natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• assessing the tourism-carrying capacity of different ecosystems and habitats; • exchanging best practice among different stakeholders; • promoting international guidelines for sustainable tourism.
• parhaita käytäntöjä koskevien tietojen vaihto eri eturyhmien kesken • kestävää matkailua koskevien kansainvälisten suuntaviivojen edistäminen.
The Community climate change and acidification strategies, together with adequate spatial planning and environmental assessment procedures provide tools for achieving the integration objectives in these fields.
Ilmastonmuutosta ja happamoitumisen estämistä koskeva yhteisön strategia sekä riittävä aluesuunnitteluja ympäristövaikutusten arviointimenettelyt tarjoavat välineet näiden alojen yhdentämistavoitteiden saavuttamiseen.
Decisions arising from the Kyoto Conference need to be implemented in a way that is sensitive to their implications on biodiversity.
Kioton konferenssissa tehdyt päätökset on pantava täytäntöön siten, että täytäntöönpanossa otetaan huomioon päätösten vaikutukset biologiseen monimuotoisuuteen. toisuuteen.
• implementing the strategies for acid rain and climate change; • minimising the impact on biodiversity of energy and transport construction projects; • considering biodiversity in energy decisions under regional policies.
• energia-alan ja liikenteen rakennushankkeista biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvan vaikutuksen minimointi • biologisen monimuotoisuuden huomioonottaminen aluepolitiikkaan liittyvien energia-alan päätösten yhteydessä.
Box 9: Transport, energy and tourism: some existing initiatives
Kehys 9: Liikenne, energia ja matkailu: nykyisiä aloitteita
• The Community has agreed to an 8 % reduction in emissions for a basket of six greenhouse gases in 2008-12, compared with 1990 levels.
• Yhteisö on sitoutunut vähentämään kuuden kasvihuonekaasun päästöjä kahdeksan prosenttia vuosina 2008­2012 vuoden 1990 tasoon verrattuna.
• Energy conservation and energy technology programmes contribute to achievement of the Community's goals on reduction of C02 emissions.
• Energiansäästöä ja energiateknologiaa koskevat ohjelmat edistävät yhteisön tavoitteiden saavuttamista hiilidioksidipäästöjen vähentä­miseksi.
For example, the SAVE programme is based on improving energy efficiency through legal and administrative actions such as energy performance standards for buildings and non-technical pilot schemes in industry and domestic sectors.
Esimerkiksi SAVE­ohjelma perustuu energiatehokkuuden parantamiseen lainsäädännöllisten ja hallinnollisten toimien avulla, joita ovat esimerkiksi rakennusalan energiatehokkuusstandardit ja muut kuin tekniset pilottiohjelmat teollisuudessa ja kotitalouksissa.
The programme was extended for a further five years from 1996 with a budget of ECU 45 million.
Ohjelmaa jatkettiin vuodesta 1996 alkaen viideksi vuodeksi, ja sen määrärahat ovat 45 miljoonaa ecua.
• A raft of initiatives concerns the adverse impacts of vehicle emissions, including acid emissions; the Commission has recently made pro
• Useat aloitteet koskevat ajoneuvojen päästöjen haitallisia vaikutuksia, mukaan lukien happopäästöt; komissio teki äskettäin ehdotukset direktiiveiksi päästöjen kansallisten enimmäismäärien määrittelemisestä rikkidioksidin, typen oksidien, ammoniakin ja haihtuvien or­gaanisten yhdisteiden osalta.
• Collaboration between the European Commission and the European oil and automobile industries has been extended to involve Member States and non-governmental organisations (NGOs) in developing proposals to set fuel quality and emission standards for 2005 and beyond.
• Euroopan komission sekä Euroopan öljy­ ja autoteollisuuden välinen yhteistyö on ulotettu jäsenvaltioihin ja kansalaisjärjestöihin vuo­desta 2005 alkaen sovellettavien polttoaineiden laatu­ja päastöstandardien määrittelemistä koskevien ehdotusten kehittelemiseksi.
• The Commission has developed a strategy for control of atmospheric emissions from road transport and a package of proposals is in the pipeline for reducing road transport emissions in 2010 by about 40-50 %.
• Komissio on kehittänyt maantieliikenteestä ilmakehään joutavien päästöjen valvontaa koskevan strategian, ja valmisteilla on ehdotus­paketti maantieliikenteen päästöjen vähentämiseksi vuonna 2010 noin 40­50 prosenttia.
• Pilot corridor assessments of parts of the trans-European transport network (TEN) have been initiated.
• Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN) väylien kokeiluluonteinen arviointi on aloitettujoiltakin osin.
A pilot strategic environmental assessment of the whole TEN is to be conducted by the Commission, in cooperation with the European Environment Agency, including impacts on nature and biodiversity.
Komissio tekee koko TEN­ver­kon kokeiluluonteisen strategisen ympäristöarvioinnin yhdessä Euroopan ympäristökeskuksen kanssa. Tässä otetaan huomioon myös luontoon ja biologiseen monimuotoisuuteen kohdistavat vaikutukset.
A number of projects within the Community action plan to assist tourism address sustainable tourism.
• Useat matkailua tukevaan yhteisön toimintasuunnitelmaan kuuluvat hankkeet kohdistuvat kestävään matkailuun.
They include the establishment of a European prize for tourism and the environment, and support for a project (in partnership with the World Travel and Tourism Council) on a European Community network for environmental travel and tourism (Econett) to disseminate information and provide guidance to both industry and the public sector.
Näitä ovat Euroopan matkailu­ja ympäristöpalkinnon perustaminen ja tuki European Community Network for Environmental Travel and Tourism (Euroo­pan yhteisön ympäristömatkailuverkosto) ­hankkeelle (yhdessä Maailman matkailuneuvoston kanssa) tietojen levittämiseksi ja neuvo­jen antamiseksi sekä alan yrityksille ettäjulkiselle sektorille.
The Commission's recently adopted 'Agenda 2000 — For a stronger and wider European Union' sets the vision for the fu­ture of the Union in the world and a strategy for enlargement.
Komission äskettäin hyväksymässä Agenda 2000 ­asiakirjassa ("kohti vahvempaa ja laajempaa Euroopan unionia") esitetään näkemykset, jotka koskevat unionin tulevaisuutta maailmassa, sekä laajentumisstrategia.
In that context, the Community biodiversity strategy defines how biodiversity concerns will be taken into account in de­velopment aid and economic cooperation policies.' ■
Tässä yhteydessä biologist^ moni­muotoisuutta koskevassa yhteisön strategiassa määritellään, kuinka biologista monimuotoisuutta koskevat kysymykset ote­taan huomioon kehitysyhteistyötä ja taloudellista yhteistyötä koskevassa politiikassa. r Λ
• integrating biodiversity objectives, and environmental impact assessment (EIA) practices, into Community development and economic cooperation initiatives;
1 biologista monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden ja ympäristövaikutusten arviointikäytäntöjen sisällyttäminen kehitysyhteistyötä ja taloudellista yhteistyötä koskeviin yhteisön aloitteisiin
• supporting sustainable use of natural resources; • strengthening the capacity of relevant agencies in third countries; • coordinating this strategy with those adopted by third countries; • coordinating actions of the Community, Member States and other donors and international institutions.
1 yhteisön, jäsenvaltioiden ja muiden rahoittajien sekä kansainvälisten instituutioiden toimien koordinointi.
Developing countries and transition economies (central and eastern Europe) contain a wide variety of habitats and ecosys­tems.
Kehitysmaissa ja siirtymätalousmaissa (Keski­ja Itä­Eurooppa) on useita erilaisia elinympäristöjä ja ekosysteemejä.
Many are being harmed by human activity.
Ihmisen toiminta vahingoittaa niistä monia.
The under­lying reasons include population growth, migration and poverty, causing land use changes and unsustainable use of natural resources.
Syitä ovat väestönkasvu ja liikkuminen sekä köyhyys, jotka aiheuttavat maan käytön muu­toksia ja luonnonvarojen kestämätöntä käyttöä.
The impacts are particularly acute in small island developing States.
Vaikutukset ovat erityisen akuutteja pienissä saarivaltioissa.
The convention recognises the role of development cooperation in achieving biodiversity objec­tives.
Biologisen moni­muotoisuuden suojelua koskevassa sopimuksessa tunnistetaan kehitysyhteistyön osuus biologista monimuotoisuutta koskevi­en tavoitteiden saavuttamisessa.
It also acknowledges that nations have a right to exploit their own natural resources in pursuing their environmental policies.
Lisäksi siinä tunnustetaan myös kansojen oikeus hyödyntää omia luonnonvarojaan ympäristöpo­litiikkaansa toteuttaessaan.
Community development aid cooperation has an im­portant part to play in helping these non­EC countries to achieve biodiversity objectives.
Yhteisön kehitysyhteistyöapua kos­kevalla yhteistyöllä on suuri merkitys näiden EY:n ulkopuolis­ten valtioiden auttamisessa biologista monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi.
It can, for example, improve the level of technical expertise or explore ways of sending back specialist information that is housed in scientific collec­tions within the Community.
Sen avulla voidaan esi­merkiksi parantaa teknisen asiantuntemuksen tasoa tai tarkastel­la mahdollisuuksia lähettää alueille yhteisön tieteellisiin kokoel­miin kerättyjä asiantuntijatietoja.
The Commission also needs to ensure that activities funded under the PHARE programme of support for central and eastern Europe do not harm areas of high biodiversity value.
Lisäksi komission on varmistettava se, että Keski­ja Itä­Euroopan tukemiseksi perus­tetussa Phare­ohjelmassa rahoitetut toimet eivät vahingoita alu­eita, joiden arvo biologiselle monimuotoisuudelle on suuri.
Box 10: Development and economic cooperation: some existing initiatives
Kehys 10: Kehitysyhteistyö ja taloudellinen yhteistyö: nykyisiä aloitteita
• The European Commission allocated some ECU 1 339 million to environmental projects in the period 1991­95, representing 8.5 % of the Community's total commitments to developing countries in the Asian, Latin American, Mediterranean and African, Caribbean and Pacific (ACP) regions.
• Euroopan komissio osoitti ympäristöhankkeisiin ajanjaksolla 1991­1995 noin 1 339 miljoonaa ecua, joka on 8,5 prosenttia yhteisön ke­hitysmaille myöntämistä kokonaismaksusitoumuksista Aasiassa, Latinalaisessa Amerikassa, Välimeren alueella sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) maissa.
Of this total, some 6 % was allocated to projects specifically targeting biodiversity.
Kokonaissummasta noin 6 prosenttia osoitettiin hankkeisiin, jotka koskivat erityisesti biologista moni­muotoisuutta.
Council Regulation (EC) No 722/97 on environmental measures in developing countries in the context of sustainable development pro­ vides for ECU 45 million in the form of grants to a variety of aid recipients for the period 1997­99.
• Neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 722/97 kestävän kehityksen mukaisesti kehitysmaissa toteutetuista ympäristöalan toimista säädetään 45 miljoonan ecun avustuksista useille tuensaajille ajanjaksoksi 1997­1999.
Activities to be carried out include preserving biological diversity and in particular initiatives aimed at protecting ecosystems and habitats.
Toteutettaviin toimiin kuuluvat biologisen monimuotoisuu­den suojeluja aloitteet,joiden tavoitteena on ekosysteemien ja elinympäristöjen suojelu sekä biologisen monimuotoisuuden säilyttämi­nen.
A 1996 resolution of the Council and Member States on environmental assessment in development cooperation sets a framework for environmental impact assessment for development cooperation projects.
• Vuonna 1996 annetussa neuvoston ja jäsenvaltioiden päätöslauselmassa ympäristöarvioinneista kehitysyhteistyössä määritellään ympä­ristövaikutusten arviointia koskeva kehys kehitysyhteistyöhankkeisiin.
The Community's PHARE programme aims to help central and east European countries (CEECs) to build closer political and econom­ic ties with the European Union.
• Esityksiä on tehty kehitysyhteistyöhön sisältyvän alkuperäiskansoihin liittyvän erityisstrategian kehittämiseksi. • Yhteisön Phare­ohjelman tavoitteena on auttaa Keski­ja Itä­Euroopan maita (KIE­maat) luomaan tiiviit poliittisetja taloudelliset siteet Euroopan unioniin.
The environment has been a priority area since the programme's establishment, with particular atten­tion paid to biodiversity.
Ympäristö on ollut ensisijainen ala ohjelman perustamisesta alkaen, ja erityistä huomiota on kiinnitetty biologiseen monimuotoisuuteen.
Current initiatives include an ECU 600 000 multi­country forestry and forest biodiversity programme.
Nykyisiin aloitteisiin kuuluu 600 000 ecun suuruinen monenvälinen metsätalouttaja metsien biologista monimuo­toisuutta koskeva ohjelma.
The TACIS programme fosters the development of links between the European Union and the new independent States (former members of the Soviet Union) by providing grant finance to support the process of transformation to market economies and democratic societies.
• Tacis­ohjelma edistää Euroopan unionin ja uusien itsenäisten valtioiden (entiseen Neuvostoliittoon kuuluneiden valtioiden) välisten yh­teyksien kehittämistä markkinatalouteen ja demokraattiseen yhteiskuntamalliin siirtymisen tukemiseksi.
The aim is that around 10 % of the TACIS funds should go to environment­related projects covering nature conservation, support for re­gional seas programmes, agri­environmental projects, energy efficiency, the development of national environmental action programmes and raising public awareness on environmental issues.
Tavoitteena on, että noin 10 prosenttia Tacis­varoista ohjataan ympäristöön liittyviin hankkeisiin, joihin sisältyvät luonnonsuojelu, alueellisten meriohjelmien tuke­minen, maaseudun ympäristöhankkeet, energiatehokkuus, kansallisten ympäristötoimintaohjelmien kehittäminen ja yleisen tietoisuuden lisääminen ympäristökysymyksistä.
PS Bank Tower Sen. Gil J. Puyat Ave. cor. Tindalo St Makati City Metro Manilla Tel. (63­2) 759 66 80 Fax (63­2) 759 66 90 E-mail: eccpcom@globe.com.ph URL: http://www.eccp.com
Sen. Gil J. Puyat Ave. cor. Tindalo St. Makati City Metro Manilla Tel. (63­2) 759 66 80 Fax (63-2) 759 66 90 E-mail: eccpcom@globe.com.ph URL: http://www.eccp.com
EU focus on clean air
EU ja puhdas ilma
© European Communities, 1999 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
© Euroopan yhteisöt, 2000 Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
European Union policy concerning the protection of the environment and natural resources has steadily grown in importance since the 1980s.
Euroopan unionin ympäristön ja luonnonvarojen suojelua koskeva politiikka on noussut yhä merkittävämpään asemaan 1980-luvulta lähtien.
The reason for this is that the threats of environmental damage and depletion of natural resources are still far from being under control.
Tämä johtuu siitä, etteivät ympäristön vahingoittumiseen ja luonnonvarojen ehtymiseen liittyvät uhat ole vielä läheskään hallinnassa.
Fortunately, many people have become more aware of the hidden dangers and have demanded stronger action at national and, especially, European level in order to protect the environment.
Onneksi ihmiset ovat tulleet tietoisemmiksi uhkaavista vaaroista ja vaativat voimakkaampia toimia ympäristön suojelemiseksi sekä kansallisella että etenkin Euroopan tasolla.
As a result, the range of measures at our disposal in order to conduct environmental policy, ranging from legislation to financial instruments, has been strengthened enormously.
Tämän seurauksena yhteisön ympäristöpolitiikan toteuttamiseksi käytettävissä olevat välineet, jotka vaihtelevat lainsäädännöstä aina rahoitusinstrumentteihin, ovat vahvistuneet tuntuvasti.
In particular, the Treaty of Amsterdam has made the principle of sustainable development and a high level of environmental protection one of the top priorities (Article 2).
Amsterdamin sopimuksessa kestävän kehityksen periaatteesta ja ympäristönsuojelun korkeasta tasosta tehtiin yksi yhteisön keskeinen tavoite (2 artikla).
Our policy has also become much broader and more diversified, covering all sectors of society and encompassing a wide range of instruments.
Yhteisön politiikka on myös tullut huomattavasti laajaalaisemmaksi ja monipuolisemmaksi siten, että se kattaa yhteiskunnan kaikki osa-alueet ja siihen sisältyy laaja valikoima erilaisia välineitä.
Some topics are of particular concern to many European citizens.
Tietyt kysymykset ovat erityisen tärkeitä Euroopan kansalaisille.
One of these is air quality.
Yksi näistä on ilman laatu.
This is also one of the areas in which Europe has been most active in recent years.
Se on myös ala, jolla yhteisö on viime vuosina toiminut kaikkein aktiivisimmin.
The European Commission has aimed to develop an overall strategy.
Euroopan komissio on pyrkinyt kehittämään kokonaisstrategiaa.
Member States are required to transpose and implement new directives on air quality which set long-term quality objectives.
Jäsenvaltioiden on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöään ja pantava täytäntöön uusia ilman laatua koskevia direktiivejä, joissa asetetaan pitkän aikavälin laatutavoitteita.
But it is also our direct responsibility to cope with this problem, changing our day by day behaviour. Let's leave the car in the garage in favour of walking, biking or using public transport whenever possible!
Meidän on kuitenkin myös ¡tse osallistuttava suoraan tämän ongelman ratkaisemiseen muuttamalla päivittäistä käyttäytymistämme, lätetään auto talliin aina, kun se on mahdollista, ja kuljetaan sen sijaan jalan tai polkupyörällä tai käytetään julkista liikennettä!
Only then will our cities become a better place to live in.
Vain tällä tavoin kaupungeistamme tulee parempia paikkoja asua.
determining factor in the location of investment and therefore economic growth of a region.
Pääoman, työvoiman tai liikenneinfrastruktuurin saatavuuden tavoin myös ilman laadusta tulee todennäköisesti investointien sijoittumista ja siten alueen talouskasvua määräävä tekijä.
The way in which not only cities, but also companies, organise their transport systems will become, without any doubt, one of the major priorities of years to come.
Tapa, jolla kaupungit ja niiden lisäksi myös yritykset järjestävät liikenteensä, nousee epäilemättä ensiarvoisen tärkeäksi kysymykseksi tulevina vuosina.
How to inform citizens on air quality?
Kuinka kansalaisille annetaan tietoja ilman laadusta?
European legislation defines precise obligations, relating to informing the public in the event of significant pollution such as ozone exceedances of recent years.
Yhteisön lainsäädännössä asetetaan tarkasti määriteltyjä velvollisuuksia julkisesta tiedottamisesta tapauksissa, joissa saastuminen on huomattavaa; tällaisia ovat olleet esimerkiksi viime vuosina esiintyneet liian korkeat otsonipitoisuudet.
Each one of us has the right to demand national and local authorities to take action to improve our air quality.
Meillä kaikilla on oikeus vaatia kansallisia ja paikallisia viranomaisia ryhtymään toimiin ilman laadun parantamiseksi.
The European air strategy is addressed in this brochure.
Tässä esitteessä käsitellään yhteisön ilmaan liittyvää strategiaa.
It is intended to inform local and regional players, NOOs, policy makers at all levels, social partners and consumers, as well as citizens.
Esitteen avulla on tarkoitus jakaa tietoa alueellisille ja paikallisille toimijoille, kansalaisjärjestöille, poliittisille päättäjille kaikilla tasoilla, työmarkkinaosapuolille ja kuluttajille sekä yksittäisille kansalaisille.
We also hope this information will give you ideas about how you can make your own particular contribution towards resolving environmental problems.
Toivomme myös, että näiden tietojen avulla saatte ajatuksia siitä, kuinka itse voitte osaltanne edistää ympäristöongelmien ratkaisua.
Air in Europe — the issues
Euroopan ilma -ongelmat
We all need good quality air for our own health and that of our environment.
Hyvälaatuinen ilma on välttämätöntä ihmisten ja ympäristön hyvinvoinnille.
But over the last few years many of us have seen newspaper headlines reflecting the dangerous effects of emissions to the air from human activities.
Viime vuosina monet ovat kuitenkin saaneet seurata lehtiotsikoita, jotka ilmentävät ihmisen toiminnan vuoksi ilmaan joutuvien päästöjen vaarallisia vaikutuksia.
'More children suffering from asthma'; 'Hole in the ozone layer getting larger'; 'Forests dying due to acid rain'; 'More storms and droughts in the future'.
"Yhä useammat lapset kärsivät astmasta" "Otsonikerroksen aukko suurenee" "Happosade tappaa metsiä" "Myrskyt ja kuivuus lisääntyvät tulevaisuudessa".
Concrete action already taken at different levels — international, European, national and local — has helped, but more still needs to be done.
Eri tasoilla — kansainvälisesti, Euroopan tasolla, kansallisesti ja paikallisesti - jo toteutetut konkreettiset toimet ovat auttaneet, mutta paljon on vielä tekemättä.
Natural variations in the earth's climate have always occurred.
Maapallon ilmastossa on aina esiintynyt luonnollisia vaihteluita.
But recently changes have been taking place which, it is generally accepted, result from human activities.
Viime aikoina on kuitenkin tapahtunut muutoksia, joiden katsotaan yleisesti johtuvan ihmisen toiminnasta.
This 'global warming' is due to the release of increased amounts of so-called greenhouse gases which affect the level of absorption and emission of the sun's radiation through the earth's atmosphere.
Tämä "kasvihuoneilmiö" johtuu niin sanottujen kasvihuonekaasujen jatkuvasti lisääntyvistä päästöistä, jotka vaikuttavat auringon säteilyn imeytymiseen ja kulkeutumiseen maan ilmakehässä.
Main causes:
Tärkeimmät aiheuttajat:
• carbon dioxide (C02) from energy use, transport, industrial processes, deforestation;
• hiilidioksidi (C02), jonka määrään vaikuttavat energian käyttö, liikenne, teollisuusprosessit ja metsien häviäminen
• methane (CH4) from energy production and use, certain forms of agriculture, landfills;
• metaani (CH,,), jota syntyy energian tuotannossa ja käytössä, tietyissä maatalouden muodoissa ja kaatopaikoilla
• nitrous oxide (N20) from fertilised soils, biomass burning, combustion of fossil fuels;
• typpioksidi (N20), jota erittyy lannoitetusta maaperästä, biomassan poltosta ja fossiilisten polttoaineiden palamisesta
• chlorofluorocarbons (CFCs) from industrial activities, refrigeration, aerosols.
• freonit (CFC-yhdisteet), joiden lähteitä ovat teollisuus, jäähdytyslaitteet ja aerosolit.
• rise in sea-level;
Tärkeimmät vaikutukset: • merenpinnan kohoaminen
• increased extreme weather conditions such as floods, storms and droughts.
• äärimmäisten sääolosuhteiden kuten tulvien, myrskyjen ja kuivuuden yleistyminen.
The ozone layer which protects the earth from harmful ultra-violet radiation has become thinner and thinner over the last 25 years.
Maata haitalliselta ultraviolettisäteilyltä suojaava otsonikerros on ohentunut jatkuvasti viimeisten 25 vuoden aikana.
Over Antarctica, the ozone layer has been so badly damaged that a hole has developed which is gradually getting bigger.
Etelämantereen päällä otsonikerros on vaurioitunut niin pahoin, että siihen on muodostunut aukko, joka laajenee vähitellen.
• chlorofluorocarbons (CFCs), and to a lesser extent hydrochlorofluorocarbons (HCFCs) from refrigeration, foam blowing, aerosols and solvents;
• freonit (CFC-yhdisteet) ja vähäisessä määrin osittain halogenoidut kloorifluorihiilivedyt (HCFC-yhdisteet), joita käytetään jäähdytyslaitteissa, solumuovien valmistuksessa, aerosoleissa ja liuottimissa
• methyl bromide from soil fumigation in agriculture and biomass burning.
• metyylibromidi, jota erittyy maanviljelyn yhteydessä tehtävästä maaperän kaasutuksesta sekä biomassan poltosta.
• skin cancer in humans;
Tärkeimmät vaikutukset: • ihosyöpä ihmisillä
• damage to marine ecosystems.
• meriekosysteemien vahingoittuminen.
Acidifying substances deposited in soil and water can have serious effects on certain species of plants and animals.
Maaperään ja vesistöihin kertyvillä hapettavilla aineilla voi olla vakavia vaikutuksia tiettyihin kasvi- ja eläinlajeihin.