natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition to nitrogen, many additional macroand micro concentrations in various compartments of the hydrologicai cycle are monitored, for example the rooting zone of agricultural land, in drainage water, various depths of groundwater and in surface and stream water.
Pohjavesi määritellään nitraatin suhteen pilaantumisalttiiksi direktiivin mukaisesti alueilla, joilla nitraattipitoisuus on yli 15 mg/l ja joiden pilaantuminen aiheutuu maatalouden päästöistä, kuten esimerkiksi lan noitteista tai karjanhoidosta.
In addition the agricultural practices concerned with livestock manure and chemical fertilisers are also covered.
Tämä todennäköisesti merkitsee neljän vyöhykkeen, joissa nitraattipitoisuus on yli 25 mg/l, ja seitsemän vyöhykkeen, joissa se on yli 15 mg/l, määrittelemistä pilaantumisalttiiksi.
The studies have shown that the leaching losses for the catchments as a whole were reduced by 14% during the period 1989/90 to 1994/5.
Lisäksi Suomenlahti, Saaristomeri ja Selkämeri on määritelty nitraatin suhteen pilaantumisalttiiksi merialueiksi.
It is envisaged that when the 50% reduction target is met that the aims of the Directive with respect to ground and surface freshwaters will be met.
Hyvän maatalouskäytännön ohjeet on laadittu ja toimitettu kaikille Suomen viljelijöille vuonna 1994.
For marine eutrophication the situation is less clear, but estimates suggest that this level" of reduction will protect them against eutrophication.
Maassa on laaja maatalouden ympäristönsuojeluun liittyvää koulutus- ja tiedotusohjelma, ja arvioidaan, että ohjeissa esitetyt toimenpiteet tunnetaan hyvin.
This will be ascertained after a review in 1998.
Toimintaohjelmia ei toimitettu.
The report was submitted to the Commission on 19 September 1996.
Kertomus annettiin komissiolle 23. joulukuuta 1996.
In order to assess the waters in accordance with the eutrophication criterion a system has been drawn up by the Finnish Environmental Institute which has been used to propose areas for designation to the Ministry of the Environment.
Vesien määrittely perustui 27. elokuuta 1993 annettuun asetukseen 93-1038. Työ yhteensovitettiin jokialueittain, ja sitä varten perustettiin kuhunkin departementtiin työryhmä ja kuultiin korkean tason asiantuntijoita.
These criteria are as follows (not all are appropriate for each water):
Departementteja on 96, ja tähän mennessä työ on saatu valmiiksi 90 departementissa.
For the purposes of the Directive groundwater vulnerable to nitrates will be defined as those areas where the nitrate content is over 15 mg/1, and where the pollution is caused by discharges from agricultural sources, such as fertilisers and livestock farming.
Hyvän maatalouskäytännön ohjeet saatiin valmiiksi 22. marraskuuta 1993, ja niiden käyttöönotosta huolehtivat kansallinen hallitus, CORPEN-komitea (nitraattien, fosfaattien ja kasvinsuojeluaineiden aiheuttaman vesien pilaantumisen vähentämistä käsittelevä ohjauskomitea), maatalouskamarit ja ammatilliset järjestöt.
It is likely that this will mean that four areas are designated as they have a nitrate content of over 25 mg/1, and seven with a nitrate content of over 15 mg/1.
Ohjeiden soveltamista pyritään edistämään sekä kansallisella että alueellisella tasolla järjestettävien kokousten, ryhmäkeskustelujen ja konferenssien avulla.
In addition the Gulf of Finland, the Saaristomeri and the Selkämeri have been identified as nitrate vulnerable marine areas.
Maatalousneuvojille on järjestetty koulutusta. Tutkimuksia tehdään kentällä, koetiloilla sekä teoreettisella ta solla.
One Code of Good Agricultural Practice has been produced and distributed to all farmers in the country in 1994.
Tammikuun 25. päivänä 1995 päivätyn ministeriön kiertokirjeen mukaan jokaisen de partementin, johon kuuluu pilaantumisalttiita vyöhykkeitä, on laadittava 4. marraskuuta 1996 annetun asetuksen 96-163 määräyksiin perustuva toimintaohjelma.
There is a comprehensive agri-environment training and information scheme and the knowledge of the measures contained in the Code is considered to be good.
Toimintaohjelmiin on sisällytettävä hyvän maatalouskäytännön ohjeissa tarkoitetut toimenpiteet paikalliset olosuhteet huomioon ottaen ja asettaen etusijalle tiettyjen maatalouskäytäntöjen aiheuttamat riskit.
6.2 Codes of Good Agricultural Practice
Pilaantumisaltis alue
Figure 2: Nitrate Vulnerable Zones in France (As of 28.2.97 this exercise has not been completed)
Suurin osa alueista sijaitsee Bretagnessa, mutta niitä on myös osissa Loiren aluetta ja Rhönen-Alppien alueella.
The report was submitted to the Commission on 6 November 1996.
Kertomus annettiin komissiolle 6. marraskuuta 1996.
The whole territory has been designated according to Article 3(5) of the Directive.
Toimintaohjelman soveltamisalueeksi on direktiivin 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti määritelty koko maa-ala.
This requirement is covered by the action programme.
Hyvän maatalouskäytännön ohjeet sisältyvät toimintaohjelmaan.
In addition the Länder have introduced more comprehensive codes which farmers are to implement on a voluntary basis.
Lisäksi osavaltiot ovat ottaneet käyttöön laajemmat ohjeet, joita viljelijät noudattavat vapaaehtoisuuden pohjalta.
Responsibility for training and information lies with the Länder where advisory services have been established by agricultural administrations.
Vastuu koulutuksesta ja tiedotuksesta kuuluu osavaltioille, joihin maatalousviranomaiset ovat perustaneet neuvontakeskuksia.
These provide advice, organise lectures and visits and publish brochures and factsheets.
Keskukset tarjoavat neuvontaa, järjestävät luentoja ja vierailukäyntejä sekä julkaisevat esitteitä ja tietolehtisiä.
In addition trade journals also play a role.
Myös ammattilehdet ovat tärkeitä.
These measures are established in the Fertiliser Order (Düngeverordnung) of 26 January 1996.
Toimenpiteistä säädetään 26. tammikuuta 1996 annetussa lannoitusasetuksessa (Düngeverordnung). verordnung).
The periods when the land application of fertilisers is prohibited are defined in Section 2 (1) of the Fertiliser Order.
Ajanjaksot, jolloin lannoitteiden levitys on kielletty, määritellään lannoitusasetuksen 2 lu vun li:ssä.
This provides that fertilisers may not be applied to land when not required by the plants.
Siinä säädetään, että lannoitteita ei saa levittää maahan, elleivät kasvit niitä tarvitse.
Given the considerable regional differences in climate and soil conditions in Germany, it is not possible to prescribe set periods when no fertilisers may be applied.
Koska ilmasto- ja maaperäolosuhteet vaihtelevat suuresti Saksan eri alueilla, ei ole mahdollista määritellä kaikkia niitä ajanjaksoja, joina lannoitteita ei saisi lainkaan le vittää.
However, Section 3(4) of the Fertiliser Order prohibits the land application between 15 November and 15 January of farm manure where the available nutrients are released gradually and depending on the temperature.
Lannoitusasetuksen 3 luvun 4i:ssä kuitenkin kielletään karjanlannan levittäminen marraskuun 15. päivän ja tammikuun 15. päivän välisenä aikana alueilla, joilla helppoliukoiset ravinteet vapautuvat vähitellen lämpötilasta riippuen.
The Länder may allow exemptions or ban fertiliser application for longer periods depending on particular local conditions.
Osavaltiot voivat sallia poikkeuksia tai kieltää lannoitteiden levityksen pidemmän ajanjakson aikana erityisten paikallisten olosuhteiden perusteella.
The Länder are responsible for introducing regulations on storage vessels for farm manure.
Osavaltioiden on otettava käyttöön karjanlannan varastointisäiliöitä koskevat ohjesäännöt.
These have not been completed by all the Länder.
Niitä ei vielä ole saam valmiiksi kaikissa osavaltioissa.
The rules of good agricultural practice in Section 4(1) of the Fertiliser Order provide that, in addition to the nutrient requirements of the crops, account must be taken of the nutrients present in the soil and available during crop growth and of the nutrients supplied through management measures and the application of waste materials for the purposes of
Lannoitusasetuksen 4 luvun li:ssä olevissa hyvän maatalouskäytännön säännöissä edel­lytetään, että lannoitustarvelaskelmissa otetaan huomioon viljelykasvin ravinnetarpeen lisäksi kasvuvaiheessa kasvien käytettävissä olevat maaperän ravinteet sekä viljelytoi­menpiteillä ja jätteiden levityksellä lisätyt ravinteet.
7.3.1.4 Annex III, No 2 and 4
Liite II, B.9
The procedures for land application are laid down mainly in Section 2 and 3 of the Fertiliser Order.
Tulokset ovat käytettävissä ensimmäisen toimintaohjelman päätyttyä vuonna 1999.
They meet the requirements of Annex II.A.6.
Ne esitetään seuraavassa.
The Fertiliser Order also makes mandatory the optional requirements in B.8 and B.9 of Annex II of the Nitrates Directive.
Pohjaveden laadun seurantaa varten valittiin 186 määrityspaikkaa, joista otettiin näytteet kahdesta neljään kertaan vuodessa.
Section 2(1) of the Fertiliser Order provides that, if autumn crops are not sown, catch crops should ideally be cultivated to utilise the residual nitrogen in the soil.
Kyseisiä paikkoja ei voida pitää edustavina nitraatin aiheuttaman pilaantumisen suhteen, sillä ne valittiin maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttaman pilaantumisen laajuuden määrittämiseksi.
Section 5 of the Fertiliser Order provides for the keeping of records on nutrient supply and its removal with the harvested product, so permitting the establishment of a nutrient balance and hence monitoring of fertiliser application.
Pintavesien nitraattipitoisuus määritetään Saksan suurimmista joista, joiden vesialueet kattavat suurimman osan Saksan maa-alasta (Tonava, Elbe, Ems, Mosel, Oder, Rhein, Ruhr, Weser).
7.3.2 Information pursuant to Annex 111(4)
Käytössä on 15 määrityspaikkaa.
7.3.3 Additional Measures or Reinforced Actions
Nitraattien aiheuttama pilaantuminen ei ole vähentynyt vuoden 1980 alun jälkeen.
There are no plans for measures in addition to those already taken. reevaluted following the end of the first action programme.
Kuormituksen vähentämiseen on suurimmat mahdollisuudet maataloudesta peräisin olevan nitraatin osalta.
There are five measuring points for coastal waters, in the North Sea and in the Baltic.
Rannikkovesiä varten on Pohjanmerellä ja Itämerellä käytössä viisi määrityspaikkaa.
For the North Sea, marine waters are not taken into account.
Pohjanmeren osalta ei oteta huomioon merivesialueita.
For the Baltic, both the inner and outer coastal waters are represented.
Itämeren osalta mukana ovat sekä sisemmät että ulommat rannikkovedet.
There is unlikely to be any reduction in mirate loading of coastal waters in the short term, due to the slow groundwater flow to surface water.
Nittaattikuormituksen ei odoteta vähenevän lyhyellä aikavälillä, sillä pohjaveden virtaus pintavesiin on hidasta.
Due to geological factors it is likely that there will be a substantial time lag before the effects of the measures taken are known.
Geologisista tekijöistä johtuen kuluu todennäköisesti huomattavan pitkä aika, ennen kuin toimenpiteiden vaikutukset ovat todettavissa.
The report was submitted to the Commission on 19 November 1996.
Kertomus annettiin komissiolle 19. marraskuuta 1996.
Further information was submitted on 29 January 1997.
Lisätietoja toimitettiin 29. tammikuuta 1997.
For surface waters a study was conducted between 1989 and 1992 which analysed the nitrate content as well as NH4-N and Ρ of waters in 18 rivers and 21 lakes.
Pintavesiä koskeva tutkimus tehtiin vuosien 1989 ja 1992 välisenä aikana, jolloin veden nitraattipitoisuus sekä NHUCF98i4- N- ja P-pitoisuudet määritettiin 18 joesta ja 21 järvestä.
No problems were found in any of the lakes.
Järvissä ei todettu ongelmallisen suuria arvoja.
The results for rivers showed that only the Rema Soulou exceeded the 50 mg/1 level for nitrates but that this was due to industrial waste.
Ainoastaan Rema Soulou -joessa veden nitraattipitoisuus oli suurempi kuin 50 mg/l, ja tämän tilanteen aiheuttajana olivat teollisuuden jätteet.
The River Evros exceeded 25 mg/1, but not 50 mg/1.
Evros-joessa veden nitraattipitoisuus oli yli 25 mg/l, mutta alle 50 mg/l.
With respect to eutrophication all the Gulfs studied (Saronikos, Thermaikos, Pagastikos, Amvrakikos and Southern Evvoikos) revealed eutrophication problems.
Rehevöitymisongelmia ilmeni kaikissa tutkituissa lahdissa (Saronikos, Thermaikos, Pagastikos, Amvrakikos ja eteläinen Evvoikos).
For groundwaters a study was completed in October 1996 which indicated that the statistical sample of measurements was poor and that there are seasonal fluctuations in the concentration of nitrates in groundwater.
Lokakuussa 1996 saatiin päätökseen pohjavesitutkimus, jossa todettiin, että määrityksiä oli tehty tilastollisen luotettavuuden kannalta liian vähän; tutkimuksessa ilmeni pohjaveden nitraattipitoisuuden vaihtelevan kausiluonteisesti.
These concentrations, it is stated, are insufficient to justify measures being taken to change agricultural practices.
Todettiin, että kyseiset nitraattipitoisuuden muutokset eivät ole riittävä peruste maatalouskäytäntöjen muuttamiselle.
The Ministry of the Environment reports that they have identified four 'potential' vulnerable zones where the adoption of measures will be decided on in consultation with the other departments responsible provided that it is confirmed that these zones are actually vulnerable.
Ympäristöministeriö ilmoittaa määritelleensä neljä mahdollisesti pilaantumisaltista vyöhykettä, joita koskevista toimenpiteistä päätetään muiden vastuussa olevien ministeriöiden kanssa edellyttäen, että mainittujen vyöhykkeiden vahvistetaan olevan pilaantumisalttiita.
These are shown in Figure 3.
Vyöhykkeet esitetään kuviossa 3.
The Code of Good Agricultural Practice was provided in 1994, however no summary of it has been provided in the report.
Hyvän maatalouskäytännön ohjeet laadittiin vuonna 1994, mutta kertomukseen ei sisältynyt niiden osalta yhteenvetotietoja.
No action programmes have been submitted.
Toimintaohjelmia ei toimitettu.
Figure 3: Nitrate Vulnerable Zones in Greece (As of 28.2.97 this exercise has not been completed) ν
Kuva 3: Nitraatin aiheuttamalle pilaantumiselle alttiit alueet Kreikassa (täydellisiä tietoja ei ollut toimitettu 28. helmikuuta 1997)
1 WESTAND EAST THESSALY 2 PIMÍOS RIVER BASIN AT ILIA 3ARGOLIKO 4 KOPAIDIKO
1 LÄNSI-JA ¡TÄ-THESSAL1A 2 PIMIOS-JOEN VALUMA-ALUE ¡LIASSA 3 ARGOLIDAN TASANKO 4 KOPAIDAN TASANKO
Vulnerable - Groundwater
Pilaantumisaltis - pohjavesi
The report was submitted to the Commission on 17 July 1995, five months before the end of the reporting period, and eleven months before the official date for submissions.
Kertomus annettiin komissiolle 17. heinäkuuta 1995, viisi kuukautta ennen raportointiajanjakson päättymistä ja yksitoista kuukautta ennen kertomusten jättämisen virallista määräpäivää.
In October 1992 Local Authorities were instructed to monitor waters for the purposes of the Directive.
Lokakuussa 1992 paikalliset viranomaiset määrättiin toteuttamaan direktiivissä säädetty vesien tilan seuranta.
Specific guidance was given on particular aspects of the monitoring.
Seurantaan liittyvien erityisnäkökohtien osalta annettiin yksityiskohtaisia ohjeita.
This included an instruction to cease monitoring for the purposes of the Nitrates Directive if evidence came to light in the course of monitoring and investigation that the source of the nitrate was non-agricultural or from an agricultural point source.
Niihin sisältyi ohje lopettaa nitraattidirektiivissä tarkoitettu seuranta, jos sen ja jälkitutkimusten aikana ilmenee, että nitraatti on peräisin muualta kuin maataloudesta tai että se on peräisin jostakin maatalouden pistelähteestä.
Following analysis of the results of this monitoring by local authorities, and other information, such as published reports and geographic information systems for farming intensity, and following consultation with the Environmental Protection Agency, the Department of the Environment concluded that no waters coming within the terms of Article 3.1/Annex I had been identified, and, in the circumstances, the designation of vulnerable zones was not required at the time.
Paikallisten viranomaisten suorittaman seurannan tulosten sekä muiden tietojen, kuten julkaistujen kertomusten ja maanviljelyn voimaperäisyyttä koskevien paikkatietojärjestelmien, sekä ympäristönsuojelutoimiston kuulemisen perusteella ympäristöministeriö päätteli, ettei direktiivin 3 artiklan 1 kohdassa ja liitteessä I tarkoitettuja vesiä ollut eikä siis pilaantumisalttiiden vyöhykkeiden määrittely ollut tarpeen kyseisissä olosuhteissa.
Nevertheless there remain areas of concern.
Tässä suhteessa merkityksellisiä alueita kuitenkin on.
For certain rivers such as Aghalona, Munster Blackwater, Lerr, Moyle, Owenduff and Stoneyford Stream concentrations of nitrate are above 40 mg/1.
Aghalona-, Munster Blackwater-, Lerr-, Moyle-, Owenduff- ja Stoneyford Stream -joissa nitraattipitoisuus on yli 40 mg/l.
These rivers have been targeted for careful examination at the next review.
Kyseiset joet on tarkoitus tutkia huolellisesti seuraavan selvityksen yhteydessä.
For a small number of groundwater sources concentrations of nitrate are above 40 mg/1.
Muutamissa pohjavesilähteissä nitraattipitoisuus on yli 40 mg/l.
However these are considered to be due to what are described as "bad housekeeping practices" such as incorrect sitings of silage or slurry pits and seepage from septic tanks.
Tämän katsottiin kuitenkin johtuvan "huonoista talouskäytännöistä", kuten säilörehuaumojen tai lietelantakuoppien huonosta sijoittelusta tai vuotavista sakokaivoista.
Although there are eutrophication problems in some Irish lakes these are not considered to be due to nitrogen compounds, rather to increased supply of phosphorus^
Jotkut Irlannin järvistä ovat ongelmallisesti rehevöityneet, mutta syynä ei pidetä typpiyhdisteitä, vaan pikemminkin lisääntynyttä fosforikuormimsta.
For estuarine, coastal and marine waters the assessment relied on the Environmental Research Unit's review covering the period 1987 to 1990.
Jokisuistojen vesien sekä rannikko- ja merivesien osalta arvio perustuu ympäristöntutkimusyksikön katsaukseen, joka kattaa vuodet 1987-1990.
This concluded that for the sixteen tidal waters assessed serious pollution is of very limited occurrence and any problems identified are not caused by sources coming under the remit of the Nitrates Directive.
Siinä esitettiin, että kuudentoista arvioidun vuorovesialueen vedet ovat vain hyvin vähän pilaantuneita ja että todetut on gelmat aiheutuvat tekijöistä, jotka eivät kuulu nitraattidirektiivin soveltamisalaan.
The Irish Authorities acknowledge that there is a need for a more detailed estuarine and coastal waters monitoring programme.
Irlannin viranomaiset myöntävät kuitenkin, että yksityiskohtaisempi jokisuisto- ja rannikkovesien seurantaohjelma on tarpeen.
At the time of submission of the report the Irish Authorities had not submitted a Code. This was received by the Commission on 20 August 1996.
Irlannin viranomaiset eivät antaneet hyvän maatalouskäytännön ohjeita kertomuksen yh teydessä, vaan komissio sai ne 20. elokuuta 1996.
As no zones have been designated, there is no obligation under the Directive to draw up action programmes.
Koska pilaantumisalttiiksi määriteltyjä vyöhykkeitä ei ole, direktiivi ei velvoita laatimaan toimintaohjelmia. elmia.
The report was submitted to the Commission on 4 February 1997.
Kertomus annettiin komissiolle 4. helmikuuta 1997.
The whole territory is designated according to Article 3(5).
Toimintaohjelman soveltamisalueeksi on direktiivin 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti määritelty koko maa-ala.
The Code of Good Agricultural Practice and Action Programme follow the form laid down in the Directive.
Hyvän maatalouskäytännön ohjeissa ja toimintaohjelmassa on noudatettu direktiivissä säädettyä muotoa.
They are promoted by the Agricultural Advisory Service {Chambres d'Agriculture) which put in place targets for manure produced on the farm and imported into the farm and providing information on the quantities of fertilisers to use following analysis of the soil nutrients.
Niiden toteutusta edistää maatalouden neuvontajärjestö (Chambres d'Agriculture), joka asettaa tilalla tuotettuja ja tilalle tuotuja karjanlantamääriä koskevat tavoitteet sekä selvittää maa-analyysin pohjalta tarvittavat lannoitemäärät.
The 170 kg N/ha/yr limit was supposed to have been reached by 31 December 1996, six years before the date required by the Directive.
Typpimäärän 170 kg N/ha/v arvioitiin toteutuneen jo vuoden 1996 lopussa eli kuusi vuotta ennen direktiivissä edellytettyä ajankohtaa.
In addition, still stricter measures are required in drinking water protection zones including the prohibition of fertiliser in the immediate vicinity and the limiting of organic fertilisers to 130 kg N/ha/yr in the wider area.
Suojelluilla juomavesialueilla edellytetään vielä tiukempia toimenpiteitä, joihin kuuluu lannoitteiden käyttöä alueiden välittömässä läheisyydessä koskeva kielto ja eloperäisissä lannoitteissa lisättävän typen määrän rajoittaminen laajoilla alueilla 130 kg:aan N/ha/v.
Monitoring conducted according to the Directive is carried out for surface waters and groundwaters.
Pintavesien ja pohjaveden laatua seurataan direktiivin mukaisesti.
Surface waters abstractions for drinking water are monitored for nitrate at one station where the average level in 1995 was 16.7 mg/1.
Juomavedeksi otettavan pintaveden nitraattipitoisuutta seurataan yhdellä määritysasemalla, jolla määritysten keskiarvo vuonna 1995 oh 16,7 mg/l.
The 50 mg/1 was never exceeded.
Raja- arvo 50 mg/l ei ylittynyt kertaakaan.
Eutrophication is measured at two points, one on the River Syre and one on the River Sûre.
Rehevöityminen tutkitaan kahdesta paikasta, joista toinen on Syre-joessa ja toinen Sûrejoessa.
The Syre had an average level of 20.4 mg/1 of nitrates and 0.61 mg/1 of phosphorus.
Syre-joessa veden keskimääräinen nitraattipitoisuus oli 20,4 mg/l ja keskimääräinen fosforipitoisuus 0,61 mg/l.
For the Sûre the figures were 20.6 mg/1 and 0.38 mg/1, for chlorophyll-a the level was less than 17μ^/1.
Sûre-joen osalta vastaavat pitoisuudet olivat 20,6 mg/l ja 0,38 mg/l, klorofylli-a:n pitoisuus oli alle 17 Êg/1.
For groundwaters the monitoring was conducted at four points from where the waters were abstracted for drinking, but from where it was considered that adequate coverage was given of the nation's aquifers.
Pohjaveden laatua seurattiin neljästä paikasta, joista vettä otetaan juomavedeksi ja joiden katsottiin edustavan riittävän kattavasti maan pohjavesivarastoja.
In 1995 the averages from these four points were 36.8 for Sources du Riedergronn, 12.8 for the Sources de Siwebueren, 44.8 for the Sources de Schrassig and 2.4 for the Source de la Commune de Mertzig.
Vuonna 1995 veden keskimääräinen nitraattipitoisuus näissä neljässä vedenottopaikassa oli: Riedergronnin lähde 36,8 mg/l, Siwebueren lähde 12,8 mg/l, Schrassigin lähde 44,8 mg/l ja Mertzigin kun nan lähde 2,4 mg/l.
The report was submitted to the Commission on 9 July 1996.
Kertomus annettiin komissiolle 9. heinäkuuta 1996.
Following the analysis of the available information from the monitoring network on the nitrate concentrations of groundwater, fresh surface waters and the eutrophication of marine and fresh surface waters the whole territory was designated according to Article 3(5) of the Directive.
Pohjaveden ja makeiden pintavesien nitraattipitoisuutta sekä merivesien ja makeiden pintavesien rehevöitymistä seuraavan verkoston tuottamien tietojen perusteella koko maaala määriteltiin toimintaohjelman soveltamisalueeksi direktiivin 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti.
The fact that the coastal waters had been identified as eutrophication problem areas and the whole of the territory drained into these areas was significant in the adoption of the Article 3(5) approach, as were the eutrophication of fresh surface waters and groundwater pollution.
Päätös soveltaa kyseistä direktiivin kohtaa perustui suurelta osin siihen, että rannikkovedet on määritelty ongelmallisesti rehevöityneiksi alueiksi ja maan kaikki vedet laskevat niihin. Lisäksi sen soveltamista puolsi makeiden pintavesien rehevöityminen ja pohjaveden pilaantuminen.