natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Universal service reflects Europe's determination to complete the internal market while at the same time introducing greater competition in many sectors serving the general economic interest: balanced regional development, equal treatment for all citizens and high-quality service supplied to users round the clock.
Yleispalvelut kuvaavat eurooppalaista pyrkimystä yhdistää toisiinsa sisämarkkinoiden saavuttaminen ja kilpailun lisääminen useilla aloilla, joilla on yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä tehtäviä: tasapainoinen aluesuunnittelu, kansalaisten yhdenvertainen kohtelu sekä käyttäjälle tarjottavan palvelun laatu ja jatkuvuus.
the expense. In at least five Member States, however (Denmark, Finland, the Netherlands, Sweden and the United Kingdom), the cost was regarded as low enough for there to be no point in setting up a financing system of this
Jäsenvaltioiden on saatettava eurooppalaiset direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöään täysimääräisesti ja nopeasti.
The job of the Member States is to implement the European directives fully and swiftly.
kesken. On kuitenkin syytä huomata, että ainakin viidessä jäsenvaltiossa (Tanska, Suomi, Alankomaat, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta) kustannukset on arvioitu niin vähäisiksi, että mainitun kaltaisen rahoitusjärjestelmän käyttöönottamista ei ole katsottu tarpeelliseksi. peelliseksi.
Having defined the terms on which new companies and service providers must ensure access to the networks — including a standard quality of service — the Member States now have a duty to safeguard the general interest, main tain fair competition and see that the universal service requirement is complied with in the telecommunications industry.
Määriteltyään edellytykset, joiden perusteella uudet operaattorit ja palvelu jen tarjoajat pääsevät verkkoihin — ja joihin on sisällyttävä palvelun tavanomaista laatua koskeva vaatimus — jäsenvaltioiden on jatkossa suojeltava yleistä etua ja rehellistä kilpailua sekä huolehdittava yleispalvelujen huomioonottamisesta televiestintäalalla.
Traditionally, in many Member States the cost of universal service has been put forward as grounds for charging substantially more than cost for long distance and international calls, while local rates are below cost.
Yleispalvelujen kustannuksiin on perinteisesti vedottu useissa jäsenvaltioissa selvästi todellisia kustannuksia korkeampien kauko- ja ulkomaanpuhelujen hintojen perustelemiseksi, kun taas paikallispuhelujen hinnat ovat pienemmät kuin kustannukset.
There needs to be a rescaling of charges; the introduction of competition for longdistance business has in many cases helped by bringing costs down substantially.
Hintojen tasapainottaminen on tarpeen, ja kilpailun tulo kaukopuhelualalle on usein jo parantanut tilannetta ja johtanut merkittävään hinnanlaskuun.
The European Commission will keep an eye on the rescaling process to make sure it is gradual and does not penalize people who need a basic service at an affordable price.
Euroopan komissio valvoo, että hintojen tasapainottaminen jatkuu ja ettei sillä rankaista niitä henkilöitä, jotka tarvitsevat kohtuuhintaista peruspalvelua.
In Europe today the telecommunications industry provides jobs for nearly one and a half million people. This estimate takes in equipment producers, network operators and service providers.
Jäsenvaltiot ovat myös tavallaan osa vastuussa eurooppalaisten kilpailusääntöjen noudattamisesta ja näin ollen kilpailusta sisämarkkinoilla.
Even if it is no longer an active player in the economy, the State still has political, legislative and regulatory responsibilities. ties.
Arvioon sisältyvät laitevalmistajat, verkko-operaattorit ja palvelujen tarjoajat.
Yesterday's telephone operators have given way to automated exchanges, but new jobs are being created now, especially thanks to the Internet, which gives access to information from all over the world by hitching computers up to telephones.
Entisaikojen puhelunvälittäjät ovat saaneet väistyä automatisoitujen keskusten tieltä, mutta nykyään syntyy uusia työpaikkoja etenkin Internetin ympärille, joka tarjoaa pääsyn koko maailman tiedon äärelle yhdistämällä tietokoneen ja puhelimen.
Our photo shows the Europa server home page (http://europa.eu.int).
Kuvassa Europa-pa Ivel imen kotisivu (http://europa.eu.int).
It found that between 100 000 and 500 000 jobs would be created by 2000 and nearly a million by 2005.
Vuoteen 2000 mennessä syntyy 1 00 000—500 000 työpaikkaa, ja vuoteen 2005 mennessä lähes miljoona.
The report says about 200 000 jobs will be lost by 2005.
Tämä koskee noin 200 000:ta työpaikkaa vuoteen 2005 mennessä.
How far does deregulating telecommunications fit in with the advent of the information society?
on kyse eläkkeelle siirtymisestä tai vapaaehtoisesta poistumasta.
On the subject of employment, the Commission has proposed flanking measures not just to ensure that where posts are scrapped there will be social security cover but also to adapt the training given to workers affected by the changes and to support jobcreating companies.
Missä määrin televiestintäalan vapautuminen on yhteydessä tietoyhteiskunnan syntyyn?
By lowering the charges for telecommunications services, deregulation in the first instance helps to disseminate new forms of information technology more widely and to anchor Europe in the information society.
Laskemalla televiestintäpalvelujen hin­toja vapauttaminen auttaa ensinnäkin levittämään uutta tietotekniikkaa laa­jemmalle ja kiinnittämään Eurooppaa tietoyhteiskuntaan.
There is expected to be a direct jobcreating effect among the new operators and service providers and an indirect one on the economy as a whole.
Työllisyyskysymyksen yhteydessä komissio on ehdottanut tukitoimia, joilla pyritään paitsi takaamaan sosiaa­liturva työpaikkojen häviämisen yhtey­dessä, myös mukauttamaan sellaisten työntekijöiden koulutusta, joihin muu­tokset vaikuttavat, sekä tukemaan työ­paikkoja luovia yhtiöitä.
The resources released by the lowering of charges will boost consumption and investment, which in their turn will promote economic growth and job creation.
Etätyö, etäopiskelu,.telemaattisten pal­velujen käyttö, terveydenhuoltoalan verkot, on line ­tietokantojen käyttö, Internetin käyttö ja kirjeenvaihto sähköpostin avulla ovat myös tietoyh­teiskunnan ilmentymiä, joita hintojen lasku edistää.
Teleworking, distance learning, the use of electronic data transmission services, health networks, on-line database consultation, Internet surfing, corresponding by electronic mail — all these are aspects of the information society which lower charges will help to promote.
Työpaikkoja odotetaan syntyvän välittömän vaikutuksen ansiosta uusien operaattoreiden ja palvelujen tarjoa­jien alalla ja ennen kaikkea välillisesti koko taloudessa. Erityisesti hintojen laskiessa vapautuvat varat vaikuttavat suotuisasti kulutukseen ja investointei­hin, jotka saavat aikaan talouskasvua ja uusia työpaikkoja.
In other words, the deregulation of the telecommunications industry extends a long way beyond the industry itself in terms of jobs, competitiveness and economic growth.
Televiestintäalan vapauttamisen vaiku­tukset ulottuvat siten kyseistä alaa laa­jemmalle työllisyyteen, kilpailukykyyn ja talouskasvuun.
Technological progress and growing competition are working together to open up the door to the spread of new services relating to health, training, traffic management or support for small businesses.
Uusien operaattoreiden tulo televies­tintäpalvelujen ja ­laitteiden markki­noille lujittaa myös alan innovaatioky­kyä ja valmistaa tietä uudelle teknologian kehitykselle.
The presence of new operators on the market for telecommunications services and equipment also strengthens the industry's capacity for innovation and opens the door to further technological developments.
Lisäksi vapauttaminen johtaa sellaisten kumppanuussuhteiden luomiseen tele­toiminnan harjoittajien ja multimedia­
Here the European Union plays an active part by financing large numbers of research programmes (the fourth R & TD framework programme) and pilot projects in every region of Europe (the Structural Funds).
Teknisen edistyksen ja kilpailun kehityksen vaikutukset yhdistyvät ja valmistavat tietä uusien palvelujen I leviämiselle terveydenhoidon _BAR_ alalla samoin kuin koulutuksen, tieliikenteen sekä pienten ja keskisuurten yritysten tukemisen alalla.
And deregulation leads to partnerships being set up between telecommunications companies and the multimedia industry, symbolizing the alliance between container and content in the information society.
Esimerkkejä tutkimus- ja kehitysohjelmista ja -hankkeista teollisuuden välille, jotka symboloivat tietoyhteiskunnan välineiden ja sisällön välistä liittoa.
What makes this an even more interesting prospect is that Europe holds a great many valuable assets in terms of its publishing sector, its audiovisual media, its software industry and so on which, when brought closer together under the multimedia banner, provide new opportunities for job creation.
Näkymä on sitä kin mielenkiintoisempi, kun otetaan huomioon, että Euroopalla on paljon vahvuustekijöitä muun muassa kustannusalalla, audiovisuaalisella alalla ja atk-ohjelmistojen alalla, joiden lähentyminen multimedian kautta luo uusia työllistämismahdollisuuksia.
The Esprit programme incorporates both industrial R & D projects and measures to promote the adoption of the technology developed.
Espr/f-ohjelmaan sisältyy sekä teollisuuden tutkimus- ja kehityshankkeita että teknologian käyttöönottoa edistäviä toimenpiteitä.
This means that it encourages interaction between users and developers, particularly in the areas of telecommunications, transport, electronics and business services (there is more information on the Internet at http://www.cordis.lu/esprit/home/html).
Niinpä ohjelmalla edistetään käyttäjien ja kehittäjien vuorovaikutusta, ennen kaikkea televiestinnän, liikenteen, elektroniikkateollisuuden sekä yrityspalveluiden alalla (lisätietoja Internetistä: http://www.cordis.lu/esprit/home.html).
For a subscriber, will changing company mean changing telephone number?
Merkitseekö operaattorin vaihtaminen sitä, että tilaaja joutuu vaihtamaan puhelinnumeroa?
One of the Info 2000 projects was the launching of the MIDAS-NET network, which helps small and medium-sized businesses break into the multimedia world. (Internet address: http://www.echo.lu/info2000/infohome.html).
Erityisesti tätä tarkoitusta varten on käynnistetty MIDAS-NET-verkko, joka auttaa pieniä ja keskisuuria yrityksiä pääsemään sisälle multimedian maailmaan (Internet: http://www.echo.lu/info2000/infohome.html).
There will only be minor technical constraints on changing from one company to another.
Operaattorin vaihtaminen ei aseta juurikaan teknisiä vaatimuksia.
A subscriber changing his supplier will, if he wants, be able to keep the same telephone number.
Palvelun toimittajaa vaihtava tilaaja voi halutessaan säilyttää entisen puhelinnumeronsa.
It will be up to the company to install its own network or connect itself to the existing network by paying interconnection rights to the owner.
Operaattorin tehtävänä on asentaa oma verkko tai kytkeytyä olemassa olevaan verkkoon ja maksaa kytkentämaksut verkon haltijalle.
It is also planned that each Member State, acting through an inspectorate independent of market interests, should require equipment to meet certain technical and safety standards.
Lisäksi on säädetty, että kussakin jäsenvaltiossa on markkinoiden toimijoista riippumattoman valvontaelimen vahvistettava, että laitteet ovat tiettyjen teknisten ia turvallisuusnormien mukaisia.
Ten projects for experimental applications of new types of information technology have been put forward by the information society task force set up by the European Commission.
Euroopan komission perustama "tietoyhteiskunta"-työryhmä on tehnyt ehdotuksen kymmenestä uuden informaatioteknologian kokeellista soveltamista koskevasta hankkeesta.
They should serve to encourage the spread of the technology involved and to adapt it to users' needs in the following areas: teleworking, distance learning, interuniversity networks, information technology services for small businesses, road traffic management, air traffic control, health networks, computerization of invitations to tender, the transEuropean interadministration network and urban information highways.
Niiden avulla olisi tarkoitus edistää tietotekniikan leviämistä ja sen sovellusten mukauttamista käyttäjien tarpeisiin seuraavilla aloilla: etätyö, etäopiskelu, yliopistojen väliset verkot, pkyritysten telemaattiset palvelut, tieliikenteen ohjaus, lentoliikenteen valvonta, terveydenhuoltoalan verkot, automaattisen tietojenkäsittelyn hyväksikäyttö tarjouskilpailuissa, hallintoviranomaisten välinen Euroopan laajuinen verkko ja kaupunkien tietoverkot.
For further information, please apply to:
Lisätietoja lnfo-4
European Commission DG IV — Competition Unit C.I, 'Post and telecommunications and information society coordination' Rue de la Loi 200 B-1049 Brussels
PO IV —Kilpailu yksikkö C.1 : Televiestintä ja postipalvelut, tietoyhteiskunnan koordinointi Rue de la Loi 200 B-1049 Bruxelles/Brussel
European Commission DG XIII—Telecommunications, Information Market and Exploitation of Research Ruédela Loi 200 B-1049 Brussels
Euroopan komissio PO XIII—Televiestintä, tietotekniikan markkinat ja tutkimuksen hyödyntäminen Rue de la Loi 200 B-1049 Bruxelles/Brussel
Rue de la Loi 200 B-1049 Brussels Fax (32-2) 299 41 80 E-mail: ispo@ispo.cec.be Internet: http://www.ispo.cec.be
Rue de la Loi 200 B-1049 Bruxelles/Brussel Faksi (32-2) 299 41 80 Sähköpostiosoite ispo@ispo.cec.be Internet http://www.ispo.cec.be
EUROPE ... QUESTIONS AND ANSWERS COMPETITION IN TELECOMMUNICATIONS: WHY AND HOW?
EUROOPPA — KYSYMYKSIÄ JA VASTAUKSIA KILPAILU TELEVIESTINTÄALALLA: MIKSI? MITEN?
Opening up telecommunications to competition is a target which the European Union is now well on the way to achieving.
Televiestinnän avaaminen kilpailulle on yksi Euroopan unionin tavoitteista, joka on tällä hetkellä hyvää vauhtia toteutumassa.
Like all forms of change, it raises a great many questions, to which this booklet does its best to give succinct answers.
Kuten kaikki muutokset, tämäkin herättää monia kysymyksiä, joihin tässä esitteessä pyritään vastaamaan lyhyesti.
Office in Ireland Representation in England
Pohjoisesplanadi 31, PL 1250, FIN­00101 HELSINKI Puh.
Grants and loans from the European Union
Euroopan unionin avustukset ja lainat
Grants and loans rom f > the European Union A guide to Community funding
Euroopan unionin avustukset ja lainat
There is a separate edition of this guide in each of the official languages of the European Union: Danish, Dutch, English, Finnish, French, German, Greek, Italian, Portuguese, Spanish and Swedish.
Tämä julkaisu ilmestyy Euroopan unionin virallisilla kielillä: espanjaksi, tanskaksi, saksaksi, kreikaksi, englanniksi, ranskaksi, italiaksi, hollanniksi, portugaliksi, suomeksi ja ruotsiksi.
The guide was compiled on the Initiative of the Directorate-General for Information, Communication, Culture and Audiovisual Media and the Secretariat-General of the European Commission by Henri Malosse, an outside expert.
Oppaan on laatinut ulkopuolinen asiantuntija Henri Malosse Euroopan komission tiedotuksen, viestinnän, kulttuurin ja audiovisuaalisen alan pääosaston sekä sihteeristön aloitteesta.
The information it contains was checked by the appropriate Commission departments, but it cannot be taken to com mit the institution: only the relevant legislation has binding force.
Julkaistavat tiedot on tarkistettu komission osastoissa eivätkä ne sido komissiota, koska ainoastaan lakitekstit pätevät.
Because the guide is addressed to a wide readership, the author has not necessarily reproduced the precise language of the legislation.
Koska julkaisu on tarkoitettu yleisölle, kieliasua on yksinkertaistettu, joten se poikkeaa toisinaan säädöstekstien sanamuodosta.
Any reader seeking further enlightenment should therefore refer to the legislation and other official documents mentioned in the text.
Lukijalle, joka haluaa syventää tietojaan aiheesta, suositellaan tutustumista lakiteksteihin ja muihin oppaassa mainittuihin virallisiin asiakirjoihin.
Coordination was by Mr Campanelli, P. Kapriélian and Mr Kritikos.
Töiden koordinoinnista huolehtivat Campanelli, Kapriélian ja Kritikos.
Manuscript completed in April 1997.
Käsikirjoitus valmistui huhtikuussa 1997.
© European Communities, 1997 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
© Euroopan yhteisöt, 1997 Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
ECONOMIC AND SOCIAL COHESION OF THE EUROPEAN UNION
EUROOPAN UNIONIN TALOUDELLINEN JA SOSIAALINEN YHTEENKUULUVUUS
I - Economic and social cohesion — the objective II - A history of structural measures III- Structural policy financial instruments 1. Budget instruments (grants) 2.
I — "Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden" tavoitteet II — Historiallinen katsaus unionin rakennetoimiin III— Rakennepolitiikkojen rahoitusvälineet 1.
The European Investment Bank: a loan instrument IV - The main operating principles of structural policies 1.
Luotonantoväline: Euroopan investointipankki IV — Rakennepolitiikkojen toiminnan pääperiaatteet 1.
Concentration 2. Programming 3.
Keskittäminen 2.
Partnership — submission of projects 4.
Yhteistyökumppanuus — Hankkeiden esittäminen 4.
Additionality 5.
Täydentävyys 5.
Community initiatives 6.
Yhteisön aloitteet 6.
Evaluation, studies, pilot projects, technical assistance 7.
Arviointi — Tutkimukset — Kokeiluhankkeet — Tekninen apu 7.
Simplification of fund management
Rahastojen hallinnon yksinkertaistaminen
DEVELOPMENT OF COUNTRIES AND REGIONS (OBJECTIVES 1, 2, 5B AND 6)
MAIDEN JA ALUEIDEN KEHITYS (tavoitteet 1, 2, 5b ja 6)
I - Objectives: the regions concerned II - Priorities for assistance 1.
I — Tavoitteet: kohdealueet II — Tukien painopistealueet 1.
Productive investments 2.
Tuottavat investoinnit 2.
Infrastructure and equipment in the public interest 3.
Infrastruktuurit ja yleishyödylliset laitteet 3.
Economic environment (endogenous development) 4.
Taloudellinen ympäristö (alueen oma kehitys) 4.
Development of human resources 5.
Inhimillisten voimavarojen kehittäminen 5.
Rural development — forestry and aquaculture III-Community initiatives IV-Practicalities
Maaseutualueiden kehitys — Metsätalous ja vesiviljely III — Yhteisön aloitteet IV — Hankkeiden eteneminen 1.
Cohesion Fund 3.
Koheesiorahasto 3.
European Investment Bank 4.
Euroopan investointipankki (EIP) 4.
Business and innovation centres
Euroopan yritys- ja innovaatiokeskukset
Interregional cooperation and planning (Article 10 of the ERDF regulation) 6.
Alueiden välinen yhteistyö ja aluesuunnittelu (EAKR:n työjärjestyksen 10 artikla) 6.
Technical assistance and demonstration projects
Tekninen apu ja esittelyhankkeet
TRAINING AND EMPLOYMENT (OBJECTIVES 3 AND 4)
KOULUTUS JA TYÖLLISYYS (tavoitteet 3 ja 4)
I - Objectives: priority targets II - Priorities for assistance III-Community initiatives IV-Practicalities 1.
I — Tavoitteet: ensisijaiset kohderyhmät II — Tukien painopistealueet III — Yhteisön aloitteet IV — Hankkeiden eteneminen 1.
Preparation of programming documents (CSFs, SPDs, CIs) 2.
Suunnitteluasiakirjojen laatiminen (yhteisön tukikehykset, yhteiset ohjelmointiasiakirjat, yhteisön aloiteohjelmat) 2.
Specific operations: preparation, support and evaluation
Erityistoiminnat: valmistelu-, tuki- ja arviointitoimenpiteet
AGRICULTURE AND FORESTRY, FISHERIES AND AQUACULTURE (OBJECTIVE 5A)
MAA- JA METSÄTALOUS — KALASTUS JA VESIVILJELY (tavoite 5a)
I - An overview II - Priorities for assistance 1.
I — Esittely II — Tukien painopistealueet 1.
EAGGF Guidance Section 2.
EMOTR:n ohjausrahasto 2.
FIFG III-Practicalities
KOR III — Hankkeiden eteneminen 1.
Specific operations
Erityistoimet
COAL AND STEEL (THE EUROPEAN COAL AND STEEL COMMUNITY)
RAUTA-, TERAS- JA Hl ILITEOLL1SU US (EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖ EHTY)
PART TWO GROWTH, COMPETITIVENESS AND ENVIRONMENTAL PROTECTION
KASVU, KILPAILUKYKY JA YMPÄRISTÖNSUOJELU
COMMUNITY RESEARCH AND DEVELOPMENT
YHTEISÖN TUTKIMUS- JA KEHITTÄMISTYÖ
I - An overview II - Priorities for assistance 1.
I — Esittely Eurooppalaista tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevien ohjelmien synty Tutkimuspolitiikan välineet II — Tukien painopistealueet 1.
Information and communications technology 2.
Tietoja viestintätekniikka 2.
Industrial technologies 3.
Teollisuustekniikka 3.
Environment 4.
Ympäristö 4.
Life sciences and technologies 5.
Biotieteet ja -tekniikat 5. Energia 6.
Research for a European transport policy 7.
Euroopan liikennepolitiikan tutkimus 7.
Targeted socioeconomic research 8.
Päämäärätietoinen yhteiskunnallis-taloudellinen tutkimus 8.
International cooperation 9.
Kansainvälinen yhteistyö 9.
Dissemination and optimisation of research findings 10.
Tutkimustulosten levittäminen ja hyödyntäminen 10.
ENERGY
LUKU 2
SAVE II 4. Euratom loans 5.
SAVE II ­ohjelma 4. Euratomin lainat 5.
Cooperation with nonmember countries (Synergy programme)
Yhteistyö kolmansien maiden kanssa (synergy­ohjelma)
SMALL BUSINESSES, PROMOTION, COOPERATION, INFORMATION AND FINANCE
PK­YRITYKSET, EDISTÄMINEN, YHTEISTYÖ, TIEDOTTAMINEN JA RAHOITTAMINEN
I - An overview II - Framework for assistance III-Practicalities 1.
I — Esittely II — Tukikehys III — Tarjolla olevat mahdollisuudet 1.
Partnership tools 2.
Yhteistyökumppanuuden toteutuskeinot 2.
Information tools: Euro Info Centres 3.
Tiedonhankintavälineet ja eurotiedotuskeskukset 3.
Pilot projects 4.
Kokeiluhankkeet 4.
The European growth initiative and the EIF 5.
77 78 ja Euroopan investointirahasto 5.
Venture capital and development capital
Riskipääomat ja kehityspääomat
TRANSPORT AND TRANS-EUROPEAN NETWORKS POLICY
LIIKENNEPOLITIIKKA JA EUROOPAN LAAJUISET VERKOT
Loan and guarantee instruments
Euroopan investointirahasto (E1R)
Information society (Commission proposal) 4.
Tietoyhteiskunta (komission ehdotus) 4. Info 2000 5. ISIS
Multilingual information society 7.
Monikielinen tietoyhteiskunta 7.
Advanced TV 8.
Kehittyneet televisiopalvelut 8.
Fourth framework programme 9. Leonardo da Vinci 10.
Neljäs puiteohjelma 9. Leonardo da Vinci 10. MEDIA II 11. Rafael 12. Sokrates 13.
Structural Funds — Community initiatives IV- The Information Society Project Office
Rakennerahastot — yhteisön aloitteet IV — Tietoyhteiskuntaa koskevia hankkeita käsittelevä tietotoimisto (ISPO)
THE ENVIRONMENT AND THE QUALITY OF LIFE
YMPÄRISTÖ JA ELINOLOT
I - An overview II - Priorities for assistance III- Practicalities (a description of the instruments)
I — Esittely II — Tukien painopistealueet III — Hankkeiden eteneminen (välineiden kuvaus) 1.
Environmental education (budget heading B4-304) 5.
Ympäristökasvatus (budjettikohta B4-304) 5.
Civil protection and environmental emergencies (budget heading B4-3300) 6.
Väestönsuojelu ja ekologiset hätätapaukset (budjettikohta B4-3300) 6.
The global environment (budget heading B7-8110)
Maailmanlaajuinen ympäristö (budjettikohta B7-8110)
EDUCATION, TRAINING AND YOUTH PROGRAMMES
KOULUTUS- JA NUORISO-OHJELMAT
I - An overview II - Description of the programmes 1.
I — Esittely Vuoden 1994 uudistus II — Ohjelmien kuvaus 1.
The Socrates programme 2.
Sokrates-ohjelma Eurydice-verkko 2.
The Leonardo da Vinci programme 3.
Leonardo da Vinci ohjelma 3.
The Youth for Europe III programme III-Practicalities
Erityistoimet: virkamiesten vaihto-ohjelmat (Matteus ja Karolus)
AUDIOVISUAL POLICY AND CULTURE
AUDIOVISUAALISTA ALAA KOSKEVA POLITIIKKA JA KULTTUURITOIMI
The 16:9 action plan for the introduction of advanced television services in Europe 3.
16:9-toimintasuunnitelma kehittyneiden televisiopalvelujen tuomiseksi Eurooppaan 3.
Support for film or audiovisual programme festivals 4.
Tuki elokuvafestivaaleille tai audiovisuaalisten ohjelmien festivaaleille 4. Kulttuuriperintö 5.
Artistic and cultural activity 6.
Taideja kulttuuritoiminta 6.
Books and reading
Kirjat ja lukuharrastus
III- Practicalities for Kaleidoscope projects and pilot projects to promote books and reading
III — Kaleidoskooppi-hankkeiden sekä kirjallisten teosten laadun ja lukuharrastuksen edistämistä koskevien hankkeiden eteneminen
TOURISM AND COOPERATION BETWEEN TOWNS
MATKAILU JA KAUPUNKIEN VÄLINEN YHTEISTYÖ