natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Better management through evaluation Midterm review of Structural Funds programmes: Objectives 1 and 6 (1994-99)
Arviointi parantaa hallintoa Tavoite 1 ja 6 -ohjelmien (1994-1999) välitarkistus
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 1999
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
1999 — 57 pp., 10 graphs — 21 χ 29.7 cm
1999 - 57 s., 10 kaaviota - 21 χ 29,7 cm
Fact Sheet
Tiedote
Sixth Periodic Report on the regions: Summary of Main Findings
Kuudes kausikertomus yhteisön alueista: Yhteenveto
On 3 February 1999, the European Commission adopted the Sixth Periodic Report on the socio­economic situation and development of the regions of the European Union ("The Sixth Periodic Report").
Euroopan komissio hyväksyi 3. helmikuuta 1999 kuudennen kausikertomuksen Euroopan unionin alueiden sosiaalisesta ja taloudellisesta tilanteesta ("kuudes kausikertomus").
This is the last in a series of reports published by the Commission every three years.
Se on viimeinen komission joka kolmas vuosi julkaisemista kertomuksista.
It is designed to provide an overview of the cohesion process, regional policy and the challenges facing the regions.
Kertomuksessa pyritään esittämään yleiskatsaus koheesioprosessista, aluepolitiikasta ja alueiden kohtaamista haasteista.
Henceforth, the Commission will publish triennial reports on Economic and Social Cohesion, in accordance with Article 130B of the Maastricht Treaty, which will incorporate the type of analysis previously found in the Periodic Reports.
Tästä lähtien komissio julkaisee joka kolmas vuosi kertomuksen taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta Maastrichtin sopimuksen artiklan 130 b mukaisesti. Siihen tullaan liittämään samanlainen analyysi kuin kausikertomuksissa.
The first "Cohesion Report" was adopted in 1996.
Ensimmäinen koheesiokertomus hyväksyttiin vuonna 1996.
The Sixth Periodic Report updates much of the information contained in previous Reports and in the First Cohesion Report (see above).
Kuudennessa kausikertomuksessa esitetään paljolti samat tiedot kuin edellisissä kausikertomuksissa ja ensimmäisessä koheesiokertomuksessa (ks. edellä).
However, many chapters also contain new data and analyses of the implications for regional economies and labour markets of issues such as increasing globalisation, the evolution of the information society, transition to the euro and EU enlargement eastwards.
Siinä annetaan myös uutta tietoa ja tarkastellaan esimerkiksi globalisaation, tietoyhteiskunnan, euroon siirtymisen ja EU:n itälaajentumisen vaikutuksia alueiden elinkeinoelämään ja työmarkkinoihin.
• Main trends in the regions over the last decade in terms of the economy, the labour market and demographic changes; • Analysis of competitiveness in the regions and the main factors underlying competitiveness; • Changes in the regions assisted by the EU Structural Funds; • Developments in the 10 accession countries of Central and Eastern European (CEE) countries and Cyprus.
Tämä asiakirja on yhteenveto kuudennesta kausikertomuksesta. Siinä on neljä osaa: • alueiden tärkeimmät kehityssuuntaukset kuluneePa vuosikymmenellä talouden, työmarkkinoiden ja väestönmuutosten osalta • analyysi alueiden kilpailukyvystä ja tärkeimmät kilpailukykyyn vaikuttavat tekijät • EU:n rakennerahastojen tukemilla alueilla tapahtuneet muutokset • jäsenyyttä hakeneiden kymmenen Keski- ja Itä-Euroopan maan (KIE-maat) ja Kyproksen kehitys
• GDP per head in the 10 regions where this was lowest increased from 41 % of the EU average to 50%, in the 25 poorest regions, it rose from 52% to 59%.
50 prosenttiin EU:n keskiarvosta, ja 25 köyhimmän alueen bkt nousi 52 prosentista 59 prosenttiin samassa vertailussa.
e Sixth Periodic Repprt on the social and economic situation and development of regions in the EU arrives at an important moment both for the European Union as a whole and for Cohesion policies in particular.
Kuudes kausikertomus EU:n sosiaalisesta ja taloudellisesta tilanteesta sekä alueiden kehityksestä julkaistaan tärkeällä hetkellä koko Euroopan unionin ja erityisesti koheesiopolitiikan näkökulmasta.
The transition to the Euro has already started and there is the prospect of enlargement towards Central and Eastern European countries.
Siirtymä euroon on jo alkanut, ja unionin laajentuminen Keski- ja Itä-Euroopan maihin on näköpiirissä.
This occurs against a backdrop of increasing globalisation and a 'second industrial revolution' based on information technology.
Tämä tapahtuu voimistuvan globalisaation ja informaatioteknologiaan perustuvan "toisen teollisen vallankumouksen" taustaa vasten.
• GDP per head in the four Cohesion countries went up from 65% of the EU average to 76.5%, and, according to forecasts, to 78% in 1999.
Neljässä koheesiomaassa asukasta kohti laskettu bkt nousi 65 prosentista 76,5 prosenttiin EU:n keskiarvosta, ja ennusteiden mukaan se nousee 78 prosenttiin vuonna 1999.
In previous Periodic Reports and in the Cohesion Report, the first signs of real convergence of lagging regions were detected, but the message was mixed, with some indicators showing convergence while others were unclear.
Jo aiemmissa kausikertomuksissa ja koheesioraportissa kiinnitettiin huomiota ensimmäisiin merkkeihin jälkeenjääneiden alueiden lähentymiskehityksestä, mutta näkymät olivat ristiriitaisia joidenkin indikaattorien ilmentäessä lähentymistä ja toisten jäädessä epäselviksi.
The evidence is now unambiguous: the GDP, or output, per head of poorer regions is converging towards the Ell average.
Nyt todisteet lähentymisestä ovat kiistattomia: köyhempien alueiden asukasta kohti laskettu bkt tai tuotanto lähestyy EU:n keskiarvoa.
Over the 10 years 1986 to 1996, the following changes are evident:
Vuodesta 1986 vuoteen 1996 ulottuvalla kymmenvuotiskaudella voidaan havaita seuraavat ilmeiset muutokset:
All of these changes have important implications for regional economies and labour markets and this report provides background information on social and economic trends in the
Kaikilla näillä muutoksilla on tärkeitä seuraamuksia alueellisille talouksille ja työmarkkinoille.
This is an unusually rapid pace of convergence, both from an historical and international perspective. It has ψ
Tämä kertomus tarjoaa taustatietoa alueiden sosiaalisesta ja taloudellisesta kehityksestä.
GDP per head by region (PPS), 1996
Sen lisäksi, että se päivittää suuren osan aiemmissa kausikertomuksissa ja ensimmäisessä koheesioraportissa (1996) esitetyistä tiedoista, se sisältää uutta tietoa ja uusia tarkasteluja.
Summary of Main Findings
Yhteenveto
been driven largely by closer European economic integration, but the Structural Funds have also played an important part.
Yllä esitetyt luvut osoittavat kuitenkin myös sen, että merkittäviä eroja on edelleen jäljellä: jopa alueilla, joilla erojen yhteenkuroutuminen on verraten nopeaa, koko prosessi voi viedä useita sukupolvia.
As an example, exports and imports between the Cohesion Four and other EU Member States have doubled in real terms over the past decade and now amount in each case to around 120 billion ECU.
Lisäksi alueiden taloudellinen kehitys vaihtelee huomattavasti, vaikka useimmat niistä ovat ainakin jossain suhteessa lähentymässä muun EU:n tasoa.
The more favoured lagging regions, particularly capital cities such as Dublin or Lisbon, are catching up much more rapidly than their rural hinterlands.
Paremmassa asemassa olevilla alueilla, kuten Dublinissa ja Lissabonissa, lähentyminen on paljon nopeampaa kuin joillain syrjäseuduilla.
In addition, although most regions are experiencing
Siksi on tärkeää
Although regional output is converging, the situation regarding unemployment is less positive.
Lähentyminen on poikkeuksellisen nopeaa niin historiallisesti kuin kansainvälisestikin.
Despite cyclical recovery since 1994, unemployment in οψίΛτγ**
Sen pääasiallisena käyttövoimana on ollut Euroopan voimistuva taloudellinen yhdentyminen, mutta myös rakennerahastoilla on ollut tärkeä rooli kehityksessä.
Unemployment rate by region, 1997
Työttömyysaste alueittain vuonna 1997
< 6.20 EURI 5 = 107 Standard deviation = 6.02
% työvoimasta
Summary of Main Findings
6.20·- 9.20 9.20- 1220 1220- 1S.20 > = 15.20 ei tietoja Yhteenveto
the EU still stood at just under 10% in late 1998, meaning that there were 16.5 million people without work who were looking for jobs.
tarkastella tuen jakautumista määräajoin.
people are excluded from pursuing working careers and from contributing to the generation of economic wealth, mainstreaming of policies aimed at them is not an option but a necessity.
Näin varmistetaan, että niukat voimavarat keskitetään niitä eniten tarvitseville alueille.
total unemployment (as against 30% in the 25 regions with the lowest unemployment). Moreover, only 30% of women of working age have a job and youth unemployment rates average 47%.
Lisäksi vain noin 30 prosenttia työikäisistä naisista käy töissä, ja nuorten työttömyysaste on keskimäärin 47 prosenttia.
A particular concern is the scale of longterm unemployment; 49% of the unemployed have been out of work for a year or more, 30% for at least two years.
Viimeisen 25 vuoden aikana työttömyys on lisääntynyt joillain alueilla enemmän kuin toisilla.
A closely related problem is the exclusion from the labour market of certain individuals and social groups -such as many women and young people.
On myös alueita, joilla työttömyyttä on tuskin lainkaan.
These forms of unemployment are particularly worrying, since they seem largely resistant to general improvements in the economy.
Niillä 25 alueella, joilla on vähiten työttömyyttä, työttömyysaste on pysynyt noin 4 prosentissa.
The 25 regions with the highest unemployment rates are particularly affected by such problems.
Nämä alueet ovat paljolti samat kuin 10 vuotta sitten.
In these regions, the longterm unemployed account for 60% of
Sen sijaan työttömyydestä eniten kärsivillä alueilla työttömyysaste on noussut 20 prosentista lähes 24 prosenttiin.
• Large urban service centres.
Unionin työllisyys ei ole kehittynyt yhtä myönteisesti kuin alueiden tuotokset.
These regions typically perform well in terms of both GDP and employment.
Huolimatta vuonna 1994 alkaneesta syklisestä elpymisestä unionin työttömyysaste oli vuoden 1998 loppupuolella edelleen hieman alle 10 prosenttia.
The 25 regions most concentrated in services have an output per head
Tämä vastaa 16 miljoonaa työtöntä.
The resumption of growth alone will not resolve such problems.
Kasvun uudelleenkäynnlstyminen ei yksin ratkaise näitä ongelmia.
What is needed is an integrated approach combining a strengthening of the economic base with training measures aimed at improving the skills of those disadvantaged in the labour market and getting them into work.
Naisia ja nuoria koskevien näkökohtien valtavirtaistaminen on välttämätöntä alueilla, joilla nämä ihmisryhmät ovat syrjäytyneet työelämästä työttömänä vuoden tai kauemmin ja 30 prosenttia vähintään kaksi vuotta.
In addition, where so many women and young
Tähän läheisesti liittyvä ongelma on joidenkin henkilöiden tai sosiaaliryhmien, kuten naisten ja nuorten, syrjäytyminen työmarkkinoilta.
Increasing unemployment over the past 25 years or so has affected some regions much more than others and some have hardly been affected at all.
Ongelmat ovat kärjistyneet varsinkin niillä 25 alueella, joilla on korkein työttö myysaste.
The 25 regions with the lowest rates of unemployment are much the same now as 10 years ago and their rates have remained steady at around 4%.
Niillä pitkäaikaistyöttömien osuus kaikista työttömistä on noin 60 prosenttia (osuus on vain 30 prosenttia niillä 25 alueella, joilla on alhaisin työttömyysaste).
By contrast, rates in the most affected regions have climbed from 20% to nearly 24%.
Pitkäaikaistyöttömien suuri osuus työttömistä on erityisen huolestuttavaa.
Employment by sector, 1997
Työllisyys toimialoittain vuonna 1997
< 0.80 < 24.15 < 59.15 EURI 5 = 29.4 Standard déviation=7.0
% kokonaistyöllisyydestä < 24.15 % kokonaistyöllisyydestä < 59.15 % kokonaistyöllisyydestä < 0.80 EU 15 = 29,4 Keskihajonta = 7,0
EURI 5 =65.3 Standard deviation = 8.2
EU 15 = 65,3 Keskihajonta = 8,2
EUR15=5.0 Standard deviation=5.5
EU 15 =5,0 Keskihajonta = 5,5
Population and labour force
Siksi niiden elinkeinotoimintaa on pyrittävä monipuolistamaan.
27% above the EU average.
Väestönmuutoksissa on kolme tärkeää muuttujaa: syntyvyys, kuolleisuus sekä maahan- ja maastamuutto.
Since the service sector is the main source of employment in the EU - jobs in market services in particular increasing by 12 million over the past decade - service centres generate significant employment opportunities, often extending well beyond the region concerned.
Alhaisen syntyvyyden ja korkean elinajanodotteen seurauksena väestö ikääntyy ja työmarkkinoille tulevien nuorten määrä vähenee. Tällöin esimerkiksi siitä, kykeneekö työvoima sopeutumaan teknologisiin muutoksiin, tulee yhä tärkeämpi kysymys.
Nevertheless, there can still be serious unemployment blackspots within the cities themselves.
Unioni on pyrkinyt ratkaisemaan ongelman edistämällä elinikäisen oppimisen kaltaisia aloitteita.
Policy must, therefore, be tailored to the different types of need in different regions.
Toimintalinjat on mukautettava alueiden . erilaisiin tarpeisiin.
For regions undergoing restructuring, the main problem is unemployment, rather than low output and underdevelopment.
Rakenneuudistusta läpikäyvien alueiden pääongelmana on työttömyys, ei niinkään heikko tuotos tai alikehittyneisyys.
Unemployment blackspots are often found in otherwise successful areas, despite the opportunities surrounding them.
Menestyviltä alueilta löytyy usein työttömyyspesäkkeitä tarjolla olevista mahdollisuuksista huolimatta.
For these regions, an integrated approach is, therefore, needed, not just increasing local economic activity, for example, but equipping the people who live there, particularly those who are disadvantaged, to play a full part in the economy.
Ei riitä, että lisätään esimerkiksi.paikallista elinkeinotoimintaa, vaan sen lisäksi on annettava asukkaille (ja varsinkin heikossa asemassa oleville henkilöille) valmiudet osallistua täysipainoisesti elinkeinoelämään.
With regard to demographic trends, three factors are of particular importance: fertility, mortality and migration.
• Palvelutaajamat. Taajamien bkt- ja työllisyysluvut ovat yleensä hyvät.
As low birth rates and increased life expectancy result in an ageing of the population and a corresponding reduction in the number of young people entering the labour market, questions such as the ability of the workforce to adapt to technological change will become increasingly important.
Tuotos asukasta kohti on 27 prosenttia EU:n keskiarvoa parempi niillä 25 alueella, jotka ovat keskittyneet palveluihin. Palvelusektori on EU:n tärkein työllistäjä: esimerkiksi yksityisten palveluiden alalla on syntynyt 12 miljoonaa uutta työpaikkaa viimeisten kymmenen vuoden aikana.
The Union has sought to address this problem through the promotion of initiatives such as lifelong learning, first launched in the European Commission's White paper on Growth, Competitiveness and Employment, and followed by the European Year of Lifelong Learning in 1996.
Palvelutaajamat luovat paljon työmahdollisuuksia, jotka usein ulottuvat paljon kyseistä aluetta laajemmalle. Itse kaupungeissa voi silti olla vakavia työttömyyspesäkkeitä.
Demographic trends are likely to affect the EU labour market substantially in the long-term, and the report examines projections to 2025.
Väestönmuutokset voivat vaikuttaa huomattavasti EU:n työmarkkinoihin pitkällä aikavälillä. Kertomuksessa tarkastellaan vuoteen 2025 asti ulottuvia ennusteita.
Three factors stand out in particular:
Niissä tulivat esiin varsinkin seuraavat kolme tekijää:
• Industrial regions, the economy of which tends to be centred on medium-sized cities, which are often part of a network.
• Teollisuusalueet. Teollisuusalueilla elinkeinoelämä on yleensä keskittynyt keskikokoisiin kaupunkeihin, jotka muodostavat usein verkoston.
The fortunes of these regions depend strongly on the health of the particular industries located there.
Tehdasteollisuuteen keskittyvät alueet menestyvät yleensä hyvin, koska suurin osa tämän sektorin toiminnasta on kannattavaa.
Since much of the sector is performing well, manufacturing regions are often successful; the 25 regions in which employment is most concentrated in manufacturing have an output per head 8% above the EU average and unemployment of over 1.5 percentage points below the average.
Niillä 25 alueella, joilla työpaikat ovat keskittyneet tehdasteollisuuteen, tuotos asukasta kohti on 8 prosenttia EU:n keskiarvoa korkeampi ja työttömyysaste runsaan prosenttiyksikön alle keskiarvon.
However, a minority of industrial regions particularly affected by restructuring have high rates of unemployment, sometimes (but not always) combined with moderately low GDP per head.
Muutamilla rakenneuudistusta läpikäyvillä teollisuusalueilla on kuitenkin korkea työttömyysaste ja joskus (mutta ei aina) melko alhainen bkt asukasta kohti.
• Low birth rates will mean an ageing of the population, with consequences for pensions as well as for health care.
• Alhainen syntyvyys merkitsee väestön ikääntymistä, mikä vaikuttaa eläkkeisiin ja terveydenhuoltoon.
Over the next 5-10 years, this will be particularly pronounced in the Northern regions of Italy, Southern and Eastern Germany, Southern France and mainland Greece.
Seuraavien 5-10 vuoden aikana tämä korostuu etenkin Italian pohjoisosissa, Saksan etelä- ja itäosissa, Ranskan eteläosissa ja manner-Kreikassa.
By 2025, the effects will be most pronounced in Northern Italy and central France where the number of over-65s for every 100 people of working age will have nearly doubled, increasing to 40 or more.
Vuoteen 2025 mennessä vaikutukset tuntuvat eniten Italian pohjoisosissa ja Ranskan keskiosissa, joissa yli 65-vuotiaiden määrä 100 työtätekevää henkilöä kohti lähes kaksinkertaistuu (40:een tai yli).
The number of over-80s, a critical determinant of the need for longterm care and the demands on the health service, will increase everywhere, but particularly in Greece, Spain and Italy, with consequent pressure on public budgets.
Yli 80-vuotiaiden määrä vaikuttaa ratkaisevasti pitkäaikaishoidon tarpeeseen ja terveydenhoitopalvelujen kysyntään. Se kasvaa kaikkialla, mutta varsinkin Kreikassa, Espanjassa ja Italiassa, mikä aiheuttaa valtioille budjettipaineita.
• Similarly, the labour force will continue to age, raising questions about its future adaptability to technological change.
• Työvoiman ¡kääntyminen jatkuu.
The provision of lifelong learning is, therefore, likely to become a more pressing issue in the future.
Tämä nostaa esiin kysymyksen sen kyvystä sopeutua tulevaisuuden teknologisiin
• Rural regions, with relatively high employment in agriculture.
• Maaseutualueet.
These regions generally perform reasonably well in terms of unemployment, although problems may show up in other ways, eg in terms of high outward migration.
Maatalousalan työllisyysaste on suhteellisen korkea.
However, some agricultural subsectors are low valueadded and face significant restructuring pressures.
Maaseutualueet ovat yleensä edistyneet melko hyvin työttömyyden vähentämisessä, joskin niillä saattaa olla muita ongelmia, kuten maaltamuutto.
The 25 regions with the very highest dependence on agriculture (and this can be extreme, covering anything up to 40% of the labour force) are particularly affected and have an average unemployment rate of 14.7%.
Joidenkin maatalouteen liittyvien alojen lisäarvo on kuitenkin pieni ja rakennemuutospaineet ovat suuret.
This underlines the importance of facilitating diversification.
Maataloudesta riippuvaisimmilla
for labour would give rise to increased participation.
Niillä alueilla, joilla on suhteellisen alhainen työttömyysaste (esim.
In some high unemployment regions, notably in the Southern parts of Spain and France, labour supply is expected to go on rising for some time to come and is unlikely to help reduce unemployment in the medium-term.
Pohjois­ltalia), työvoiman tarjonta voi supistua jo lähivuosina ja aiheuttaa työvoimapulaa. Toisaalta työvoiman kysynnän kasvu voi myös kasvattaa työvoimaa.
so, to continued inward migration.
• Työvoiman tarjonnan ennustetaan kasvavan vuoteen 2005 asti.
From then on, declining population of working age should begin to have an effect and the labour force is projected to start shrinking from around 2010 onwards.
Vuoden 2005 jälkeen työikäisen väestön vähenemisen pitäisi alkaa vaikuttaa. Työvoiman ennustetaan alkavan supistua noin vuonna 2010.
However, the distribution of the decline between regions means that it cannot be relied on to resolve regional disparities in labour market balance.
Tämä kehitys jakautuu epätasaisesti alueiden välillä. Siksi ei voida luottaa
Labour force: annual growth rates by region, 2000 to 2005
Työvoiman vuosikasvu alueittain vuosina 2000-2005
Annual % change (baseline scenario)
Vuosimuutos, % (perusskenaario)
Summary of Main Findings
Lähde: Eurostat
S e
Alue
S σ > i ? % 19 to t a
IMI työttö mä
EUR15=100 it unemployed
E & Pitkä aik ais työttömistä % {
Source: Eurostat (REGIO) + calculations DGXVI F (DOM): GDP: 1994 figures
Lähde: Eurostat (REGIO) + PO XVhn laskelmat F (MMA): Bkt vuodelta 1994
What is Competitiveness?
Mitä kilpailukyky on?
In the current economic debate, competitiveness is often viewed as a key indicator of success or failure of policy.
Nykyisessä talouskeskustelussa kilpailukykyä pidetään usein politiikan onnistumisen tai epäonnistumisen tärkeimpänä indikaattorina.
Yet the concept of competitiveness, while relatively obvious when applied to firms, is less clear when applied to regions.
Kilpailukyvyn käsite on suhteellisen selvä, kun on kyse yrityksistä. Se ei ole kuitenkaan yhtä yksiselitteinen, kun tarkastellaan alueita.
In addition, the word 'competitiveness' can conjure up the impression of a win or lose situation, where one region benefits at another's expense, or where a region maintains competitiveness by huge cuts in wages or employment.
Lisäksi se luo käsityksen tilanteesta, jossa alue hyötyy jonkin toisen alueen kustannuksella tai lisää kilpailukykyään alentamalla palkkoja tai vähentämällä työpaikkoja.
Competitiveness has two main dimensions - productivity and employment.
Kilpailukyvyllä on kaksi pääulottuvuutta: tuottavuus ja työllisyys.
The EU is performing reasonably well on the former and badly on the latter; income and output growth of just over 2% over the last decade came mainly from increased productivity, which grew by almost 2% a year, while employment rose by less than 0.5% a year.
EU:ssa tuottavuuden taso on varsin hyvä, mutta työllisyystilanne on huono. Tulot ja tuotos kasvoivat hieman yli 2 prosenttia kuluneella vuosikymmenellä.
This pinpoints the labour market in general and the need to increase the employment-intensity of growth, in particular, as significant challenges to competitiveness in the EU.
Tämä johtui pääasiassa tuottavuuden paranemisesta. Se kasvoi lähes 2 prosenttia vuodessa, mutta työllisyys alle 0,5 prosenttia vuodessa.
particularly the efficiency - or lack of it -of public administration, the extent and effectiveness of business support services, the availability of social facilities, the prevailing business culture and various other aspects of the institutional structure, which create a favourable environment for the necessary changes in the more tangible factors to occur.
Aluekehityksessä olisikin noudatettava Integroitua lähestymistapaa, jossa tiedostetaan prosessin monitahoisuus sekä aineettomien ja aineellisten tekijöiden välinen vuorovaikutus. Tarvitaan siis pitkän aikavälin strategiaa, jossa otetaan huomioon kaikki heikkoon kilpailukykyyn vaikuttavat tekijät.
The success of Northern Italy, for example, or the lagging development of many parts of the South, cannot be explained simply in terms of the structure of economic activity, accessibility and education levels.
Tavoitteena on vahvistaa samanaikaisesti sekä alueen sosiaalista pääomaa (mm. yrityskulttuuria, hallinnollista rakennetta ja institutionaalisia suhteita) että sen fyysistä Infrastruktuuria, työvoiman osaamista ja tuotantopohjaa.