natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Asthe capital regions and Western regions along the current EUexternal border have recently been developing at a breathtaking pace and are leaving the other regions way behind in thetransformation process, we expect further increases in regional disparities.
Koska pääkaupunkialueiden ja nykyisten EU:n ulkorajojen lähellä sijaitsevien läntisten alueiden kasvu on viime aikoina ollut äärimmäisen voimakasta, ja muut alueet jäävät rakennemuutosprosessissa selvästi niiden jälkeen, on alueellisen eriarvoisuuden lisääntyminen entisestään todennäköistä.
The Enlargement of the EU:An Additional Challenge for European Spatial Development Policy be found in many Member States.
ESDP sijaitsevien suurkaupunkien vaikutusalueen ulkopuolelle sekä ovat sisämaan syrjäseuduilla.
gions with economic, social and environmental problems anddisadvantaged rural regions (which on the whole have a higher share of the population than in the EU-fifteen) located beyond the influence of EU external borders and of metropolises along non-EU borders and in internal remote areas.
Ympäristöongelmat ovat keskittyneet voimakkaasti kaikille teollistuneille alueille. Joissakin äärimmäisissä tapauksissa ympäristöhaittoja esiintyy (ekologiset normit moninkertaisesti ylittävässä määrin) niin, että ne vahingoittavat terveyttä, ja että tilannetta voidaan pitää jopa ympäristökatastrofina.
(202) Regional comparison shows that economically successful regions in the Accession Countries (Slovenia and several Czech regions) are already overtaking some of the economically weakest regions of the EU.
(202) Alueiden välinen vertailu osoittaa, että taloudellisesti menestyneet hakijavaltioiden alueet (Slovenia ja monet Tsekin tasavallan alueet) ovat jo nyt ohittaneet joitakin EU:n heikoimpia talousalueita. Budapestin.
The GDPper capita in thecapital regions of Budapest, Prague and Sofia surpasses thoseof the weaker regions, such as in Greece, Portugal, Spain and Germany.
Prahan ja Sofian pääkaupunkiseutujen BKT asukasta kohti ylittää heikompien alueiden BKT-osuudet esimerkiksi Kreikassa. Portugalissa, Espanjassa ja Saksassa.
The extent of regional disparities of the Accession Countries is comparable to that in the cohesion countries.
Hakijavaltioissa vallitsevien alueellisten erojen suuruus on näin ollen verrattavissa koheesiovaltioiden tilanteeseen.
5.2.3 Transport
5.2.3 Liikenne
(203) In the Central and Eastern European Accession Countries, there have been dramatic shifts in several waysin the area of transport: geographically a shift from an eastward to a westward orientation; in terms of modal split, ashift from rail to road; and in economic terms, a shift fromthe public to private transport.
(203) Liikenteen alalla on Keski- ja Itä-Euroopan hakijavaltioissa tapahtunut monentyyppisiä dramaattisia muutoksia. Maantieteellisesti painopiste on siirtynyt idästä länteen, liikennemuotojen välinen jakauma on siirtynyt kiskoilta maanteille ja kansantaloudellisesti pääpaino on vaihtunut julkisesta yksityiseen liikenteeseen.
(208) In general, the level of environmental pollution is already falling in the Accession Countries, and not only to theextent that production is decreasing.
(208) Kaiken kaikkiaan voidaan todeta, että ympäristöhaittojen määrä laskee jo voimakkaasti hakijavaltioissa, jopa tuotannon määrän vähenemistä nopeammin.
This indicates that active environmental protection policies are starting to takehold.
Tästä voidaan päätellä ympäristöpolitiikan olevan tuloksekasta.
On the one hand, we expect the continued progress ofthe economic reforms to further reduce the strain on the environment and to decouple it from economic growth.
Talousuudistusten jatkumisen voidaan toisaalta odottaa johtavan ympäristöhaittojen vähenemiseen entisestään ja katkaisevan ympäristön saastumisen ja talouskasvun keskinäisen riippuvuussuhteen.
Onthe other hand, this will depend on the ability to finance theprocess, and to what extent a solution to the conflict resulting from the aim of improving the environment and that ofmaintaining industrial production can be achieved and therather costly environmental standards enforced.
Toisaalta taas rahoitusmahdollisuuksista riippuu hyvin paljon, kuinka hyvin ympäristöolosuhteiden parantamisen ja teollisen tuotannon säilyttämisen väliset ristiriidat saadaan ratkaistuiksi ja suuria kustannuksia aiheuttavat ympäristöstandardit voidaan saattaa voimaan.
5.2.5 Conclusions
5.2.5 Johtopäätökset
(204) The expansion and improvement of infrastructureconstitute the greatest challenge for all Accession Countries.
(204) Infrastruktuurin laajentaminen ja uudistaminen on kaikissa hakijavaltioissa suuri haaste.
The challenge is to meet growing demand in the rapidly growing market economies and correspondingly provide an appropriate infrastructure which will enable a balanced development at the different spatial levels (international, national and local), to introduce new financing andmanagement methods and to raise technical standards tothose of the Community.
Kysymyksessä on ennen kaikkea se, että nopeasti kasvavissa markkinatalouksissa on luotava kysyntää vastaava infrastruktuuritarjonta. on mahdollistettava eri aluetasojen (kansainvälisen, kansallisen ja paikallisen tason) välinen tasapainoinen kehitys, on otettava käyttöön uudet rahoitus- ja johtamismenetelmät sekä nostettava tekniset normit yhteisön tasolle.
(209)The starting position of the Accession Countries shouldnot be viewed solely as a source of problems.
(209) Edellä esitettyjä hakijavaltioiden olosuhteita koskevia tietoja ei pitäisi tarkastella yksinomaan ongelmina.
If an appropriate strategy for tackling the problems is adopted, most ofthem could be transformed into opportunities.
Useimmat sisältävät niiden hallitsemiseksi noudatettavaan asianmukaiseen strategiaan liitettyinä myös merkittäviä mahdollisuuksia.
Among theseopportunities count the ability to avoid developments in spatial structures that have proved to be disadvantageous insome Member States, to exploit the macroeconomic benefits of investments required, and to preserve and/or applysustainable exploitation methods to resources not used todate.
Tällaisia ovat mahdollisuus välttää jäsenvaltioissa ilmenneiden kaltaisia alueiden rakenteellisen kehityksen vääristymiä, mahdollisuus käyttää tarvittavia investointeja ja niiden seurannaisvaikutuksia kansantalouden kohentamiseenja mahdollisuus säilyttää ja käyttää kestävällä tavalla tähän asti säästyneitä voimavaroja.
(205) Although the overcoming of inadequate infrastructure in the Accession Countries enjoys political priority,progress is constrained by a series of barriers.
(205) Vaikka infrastruktuurin puutteiden poistaminen on hakijavaltioissa toimintapoliittisesti etusijalla, tämän tavoitteet toteuttamiselle on joukko esteitä.
Among theseare the lack of financial resources, as well as the fact thatthese investments are characterised by a low rate of returnon investment, especially in the strongly growing roadtransport sector.
Niihin kuuluvat rahoituksen puuttuminen, mitä pahentaa vielä sijoitusten vähäinen tuotto varsinkin nopeasti kasvavassa tieliikenteessä.
Domestic and foreign investors have thebest prospects in the attractive telecommunications and airtransport sectors.
Näkymät ovat lupaavimpia koti- ja ulkomaisille yksityisiä sijoittajia houkuttelevammilla tietoliikenteen ja lentoliikenteen aloilla.
The other sectors (especially rail transport) will continue to need strong international assistance.
Muut alat (ennen kaikkea raideliikenne) tarvitsevat edelleen voimakasta kansainvälistä tukea.
5.2.4 Environment
5.2.4 Ympäristö
(210) The task of meeting the challenges involved in theprocess of transformation is still mainly considered a national responsibility in the Central and East European Accession Countries.
(210) Muutokseen liittyviin haasteisiin vastaaminen katsotaan Keski- ja Itä-Euroopan hakijavaltioissa vielä lähinnä kansalliseksi tehtäväksi.
This does not leave any scope for applying regionally differentiated strategies.
Tämä ei juuri anna mahdollisuuksia noudattaa alueellisesti eriytettyjä strategioita.
In this respect, mostcountries have little or no regional policy dimension to theirpolicies.
Tässä suhteessa useimpien maiden poliittisessa käytännössä on aluepolittinen näkökulma mukana harvoin tai vain hyvin heikosti.
ESDP policies similar to those of many EU Member States and asdefined in the EU Structural Funds hardly exist.
EU:n laajeneminen: Euroopan aluesuunnitteluja aluekehityspolitiikan uusi haaste ole ristiriidassa keskenään tai mitätöi toisiaan.
This is reflected by the lack of spatial development and regional policy instruments and institutions as well as by the fact thatgenerally independent regional levels in the political andadministrative territorial system do not exist.
Eurooppa laisen yhteistyön tarve on erityisen suuri laajenemisalueella, jossa tarvitaan erilaisten sektoripolitiikkojen yhteensovittamista alueidenkäytön ja aluerakenteen näkökulmasta.
(211) National spatial policies in the Accession Countriesevaluated within the scope of Agenda 2000, prepared by the European Commission, have few common features thatcould serve as a link to EU regional policy in its presentform (institutional partnership, regional developmentschemes, co-financing).
(211) Euroopan komission Agenda 2000 -ohjelman yhteydessä arvioitu hakijavaltioiden kansallinen aluepolitiikka sisältää toistaiseksi hyvin vähän yhtymäkohtia nykyisen mallin mukaiseen EU:n aluepolitiikkaan (kumppanuuteen perustuvat instituutiot, alueelliset kehityssuunnitelmat, yhteisrahoitus).
These requirements are best metby the regional policies in place in Poland, Slovenia and Hungary.
Lähimmäksi näitä vaatimuksia on jo päästy Puolan, Slovenian ja Unkarin aluepolitiikassa.
(212) The general starting situation described up to nowdoes not apply to Cyprus, whose overall conditions are fundamentally different from those of the remaining ten Accession Countries.
(212) Edellä esitetty yleinen lähtötilanne ei koske Kyprosta, jonka puitteet poikkeavat perusteellisesti muiden kymmenen hakijavaltion olosuhteista.
This applies to the geographical location ofthe island in the Eastern Mediterranean, to its economic andpolitical situation and to its size. Cyprus has only half thepopulation of Estonia, the smallest of the Central and East European Accession Countries.
Eroihin kuuluvat saaren maantieteellinen sijainti itäisessä Välimeressä, sen taloudelliset ja poliittiset puitteet ja Kyproksen koko, joka on väkiluvun mukaan mitattuna vain noin puolet pienimmän Keski- ja Itä-Euroopan hakijamaan Viron koosta.
(216) The low economic potential of the enlargement areaand the increasing ties between the enlargement area andthe Community’s current territory, imply that the spatial development processes in the enlargement area will not takeplace as simple replicas of development processes withinthe current the EU-15, but will lead to new and specifictasks for European spatial development policy.
(216) Laajenemisalueen heikko taloudellinen asema sekä senja nykyisen yhteisön alueen lisääntyvä keskinäinen riip puvuus aiheuttavat sen, etteivät aluesuunnitteluja aluekehitysprosessit toteudu laajenemisalueella yksinkertaisesti 15 jäsenvaltion EU:n prosessien myöhennettyinä toisintoina, vaan asettavat Euroopan aluesuunnitteluja aluekehityspolitiikalle uusia ja erityisiä tehtäviä.
For this reason, more attention must be paid to the time factor than hasbeen necessary for spatial development policy at the European level to date.
Siksi aikatekijään on kiinnitettävä huomiota vielä enemmän kuin mitä tähänastinen Euroopan tason aluesuunnittelu- ja aluekehityspolitiikka on edellyttänyt.
(213) The Cyprus’economy has reached relatively high ratesof growth based, in particular on developments in the servicesector.
(213) Kyproksen talouskasvu on ollut suhteellisen nopeaa ennenkaikkea palvelualalla.
In this respect special attention shall be devotedto the importance of tourism, despite the set back of recentyears.
Tässä mielessä matkailualalla on huomattava merkitys, vaikka ala on viime vuosina taantunut.
Gross Domestic Product per capita is lower than the EUaverage but above that of Greece and Portugal.
BKT asukasta kohti on Kyproksella EU:n keskitasoa alhaisempi, mutta korkeampi kuin Kreikassa ja Portugalissa.
Cyprus couldbased on its geographical position play a key role in an enlarged EU as a gateway country to the Middle East .
Kypros voisi laajentuneessa EU:ssa saada maantieteellisen sijaintinsa ansiosta avainaseman " gateway-maana " Lähi-itään.
Ithe planning for the expansion of transnational transportinfrastructure and the Community’s transport policy,Imeasures for ecological restoration, in particular, of oldindustrial zones, and I measures for structural adjustments in rural regions.
Tämä koskee erityisesti: • kansainvälisen liikenneinfrastruktuurin ja yhteisön liikennepolitiikan laajentamisen suunnittelua. • ekologisia tervehdyttämistoimenpiteitä ennen kaikkea vanhoilla teollisuusvyöhykkeillä, ja • toimenpiteitä maaseutualueiden rakenteiden mukautta miseksi
5.3Specific Tasks of European Spatial Development Policy in the Future Member States
5.3 Euroopan aluesuunnittelu- ja aluekehityspolitiikan erityiset tehtävät tulevissa jäsenvaltioissa
(218) More intensive crossborder cooperation and transnational cooperation in spatial development will supportthe integration process in the enlargement area.
(218) Aluesuunnittelun ja -kehityksen rajat ylittävän yhteistoiminnan ja kansainvälisen yhteistyön tehostaminen voi tukea laajenemisalueen integraatioprosessia.
This is trueof both regions at the current external borders of the EU andfor the border regions between Accession Countries withinthe enlargement area.
Tämä koskee sekä EU:n nykyisen ulkorajan lähellä sijaitsevia alueita että monia hakijavaltioiden välisten rajojen läheisyydessä sijaitsevia laajenemisalueen rajaseutuja.
(214) The special challenge will be to pursue the basicgoals of the ESDPunder the conditions of enlargementwithout jeopardizing their attainment within the Member States.
(214) Erityisen suuri haaste on ESDP:n perustavoitteiden noudattaminen EU:n laajenemiseen liittyvissä olosuhteissa ilman, että niiden saavuttaminen jäsenvaltioissa vaarantuu.
Ito clarify how investments by the public sector in theAccession Countries are implemented by different bodies that are largely independent of each other; how theseinterconnect and impact in one and the same territory (in
Niiden on kyettävä varmistamaan: • alueidenkäyttöä ja aluerakennetta koskevan alueellisen tiedon vahvistaminen, • alueellisten aloitteiden aktivoiminen ja • miten yhteistyöstä riippuvaista EU:n aluepolitiikkaa on hoidettava (kumppanuuteen perustuvien instituutioiden, alueen kehityssuunnitelmien ja yhteisrahoituksen avulla).
(219) The weak, and in some cases absent, regional level inthe political and administrative structures of Central and Eastern European Accession Countries is one of the most important issues that requires the specific support of the EU forthe establishment of regional institutions.
(215) Vaikka aluesuunnittelu ei olekaan yhteisön nimenomainen tehtävä, sen on huolehdittava rahoitussitoumustensa puitteissa hakijavaltioissa - samoin kuin EU:n jäsenvaltioissa-siitä, etteivät erilaisten toimenpiteiden vaikutukset
The Enlargement of the EU:An Additional Challenge for European Spatial Development Policy
5.4 Laajenemisen vaikutukset EU:n alueiden käyttöön ja aluekehitykseen
These institutions should Iimprove the regional dimension of spatial information;Iactivate regional initiatives; Iidentify how EU regional policy, which depends on cooperation, is to be handled (partnership institutional regional development schemes, co-financing).
• paikoitellen ennennäkemättömät ympäristövahingot ja • huomattavasti toaittua vähäisemmät julkisen alan rahoitus mahdollisuudet.
(220) The future enlargement of the EU creates the need toreform EU regional and agricultural policies as presented bythe European Commission in Agenda 2000.As the reform isstill ahead of us, the spatial impact of the enlargement on theregions of the current Member States is hard to foresee.
(220) EU:n tulevan laajenemisen vuoksi on tullut tarpeelliseksi uudistaa sen nykyistä aluepolitiikkaa ja maatalouspolitiikkaa.
It will require a stronger commitment of national regional policies to counteract wideningdisparities.
Euroopan komissio on tehnyt tätä koskevat ehdotuksensa Agenda 2000: ssa.
The main task of European spatial developmentpolicy in this context is to help reduce infrastructure deficits in the Accession Countries.
Koska uudistus on vasta tulossa, laajenemisen vaikutuksia nykyisten jäsenvaltioiden alueisiin on vielä vaikea arvioida.
(225) Rural regions in the enlargement area are affected especially by transformation problems.
(225) Muutosprosessin ongelmat vaikuttavat erityisesti laa jenemisalueen maaseutuun.
They show sharp economic disparities and have few urban centres.
Sille on ominaista suuri talou dellinen eriarvoisuus ja suhteellisen harvat kaupunkikeskukset.
To a certain extent,the mix of sharp declines in production and employment levels, poor infrastructure and poor transport accessibility couldlead to a massive wave of out-migration from rural regionsand, as a consequence, to the collapse of their spatial structure.
Joillakin alueilla saattavat tuotannon ja työllisyyden romahtaminen, puutteellinen infrastruktuuri ja heikot liikenneyhteydet yhdessä aiheuttaa laajaa maaltapakoa ja johtaa koko aluerakenteen tuhoutumiseen.
European spatial development policy must respond withadapted aims and options to the situation in the rural regionsof the enlargement area, which account for a larger proportionof the total surface area than in the EU-fifteen.
Laajenemisalueen maaseudun osuus kokonaispinta-alasta on suurempi kuin 15 jäsenvaltion EU:ssa. ja Euroopan alue suunnittelu- ja aluekehityspolitiikan on reagoitava sen tilanteeseen uusin tavoittein ja toimintavaihtoehdoin.
In this context,the sometimes restricted scope for action at the regional andlocal level within the political and administrative system mustbe taken into account.
Tämä edellyttää kansallisten aluepolitiikkojen osuuden kasvattamista,jotta alueellinen eriarvoisuus ei lisääntyisi.
5.6Principles for Integrating the Enlargement Tasks into European Spatial Development and Planning
5.6 Periaatteet laajenemiseen liittyvien tehtävien yhteensovittamiseksi Euroopan aluesuunnitteluun ja -kehitykseen
(222) The impact of the economic opening up of the Accession Countries on the regions in the EU has been the subject of only a few studies.
(222) Hakijavaltioiden taloudellisen avautumisen vaikutuksista EU:n alueisiin on tehty vain vähän tutkimuksia.
Further studies, regarding the impact of the enlargement on the regions of the EU, are required to accompany the integration process.
Uusia tutkimuksia laajenemisen vaikutuksista EU:n alueisiin tarvitaan integraatioprosessin edetessä.
These studiesmust take into account the dynamic process resulting fromthe economic reforms themselves as well as those resultingfrom the changed degree of accessibility.
Tällöin on kiinnitettävä huo miota dynamiikkaan, joka seuraa itse taloudellisesta uudistus prosessista ja myös muuttuneesta saavutettavuudesta.
(223) It may be assumed that the spatial impacts of the enlargement on the territory of the EU-fifteen will not be determined only by accessibility patterns, but also by the EUregions’capacity to respond to the new competitive situation.
(223) Voidaan odottaa, että uusista jäsenistä johtuvat vaikutukset aluerakenteeseen 15 jäsenvaltion EU:n alueidenkäyttöön ja eivät riipu yksinomaan saavutettavuudesta, vaan myös EU:n alueiden kyvystä mukautua uusiin kilpailuolosuhteisiin.
Structural shifts in the regions at the current externalborders of the Union, which affect primarily the low-wagesegments of the economy, may be interpreted as an accelerated adjustment process and are of limited impact.
Nykyisten ulkorajojen läheisyydessä sijaitsevilla EU:n alueilla tapahtuneita rakenteellisia muutoksia, jotka koskevat ennen kaikkea matalapalkka-aloja, voidaan pitää nopeutettuna mukautumisprosessina, ja niiden vaikutusalue on rajallinen.
(226) The accomplishment of the enlargement, especially theintegration of Central and Eastern Europe into the Union, is anew central task for European spatial development policy.
(226) Laajenemisen hallinta, ennen kaikkea Keski- ja Itä-Euroopan yhdentäminen unioniin, on Euroopan aluesuunnittelu ja aluekehityspolitiikan uusi keskeinen tehtävä.
It isnot an occasion simply to adapt and extend the schemes developed within the current Union.
Se ei saa kuitenkaan merkitä nykyisen unionin puitteissa kehitettyjen suun nitelmien laajentamista ja kritiikitöntä siirtämistä laajenemisalueelle.
European spatial planningmeans preparing for the process of enlargement, accompanying it and thus providing support.
Euroopan aluesuunnittelu- ja aluekehityspolitiikan harjoittaminen on pikemminkin laajenemisprosessin valmistelua, täydentämistäja sen näin edistämistä.
The enlargement process,which is characterised both by dynamic changes and by uncer-tainty regarding the timeframe of the various accessions,makes it absolutely necessary that spatial planning at the European level be organized on a co-operative basis with thesupport of the countries concerned and preferably be kept separate from formal accession procedures.
Osin dynaaminen ja osin mahdolliseen aikatauluun liittyvän epätietoisuuden leimaama laajenemisprosessi edellyttää, että asianomaiset valtiot osallistuvat yhteistyössä Euroopan tasoisen aluesuunnittelun sisällölliseen analyysiin ja suunnitelmien kehittämiseen ja että tämä tapahtuu mahdollisimman paljon erillään muodollisista liittymisprosesseista. tymisprosesseista.
(224) Generally, the three spatial policy guidelines of the ESDPshould also apply to the enlargement area.
(227) Merkittävän mahdollisuuden tähän tarjoavat meneillään olevat INTERREG II C -aloitteeseen liittyvät kansainvälisen aluesuunnittelun yhteistyöohjelmat.
(227)An important mechanism for this is provided by the ongoing cooperation programmes in the area of transnational
Uusi yhteisön aloite INTERREG III (rakennerahaston ohjelmakaudella
This cooperation will contribute to the preparation,promotion and achievement of the enlargement process.
EU:n laajeneminen: Euroopan aluesuunnittelu­ ja aluekehityspolitiikan uusi haaste
spatial planning within the Community initiative INTERREGII C. The programmes for the Baltic Sea Region and the Central European, Adriatic, Danubian, and South-Eastern European Space (CADSES) already go beyond the Union’s bordersand cover all of the Central and Eastern European Accession Countries.
2000­2006) toimii ohjelmallisenaja rahoituksellisena perustana toisaalta jäsenvaltioiden ja Euroopan komission sekä toisaalta hakijavaltioiden yhteistyölle.
The two INTERREG IIC programmes for the Baltic Sea Regionand the CADSES region and their structures form a basis forthe further development of cooperation between the ministries responsible for spatial development of the EU Member States and the Accession Countries.
myös perustan EU:n ja hakijavaltioiden aluesuunnittelu­ ja aluekehitysministereiden välisen yhteistyön kehittämiselle.
Equally important is theongoing cooperation on spatial development policy amongthe Accession Countries themselves.
Jäsenvaltioiden kesken jatkuva aluesuunnittelua ja ­kehitystä koskeva yhteistyö on yhtä tärkeää.
(228) These transnational programmes already form startingpoints, in addition to cooperation in the Council of Europe, forthe further development of European spatial development policy as defined in the ESDPfor the enlargement area.
(229) EU:n aluesuunnittelunja­kehityksen yhteydessä on lisäksi tarpeen ottaa huomioon jäsenvaltioiden alueen lisäksi naapuri­maiden näkemykset ja ottaa kyseiset valtiot mukaan yhteis­työhön.
The new Community initiative INTERREG III (under the Structural Fund Programme Period 2000 - 2006) provides the operational and financial basis for the involvement of the Member Statesand the European Commission, including the Accession Countries.
Tämä koskee myös unionin tulevilla ulkorajoilla sijait­sevia Euroopan valtioita ja Välimeren rannikon naapurivaltioita Pohjois­Afrikassa ja Lähi­idässä. Myös tässä INTERREG ΠΙ ja Euroopan neuvosto tarjoavat yhteistyölle soveltuvat puitteet.