioinnin aseman vahvistaminen päätöksenteon välineenä, seuranta- ja ¡ndikaattorijärjestelmien lujittaminen, arviointimenetelmien ylläpitäminen ja monenvälisen kokemustenvaihdon kannustaminen kaikkialla Euroopan unionissa.
Table of contents
Tiivistelmä
Policy context and evolving needs 1.2.
Poliittinen kehys ja muuttuvat tarpeet 1.2.
Commission guidelines 1.3.
Komission suuntaviivat
Lessons from the Mid-Term Evaluations 2.1.
Väliarvioinneista saadut kokemukset 2.1.
Implementing the Mid-Term Evaluations 2.2.
Väliarviointien toteuttaminen 2.2.
Principal findings 2.3.
Tärkeimmät tulokset 2.3.
Main outcome and adjustments 3.1.
Tärkeimmät seuraukset ja muutokset 3.1.
Link between evaluation and reprogramming 3.2.
Arvioinnin ja ohjelmatyön välinen yhteys 3.2.
Overall reallocations of Structural Funds 3.3.
Rakennerahastoista myönnettyjen varojen jakaminen uudelleen 3.3.
Policy implications and future challenges 4.1.
Vaikutukset politiikkoihin ja tulevaisuuden haasteet 4.1.
Short-term implications for current delivery systems 4.2.
Nykyisten täytäntöönpanoa koskevien järjestelyjen vaikutukset lyhyellä aikavälillä 4.2.
Initial reflections for future programmes 4.3.
Alustavia ajatuksia tulevia ohjelmia varten 4.3.
The Mid-Term Review1aims to ensure a more effective and efficient implementation of structural interventions delivered through Community Support Frameworks (CSFs) and Single Programming Documents (SPDs).
Välitarkistuksen1tavoitteena on varmistaa yhteisön tukikehysten (YTK) ja yhtenäisten ohjelmaasiakirjojen (YOA) kautta tuettavien rakennetukitoimien tehokkaampi ja toimivampi toteutus.
20003covering the period 2000-2006 has aimed for greater cost-effectiveness from all structural interventions through reinforcing monitoring, financial control and evaluation in the context of decentralised management.
Vielä tuoreempi komission poliittinen asiakirja Agenda 20003, joka käsittää kauden 2000-2006, pyrkii parantamaan kaikkien rakennetukitoimien taloudellisuutta lisäämällä seurantaa, varainhoidon valvontaa ja arviointia hajautetun hallinnon yhteydessä.