natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The consequent task is twofold: to explore how the EU's less developed social inclusion activities - outside the labour market - can best be focused in the light of the new Treaty; and to work out how best to design measures under these objectives, in terms of effectiveness of reach, quality and value for money.
Tehtävä on kaksijakoinen. Ensiksi on selvitettävä, miten unionissa toteutettava työmarkkinoiden ulkopuolinen ja vähemmän jäsentynyt sosiaalisen integroinnin toiminta voidaan parhaiten suunnata perustamissopimuksen mukaisesti.Toiseksi on selvitettävä, miten tavoitteisiin liittyvät toimenpiteet voidaan suunnitella sellaisiksi, että ne saavuttavat kohderyhmän tehokkaasti, ovat korkealaatuisia ja niiden kustannushyötysuhde on hyvä.
Development of policy to promote social inclusion and tackle poverty must reflect all the areas of cause and effect which it touches, especially at local level.
Syrjäytymisen ja köyhyyden torjunnassa on otettava huomioon kaikki syy-ja seuraussuhteet varsinkin paikallistasolla.
That can span many sectors like social protection, education, health, housing, transport, culture.
Tällöin toiminta voi liittyä moniin aloihin kuten sosiaaliseen suojeluun, koulutukseen, terveydenhuoltoon, asumiseen, liikenneyhteyksiin ja kulttuuriin.
The new Treaty also brought the provisions of the Social Chapter, and with them the potential strength of social partnership as an engine of modernisation, firmly into the mainstream of economic and social policy.
Muutettuun perustamissopimukseen sisältyvät nyt myös sosiaalisen peruskirjan määräykset, minkä ansiosta työmarkkinaosapuolten yhteistyön mahdollisuus toimia uudistusten moottorina on liitetty tiiviiksi osaksi yleistä talous- ja sosiaalipolitiikkaa. politiikkaa.
The objective of EU action is still to support nation al and local agencies and partnerships' efforts, to improve the standard of living and quality of life of vulnerable groups, not least by enabling them to work together, and to learn from each other more systematically, in developing new responses, to meet new conditions.
EU:n tavoitteena on tukea kansallisten ja paikallisten tahojen sekä niiden yhteistyökumppaneiden toimintaa, parantaa heikossa asemassa ole vien ryhmien elintasoa ja elämänlaatua varsinkin antamalla niille mahdollisuus toimia yhdessä ja oppia toisiltaan järjestelmällisemmin, miten vas tata muuttuviin tarpeisiin ja uusiin olosuhteisiin.
The main tools to tackle exclusion and promote inclusion - social security and welfare, housing, education, health, justice and policing - already exist.
Keskeiset välineet syrjäytymisen torjumiseksi ovat jo olemassa. Niitä ovat sosiaaliturva, asuntopolitiikka, koulutus, terveyspalvelut, oikeusjärjestelmä ja valvonta.
The need is to enable existing mechanisms to work better by: re-aligning their coverage and delivery to meet new needs and conditions; and refining and redirecting them towards actively combating social exclusion and promoting inclusion.
Nykyiset järjestelmät on saatava toi mimaan paremmin. Tähän voidaan päästä muut tamalla järjestelmien kattavuutta ja palvelujen tarjontaa siten, että ne vastaavat uusia tarpeita ja olosuhteita sekä suuntaamalla järjestelmiä enemmän aktiiviseen syrjinnän torjuntaan ja osallisuuden edistämiseen.
The new Treaty and Structural Funds agreements will enable the EU to create a stronger frame work to:
• tuetaan ja kannustetaan jäsenvaltioissa toimivien kehittäjien ja muiden tahojen innovaatiotoimintaa ja sosiaalialan toimia,
The Employment Guidelines underscored the importance of the European employment strategy in helping Member States and social part ners to modernise labour market and structural policies, for new challenges and new opportunities.
Työllisyyden suuntaviivoissa korostettiin Euroopan työllisyysstrategian merkitystä keinona auttaa jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia työ markkinoiden ja rakennepolitiikan nykyaikaistamisessa uusia haasteita ja mahdollisuuksia silmällä pitäen.
European Union support to the priorities of the European employment strategy will be applied through the Structural Funds, especially the mainstream resources of the European Social Fund.
Euroopan unioni tukee Euroopan työllisyysstrategian tavoitteiden toteuttamista rakennerahastojen, varsinkin Euroopan sosiaalirahaston yleisten varojen kautta.
This is a new departure. European Social Fund planning will now become an integral part of Member States National Action planning, year on year.
Tässä on tapahtunut selvää kehitystä: Euroopan sosiaalirahaston varainkäyttösuunnitelmat ovat jatkossa kiinteä osa jäsenvaltioiden kansallisia toimintasuunnitelmia.
• encourage and support innovation and action by practitioners and development agents in Member States; develop mechanisms to enable agencies and projects to learn from one another, and co operate more fully, in the national and the local context.
kehitetään keinoja, joiden avulla virastot ja hankkeet voivat ottaa oppia toisistaan ja toimia enemmän yhteistyössä kansallisella ja paikallisella tasolla.
mortality, confirm that Europeans now enjoy long and healthy lives.
Järjestelmä tukee aiempaa paremmin jäsenvaltioiden pyrkimyksiä saattaa kaikenlaisen syrjäytymisen torjuntaan käytettävät välineet ajan tasalle sekä luoda tähän tarvittavia yhteistyömekanismeja ja parantaa niitä.
And they confirm that Member States with previously less enviable records are now catching up in terms of longevity and lower mortality.
Tämä on erityisen merkittävä asia paikallis-ja aluehallinnon viranomaisten ja kansalaisjärjestöjen kannalta.
It will also provide better support for Member States' efforts, both to modernise the policy instruments which can enhance inclusion in labour mar ket, civil society and institutional structures, and to develop and improve the partnership mechanisms needed to do so.
Myös Euroopan unionin kansalaisten terveys on parempi kuin koskaan. Monet indikaattorit keskimääräisestä elinajanodotteesta imeväis- ja äitiyskuolleisuuteen osoittavat, että eurooppalaiset elävät pitkään ja terveinä.
This has particular relevance for local and regional government and nongovernmental organisations (NGOs).
Mittarit osoittavat myös, että nekin jäsenvaltiot, joissa tilanne ei ollut kovin hyvä, ovat pääsemässä muiden tasolle pitkäikäisyyden ja alentuneiden kuolleisuuslukujen osalta. ta.
These are the facts of Europe's social progress. People are enjoying longer and healthier lives, and fewer infants are dying, in all the Member States.
Tulonjako on saatu ohjattua tasapainoiseen ja yhä paranevaan kehityssuuntaan, mikä on ainutlaatuista koko maailmassa.
In terms of distribution of income, we have steered a balanced and dynamic course, which is unique in the world.
Jo kauan jatkunut pyrkimys tasapuoliseen tulonjakoon on mahdollistanut taloudelliset ja sosiaaliset saavutuksemme.
Our economic and social achieve ments are the result of sustaining that balance, over time.
Tähän liittyvät rasismi ja syrjintä, jotka vaikuttavat suoraan kansalaisten hyvinvointiin.
A related area where European social policy will now be better equipped to support action on the issues which shape the well-being of citizens, is racism and discrimination.
Näihin asioihin voidaan nyt puuttua paremmin Euroopan sosiaalipolitiikalla.
Citizens expect our societies to respect fundamental rights and principles of equality, and provide opportunities for all to participate fully in economic and social life.
Kansalaiset odottavat, että yhteiskuntamme kunnioittaa ihmisten perus oikeuksia ja tasaarvon periaatetta ja että kaikille annetaan mahdollisuus osallistua täysimääräisesti talous-ja yhteiskuntaelämään.
The task now is to build upon that achievement, by creating the employment and social systems that can underpin economic performance in new conditions.
Nyt tehtävänä on jatkaa työtä näiden saavutus ten pohjalta ja luoda sellaiset sosiaali- ja työllisyysjärjestelmät, jotka tukevat taloudellista suo rituskykyä uusissa olosuhteissa.
The cohesiveness of our societies, the quality of our education and training systems, the way in which we look out for the interests of vulnerable groups and the manner in which we can demonstrate the relationship between selfimprovement, work, prosperity and social justice, will increasingly be essential ingredients in build ing economic competitiveness.
Taloudelliseen kilpailukykyyn vaikuttavat enenevässä määrin yhteiskunnallinen yhteenkuuluvuus, koulutus järjestelmien laatu sekä se, miten hyvin huolehdimme heikossa asemassa olevien ryhmien eduista ja millaiseksi näemme itsensä kehittämisen, työn, vaurauden ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden välisen suhteen.
Article 13 of the Amsterdam Treaty provides for "appropriate action" to combat discrimination based on sex, racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age or sexual orientation.
Perustamissopimuksen (uudessa, Amsterdamin sopimuksessa lisätyssä) 13 artiklassa määrätään "tarvittavista toimenpiteistä" sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi.
This will enable the EU to help national and local agencies to do more on the fundamentals of integration and rights, on disability, on minorities, on the social justice upon which cohesion is built and on which the European Union is built.
Tämä antaa unionille mahdollisuuden auttaa kansallisia ja paikallisia tahoja lisäämään toimiaan, jotka liittyvät yhteiskuntaan integroitumiseen, ihmisoikeuksiin, vammaisiin, vähemmistöihin ja sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen.
The landmarks of the past decade have contributed strongly to Europe's ability to meet the challenges that this new economic and social agenda imply, not only for the Member States' and European institutions but also for local and national government and the social partners.
Viime vuosikymmenen aikana tapahtunut kehitys on vaikuttanut voimakkaasti Euroopan kykyyn selvitä uuden taloudellisen ja sosiaalisen ympäristön asettamista haasteista, joihin sekä jäsen valtioiden ja EU:n toimielimet että paikallisen ja kansallisen tason viranomaiset ja työmarkkina osapuolet joutuvat vastaamaan.
Over the past ten years, the EU has created a broadly-based strategy which addresses common structural problems.
Kuluneen vuosikymmenen aikana Euroopan unionissa on luotu laaja-alainen strategia yhteisten rakenteellisten ongelmien ratkaisemiseksi.
This new cooperation is not the product of a sudden outbreak of idealism. Rather it is based on practical good sense.
Tässä uudenlaisessa yhteistyössä ei ole kyse äkillisestä idealismin puuskasta, vaan pikemminkin terveen järjen käytöstä.
Because Europe's commitment to strong social policy is not a matter of sentiment.
Euroopan sitoutuminen vahvaan sosiaalipolitiikkaan ei ole tunnekysymys.
It is a matter of pro ductivity just as much as of social justice.
Kyse on yhtä paljon tuottavuudesta kuin sosiaalisesta oikeudenmukaisuudesta.
It is the European Union's approach to social and employment policy that has enabled us to double the living standards of the people of Europe, over the short lifetime of the Union.
Juuri tämä lähestymistapa sosiaali-ja työllisyys politiikkaan on mahdollistanut Euroopan kansalaisten elintason kaksinkertaistumisen unionin alkuaikoihin verrattuna.
It is our approach to social policy that has made us the largest economic entity in the world. We produce a fifth of the world's output with 6°/o of its population. ulation.
Sen ansiosta olemme nykyään maailman suurin taloudellinen yksikkö, ja EU:n osuus maailman kokonaistuotannosta on noin 20 prosenttia, vaikka väestömäärä on vain kuusi prosenttia maailman väkiluvusta.
Why? Because our welfare systems have given us the ability to manage continuous structural change, without the extremes of social division that many of our trading partners have had to face.
Sosiaaliturvajärjestelmämme ansiosta olemme pystyneet toteuttamaan jatkuvia rakennemuutoksia ilman monissa kauppakumppanimaissa tapahtunutta voimakasta yhteiskunnan jakautumista.
Our tax and social protection systems have brought 1 in 4 of all families - 100 million people - out of poverty and equipped them with the chance to attain a decent standard of living.
Verotus- ja sosiaaliturvajärjestelmien ansiosta joka neljäs köyhä perhe (100 miljoonaa ihmistä) on päässyt köyhyysrajan yläpuolelle ja saanut mahdollisuuden saavuttaa kunnollinen elintaso. taso.
THE EUROPEAN EMPLOYMENT STRATEGY
EUROOPAN TYÖLLISYYSSTRATEGIA
TOWARDS MORE AND BETTER JOBS ers of the then EEC when the four freedoms of movement of goods, services, capital and labour were promoted in the Single Market, and in the reaction to the oil crises.
INVESTOIDAAN TYÖPAIKKOJEN LUOMISEEN JA PARANTAMISEEN kuvuutta yhtenäismarkkinoilla ja reagoitaessa öljy— kriiseihin.
Europe was creating jobs except during the periods of external economic shocks (see illustration).
Euroopassa syntyi jatkuvasti uusia työ­paikkoja paitsi ulkopuolisten tekijöiden aiheuttamien kriisien aikana.
The last decade of this millennium will certainly be remembered as a turning point for Europe in many respects.
Tämän vuosituhannen viimeinen vuosikymmen muistetaan varmasti monessa mielessä käänne­kohtana Euroopan kannalta.
This was a decade when the continent freed itself from the aftermath of the Cold War, when walls broke down, and a move ment towards a unified continent gained momentum.
Sen aikana kylmä sota loppui Euroopassa, muurit murtuivat ja liike kohti yhdistynyttä Eurooppaa sai lisävauhtia.
It was a decade when Europe focussed attention on the needs of citizens in search of jobs and social inclusion, after the com pletion of the Single Market.
Yhtenäismarkkinoiden toteuttamisen jälkeen Eurooppa keskitti tällä vuosikymmenellä huomiota työnhakijoiden tarpeisiin ja sosiaaliseen osalli­suuteen.
But the real significance of this employment problem was first acknowledged at European Union level in the famous "Delors White Paper" on Growth, Competitiveness and Employment in 1993.
Kuitenkin työllisyysongelma tunnustettiin unionin tasolla todella vasta vuonna 1993 ns. Delorsin valkoisessa kirjassa Kasvu, kilpailukyky ja työllisyys.
The backdrop for it was the difficult turn of the decade with its exchange rate turmoil, recession, decreasing confidence of consumers and investors and the new situation created by the demise of Communism as an economic paradigm.
Valkoisen kirjan taustalla vaikutti­vat vuosikymmenen vaihteen ongelmat, valuut­takurssien heittelehtiminen, laskusuhdanne, kuluttajien ja sijoittajien luottamuksen vähene­minen ja kommunismin kaatumisen aiheuttama uusi tilanne.
The Paper came to be the ideological, political and analytical base for developing a coordinated European approach to employment. This approach was to be called the European employment strategy. egy.
Tämän valkoisen kirjan ideologinen, poliittinen ja analyyttinen perusta oli lähtökoh­tana rakennettaessa yhteistä eurooppalaista työl­lisyysasioiden käsittelytapaa, josta myöhemmin tuli Euroopan työllisyysstrategia.
The subsequent evolution of this strategy can be divided into two periods, the watershed of which is marked by the new Treaty of Amsterdam, signed in October 1997.
Tämän jälkeen strategian kehitys voidaan jakaa kahteen ajanjaksoon, joiden rajakohtana on loka­kuussa 1997 tehty Amsterdamin sopimus.
The legacy of the 1980's for Europe was an apparent incapacity to handle macroeconomic shocks and to provide access to employment to all who desire it.
1980­luvun Euroopassa ei kyetty selviy­tymään makrotaloudellisista kriiseistä eikä tar­joamaan kaikille työnhakijoille työpaikkaa.
Structural reforms in product, service and labour markets had been too slow or inadequate to adapt employment and social pro tection systems to change, and rather than regard ing Europe as an economic entity, policies addressed the problems from a country-by-country perspective.
Tavara­, palvelu­ ja työmarkkinoilla toteutetut rakenne­muutokset olivat liian hitaita tai riittämättömiä, jotta työ­ja sosiaaliturvajärjestelmät olisi saatu vastaamaan muuttuneita olosuhteita. Lisäksi puuttui näkemys Euroopasta yhtenä kokonai­suutena, ja ongelmia pyrittiin ratkaisemaan jokai­sessa valtiossa erikseen.
Before Amsterdam, employment and labour market policy development at European level could be characterised as traditional cooperation between governments, similar to the OECD or the ILO.
Ennen Amsterdamin sopimusta Euroopan tasolla toteutettu työllisyys­ ja työmarkkinapo­litiikka oli samanlaista perinteistä hallitustenvä­listä yhteistyötä kuin OECD:n ja ILO:n piirissä tehdään.
While employment policy was the sovereign domain of the Member States, the role of the Commission was to promote cooperation between them by taking initiatives, reporting on employment trends and prospects and undertaking
Lisäksi komis­sio edisti tiedon levitystä ja tuki jäsenvaltioita työttömyyden ja syrjäytymisen torjunnassa tar­joamalla rahoitusta yhteisön, lähinnä Euroopan sosiaalirahaston, varoista.
This led to a renewed interest in European solutions through greater coordination and convergence of policies.
Tämän vuoksi heräsi kiinnostus koko unionin laajuisten ratkaisujen etsimiseen sovittamalla eri maiden toimia yhteen ja lähentämällä niitä toi­siinsa.
With the launch of the EMU and EURO, the debate on European solutions shifted focus towards structural policies, which are the necessary complement to the macroeconomic policy mix under EMU.
Talous­ ja rahaliiton ja euron vuoksi kes­kustelu eurooppalaisista ratkaisuista siirtyi rakennepolitiikkaan, koska talous­ ja rahaliiton sisältämät makrotaloudelliset toimenpiteet tar­vitsevat tuekseen rakenteellisia toimia.
Employment is the key ingredient of this debate.
Keskustelun keskipisteessä on työllisyys.
Indeed employment cuts across all the challenges of enlargement, the new financial framework and the EU structural funds, the promotion of economic and social cohe sion, and institutional reform.
Työllisyys tulee itse asiassa esille kaikissa laajentumiseen liittyvissä haasteissa, rahoitustoiminnan muutoksissa, unio­nin rakennerahastoissa, taloudellisen ja sosiaali­sen yhteenkuuluvuuden tukemisessa ja toimielinten uudistamisessa.
In addressing the issue, the EU did not start from scratch.
Asiaa oli käsitelty unionissa jo aiemminkin.
Throughout the 1970'sand 1980's, employment was present in the minds of the lead
Työllisyys oli talousyhteisön päättäjien mielessä jo 1970­ja 1980­luvulla käsiteltäessä tavaroiden, palvelujen, pääoman ja työvoiman vapaata liik­
research and analysis.
misen ja sellaisten Euroopan tason elinten vahvistamisen, joissa voidaan käydä keskustelua työllisyysasioista.
The Commission also pro moted dissemination ofinformation and assisted the Member States in their fight against joblessness and social exclusion with Community funding, mainly through the European Social Fund.
Vuoden 1996 lopussa komission tuella perustettiinkin pysyvä työllisyys- ja työmarkkinakomitea, joka toimii neuvoston neuvonantajana työllisyysasioissa.
strategy focused on the need for restructuring public expenditure for active employment poli cies, and homing in on the requirement to pro mote the three "structural policy" objectives of equal access of women to the labour market, the integration of young people into the world of work and the fight against longterm unemployment.
Sosiaalipolitiikasta tehty pöytäkirja (jota Yhdistynyt kuningaskunta ei allekirjoittanut) antoi Euroopan työmarkkinaosapuolille aiempaa merkittävämmän roolin vietäessä eteenpäin aloitteita, joista voi tulla osa Euroopan unionin lainsäädäntöä neuvoston antamina säädöksinä.
The Essen strategy also initiated the first steps to develop common European indicators and to reinforce the European level institutions where a debate on employment issues could take place: at the end of 1996, a permanent Employment and Labour Market Committee was created to advise the Council in this field, with the support of the Commission.
Työmarkkinaosapuolia pyydettiin lisäksi osallistumaan vakauttaviin makrotaloudellisiin toimiin edistämällä maltillisia ratkaisuja palkkaneuvotteluissa, eli että palkkoja nostettaisiin enintään tuottavuuden kasvun verran.
The European social partners had an increasing role by virtue of the Social Protocol (from which the UK had opted out) to promote initiatives which could be turned into European leg islation through adoption by the Council.
Vaikka Essenin strategia oli osoitus poliittisesta tahdosta toimia työllisyyden hyväksi, toiminta perustui Eurooppaneuvoston päätelmiin, jotka eivät olleet sitovia.
The social partners were also called on to contribute to sta bility-oriented macroeconomic policies by pro moting moderate wage settlements at or below increases in productivity.
Toiminnalta puuttuivat myös oikeusperusta, pysyvä järjestelmä ja pitkän aikavälin suunnitelma. Tämän vuoksi Amsterdamin sopimus oli merkittävä käännekohta.
Decisions by the Council required unanimity so legislative progress was not easy.
Neuvoston täytyi päättää asioista yksimielisesti, minkä vuoksi lainsäädännön eteenpäin vie minen ei ollut helppoa.
Yet, at the level of policy, there was progress in the European fight against unemployment: inspired by the Delors White Paper, the European Council in Essen in December 1994 agreed on five key objectives to be pursued by the Member States.
Poliittisella tasolla työttömyyden torjunta kuitenkin eteni. Delorsin valkoisen kirjan innoittamana joulukuussa 1994 Essenissä pidetyssä Eurooppaneuvoston kokouksessa sovittiin viidestä keskeisestä tavoitteesta, joihin jäsenvaltioiden on pyrittävä.
These included:
Nämä tavoitteet olivat seuraavat:
But while the Essen Strategy manifested a degree of political commitment to employment, the work was based on non-binding conclusions of the European Councils, and lacked a clear legal base, a strong permanent structure and a long term vision.
Perustamissopimuksessa ei ole muutettu sitä periaatetta, että jäsenvaltiot ovat ensisijaisesti vas tuussa työllisyyspolitiikasta.
This is why the Amsterdam Treaty constitutes a significant turning point in the evolution of a coordinated, European approach to employment policy, an approach which will make a difference for the citizens of the Union.
Siinä annetaan kuitenkin unionin toimielimille, neuvostolle ja komissiolle uusi merkittävämpi rooli, uusia tehtäviä ja tehokkaampia keinoja työllisyyspolitiikan alalla.
• developing human resources through vocational training, promoting productive investments through moderate wages policies,
Myös Euroopan parlamentti otetaan tiiviimmin mukaan päätöksentekoon.
• improving the efficiency of labour market institutions,
Lisäksi työ markkinaosapuolten vastuualueet ja osallistumismahdollisuudet lisääntyvät, kun sosiaalipolitiikasta tehty pöytäkirja on nyt osa perus tamissopimusta.
• identifying new sources of jobs through local initiatives, and promoting access to the world of work for some specific target groups such as young people, long term unemployed and women.
kehittää henkilöresursseja ammatillisen koulutuksen avulla, tukea tuottavia investointeja maltillisella palkkapolitiikalla, lisätä työmarkkinapalvelujen tehokkuutta, etsiä uusia työpaikkamahdollisuuksia paikallisten aloitteiden avulla, helpottaa tiettyjen erityisryhmien, kuten nuorten, pitkäaikaistyöttömien ja naisten pääsyä työelämään.
It involves the European Parliament more closely with the decision making process. Also, the responsibilities of the social partners and their opportunities to contribute are enhanced through the inclusion of the Social Protocol into the Treaty.
Yhteisön työllisyyspolitiikan yleisen tehostamisen lisäksi perustamissopimuksen työllisyyttä koskevan (uuden, Amsterdamin sopimuksessa lisätyn) osaston keskeinen sisältö on seuraava:
These objectives, which were to be called the "Essen Strategy", were reinforced by successive European Council conclusions and resolutions: in Madrid 1995, Florence 1996, and Dublin 1996.
Vuonna 1995 Madridissa, vuonna 1996 Firenzessä ja vuonna 1996 Dublinissa pidettyjen kokousten päätelmissä ja päätöslauselmissa tuettiin näitä ns.
In particular, these further developments of the
Essenin strategian tavoitteita.