natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The appearance of new products and new techniques, more or less continuously — particularly in the area of information
Uusien tuotteiden ja uusien tekniikoiden jatkuva kehittäminen — varsinkin tietotekniikan alalla — synnyttää yhä kasvavan standardien kysynnän taloudellisten toimijoiden taholla, jotka tarvitsevat viiteasiakirjoja voidakseen järjestää markkinat mahdollisimman rationaalisella tavalla ja varmis- sainvälinen (kuten ISO (
(') Association française de normalisation (French Standards Association). (') Deutsches Institut für Normung (German Standards Institution). (') British Standards Institution. (') Comité européen de normalisation (European Committee for Standardisation).
(4) Euroopan standardointikomitea. (5) Euroopan sähkötekniikan standardointikomitea.
technology — creates an increasingly urgent demand for standards from economic operators, who require reference documents in order to organise the market as rationally as possible and ensure the economic success of these products and techniques.
Tämä standardin määritelmä poikkeaa jonkin verran Kansainvälisen standardointijärjestön (ISO)fl) tai Yhdistyneiden Kansakuntien Euroo taakseen kyseisten tuotteiden ja tekniikoiden taloudellisen menestymisen. misen.
This definition of a standard differs slightly from that of the International Standards Organisation (ISO) (') or the (United Nations) Economic Commission for Europe (UNECE), which place more emphasis on the economic role of the standard and the fact that it is the result of a consensus which serves the interests of the majority and is constantly adapted to scientific and technological progress (2).
pan talouskomitean (UNECE) esittämistä määritelmistä, joissa korostetaan enemmän standardin taloudellista merkitystä ja sitä, että se on tulosta enemmistön etuja palvelevasta yksimielisyydestä ja että sitä mukautetaan jatkuvasti tieteen ja tekniikan kehitykseen (2).
The continuous application of the standard also assumes that the existing standards are constantly updated.
Standardin jatkuva soveltaminen edellyttää myös olemassa olevien standardien jatkuvaa päivittämistä.
A standard which has be come obsolete will therefore be cancelled and replaced by a new one, which will take the latest technological advances into account.
Kun standardi vanhenee, se ku motaan ja korvataan uudella standardilla, jossa otetaan huomioon tekniikan viimeisin kehitys.
Compliance with which is not compulsory
Sen noudattaminen ei saa olla pakollista
The voluntary nature of a standard distinguishes it from a technical regulation, application of which is mandatory.
Soveltamisen vapaaehtoisuus on standardille ominainen piirre, joka erottaa sen teknisestä määräyksestä, jonka soveltaminen taas on pa kollista.
It stems from the principles and from the methods of preparation of a document which is the result of the initiative, voluntary participation and consensus be tween all the parties concerned: industrialists, scientists, consumer associations, environmental organisations, professional trade associations, etc.
Tämä erityispiirre perustuu asiakirjan laatimisessa noudatettaviin periaatteisiin ja menetelmiin, sillä standardi syntyy kaikkien asianomaisten osapuolten (teollisuuden, tiedeyhteisön, kuluttajajärjestöjen, ympäristönsuojelujärjestöjen, työmarkkinajärjestöjen jne.) tekemien aloitteiden, vapaaehtoisen osallistumisen ja yksimielisyyden tuloksena.
The directive bases its definition on a geographical typology of stand ards, which categorises three types of standards according to the scale on which the issuing organisation works: international stand ards, European standards and national standards.
Direktiivissä annettu määritelmä perustuu standardien maantieteelliseen luokitteluun, jossa erotetaan kolmentyyppisiä standardeja sen mukaan, millä tasolla niitä laativa standardointielin toimii: kansainväliset standardit, eurooppalaiset standardit ja kansalliset standardit.
There are links be tween these three levels: an international standard can be adopted as a European standard, and a European standard must be adopted as a national· standard by the national standardisation bodies.
Nämä kolme tasoa liittyvät toisiinsa, eli kansainvälinen standardi voi daan toistaa eurooppalaisessa standardissa ja eurooppalainen standar di on toistettava kansallisen standardointielimen laatimassa kansallisessa standardissa.
An international standard, on the other hand, will not necessarily be substituted for a national standard on the same subject.
Toisaalta kansainvälisen standardin ei tarvitse välttämättä korvata samaa asiaa koskevaa kansallista standardia.
It must be made available to the public
Sen on oltava yleisesti saatavilla
5. 'standards programme': a work programme of a recognised standardisation body listing the subjects on which standardisation work is being carried out;
5. 'standardointiohjelmalla' tunnustetun standardointielimen laatimaa työ suunnitelmaa, jossa luetellaan standardointityön kohteet;
This last criterion appears obvious for a document whose application depends on the will of those who wish to use it.
Tämä viimeinen peruste vaikuttaa itsestäänselvyydeltä sellaisen asia kirjan osalta, jonka soveltaminen riippuu kaikkien siihen viittaavien vapaasta tahdosta.
It is, nevertheless, important, because it implies that the public must be made aware of the existence of a standard and that its text should be readily accessible.
Sillä on silti oma merkityksensä, sillä siinä edellytetään, että standardin olemassaolo on saatettava yleiseen tietoon ja että sen tekstin on oltava helposti saatavilla.
Consequently, the standardisation bodies, whether national, European or international, publish their standards and sell them to the public.
Tästä syystä kansalliset, eurooppalaiset ja kansainväliset standardointielimet julkaisevat standardinsa ja myyvät niitä yleisölle.
They are linked by distribution agreements which enable them to meet the request of anyone wishing to obtain a standard — whether national, European or international — from the body situated in their own country.
Standardointielinten väliset ja kelusopimukset antavat niille myös mahdollisuuden täyttää kaikkien niiden pyynnöt, jotka haluavat hankkia joko kansallisen, eurooppa laisen tai kansainvälisen standardin omassa maassaan sijaitsevalta järjestöltä.
(') ISO, Guide 2, first edition. No 1.2.2.
(') ISO, opas 2, ensimmäinen painos, N:o 1.2.2.
(') See in particular the work by F. Nicolas, Des normes communes pour les entreprises (common standards for enterprises), European Commission, Office for Official Publications of the European Communities, on the role of standardisation as a favoured method of organising economic relationships.
(2) Standardoinnin asemasta taloussuhteiden suosituimpana järjestämistapana ks. erityisesti F. Nicolas teos Des normes communes pour les entreprises — Euroopan komissio — Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto.
At a national level, these programmes are prepared in close collaboration with experts from the economic sectors which are most interested in the preparation of a standard.
Kansallisella tasolla nämä ohjelmat laaditaan tiiviissä yhteistyössä niiden talouselämän eri alojen asiantuntijoiden kanssa, joita stan­dardien laatiminen kiinnostaa.
At the European and international levels, this cooperation takes place between representatives of the various members of these organisations.
Euroopan tasolla ja kansainvälisellä tasolla tämä yhteistyö tapahtuu kyseisten järjestöjen eri jäsenjär­jestöjen edustajien välillä.
The standards programmes of the national standardisation bodies are sent, on request, to the European Commission.
Kansallisten standardointielinten standardointiohjelmat toimitetaan pyydettäessä Euroopan komissiolle.
6. 'draft standard': document containing the text of the technical specifications concerning a given subject, which is being considered for adoption in accordance with the national standards procedure, as that document stands after the preparatory work and as circulated for public comment or scrutiny;
Nämä standardointielimet laativat eurooppalaisia standardeja niille määritellyillä toiminta­aloilla, ja ne muodostavat yhdessä Euroopan standardointijärjestelmän. Niiden toiminta on itsenäistä mutta koor­dinoitua.
This paragraph defines the exact meaning of 'draft standard'; it is not merely an intention to begin the work of standardisation but a very specific stage in the process of preparing the standard, that of public enquiry, the last stage before final adoption of the document.
Kyse on direktiiveistä, jotka koskevat muun muassa lääkinnässä käytettäviä sähkölaitteita, räjähdysvaaral­lisessa ympäristössä käytettäviä laitteita, koneiden turvallisuutta, sähkömagneettista yhteensopivuutta jne.
CEN is the European standardisation body whose role is to cover all the sectors not covered by Cenelec or ETSI, such as mechanical engineer ing, construction and civil engineering, health, biotechnology, the en vironment, safety at work, gas, transport and packaging, consumer goods, sport and leisure, the food industry, materials, the chemical in dustry, aerospace, services, quality, testing and certification, etc.
Tässä kohdassa määritellään "standardiehdotuksen" tarkka merkitys. Kyse ei ole pelkästään aikomuksesta aloittaa standardointityötä, vaan eräästä standardin laadintaprosessin tarkkaan määritetystä vä­livaiheesta, eli julkisesta lausuntokierroksesta, joka on viimeinen vai­he ennen asiakirjan lopullista hyväksymistä.
At this stage, the standard has still not been approved but it contains all the envisaged technical specifications, which makes it easier to identify potential barriers to trade.
Tässä vaiheessa standardia ei ole vielä hyväksytty, mutta se sisältää kaikki tarpeellisiksi katsotut tekniset eritelmät, mikä helpottaa kau­pan mahdollisten esteiden yksilöintiä.
CEN is an international association governed by Belgian law, whose headquarters have been in Brussels since 1975.
CEN on eurooppalainen standardointielin, jonka tehtävänä on kattaa kaikki ne alat, jotka eivät kuulu Cenelecin tai ETSIn toimialaan, eli koneenrakennus, rakentaminen ja vesi­ja maanrakennus, terveyden­huolto, bioteknologia, ympäristö, työturvallisuus, kaasu, liikenne, pakkaukset, kulutustavarat, urheilu ja vapaa­aika, elintarviketeolli­suus, materiaalit, kemia, avaruus­ ja lentokoneteollisuus, palvelut, laatu, kokeet ja varmentaminen jne.
Until recently, it had 18 full members — the standardisation bodies of the 15 Member States of the Union (!) and of the Member States of EFTA, with the exception of Liechtenstein, which does not have a standardisation body (').
CEN on kansainvälinen järjestö, joka on Belgian lain alainen ja jonka toimipaikka on vuodesta 1975 lähtien sijainnut Brysselissä.
There are three European standardisation bodies, listed in Annex I to the directive: CEN (European Committee for Standardisation), Cenelec (European Committee for Electrotechnical Standardisation) and ETSI (European Telecommunications Standards Institute) (').
CENiin kuului vielä jokin aika sitten kahdeksantoista täysivaltaista jäsentä, eli unionin viidentoista jäsenvaltion (2) ja Euroopan vapaa­
CEN also has affiliate members, these being the standardisation bodies of Cyprus, Turkey, the countries of central and eastern
Eurooppalaisia standardointielimiä, jotka luetellaan direktiivin liit­teessä I, on kaikkiaan kolme: Euroopan standardointikomitea CEN (Comité européen de normalisation), Euroopan sähkötekniikan stan­
(') The details of these bodies are given in Annex 3 to this booklet. (') Austria, Belgium, Denmark, Finland, France, Germany, Greece, Ireland, Italy, Luxembourg, the Netherlands, PortugaL Spain, Sweden, the United Kingdom. (') Iceland, Norway, Switzerland.
(') Näiden järjestöjen yhteystiedot on annettu tämän esitteen liitteessä 3. (') Saksa, Itävalta, Belgia, Tanska, Espanja, Suomi, Ranska, Kreikka, Irlanti, Italia, Luxemburg, Alankomaat, Portugali, Yhdistynyt kuningaskunta ja Ruotsi.
CEN's administrative costs are covered by the subscriptions of its members and resources allocated by the EC and EFTA, but the lion's share of the total cost of European standardisation, in other words the cost of the expertise required for preparing the standards, is covered by economic operators and particularly by industry.
kauppaliiton EFTAn jäsenmaiden (a) standardointielimet lukuun ottamatta Liechtensteinia, jolla ei ole standardointilaitosta.
Europe (') and the Baltic States (2), countries which for the most part are already linked to the Union by an associate membership agreement with the prospect of accession, or which are in the process of becoming so.
Lisäksi CENillä on liitännäisjäseniä, jotka ovat Kyproksen, Turkin,
The standardisation body of the Czech Republic has recently been accepted as the 19th full member.
Keski- ja Itä-Euroopan maiden (
Cenelec is the European standardisation body in the electrotechnical field.
— Standardien laadintaelimet eli tekniset komiteat ja niiden työ ryhmät, jotka koostuvat CENin jäsenten asiantuntijoista.
It was established on 13 December 1972, although European electrotechnical standardisation had started in the 1960s.
Asian tuntijat edustavat kaikkia aloja, joita standardointi koskee (teollisuus, julkinen hallinto, tiedeyhteisö, kuluttajajärjestöt, ammattijärjestöt) ja jotka haluavat osaltaan edistää teknistä työtä Euroopan tasolla.
Like CEN, it is a non-profit-making international association governed by Belgian law whose headquarters are in Brussels.
Cenelec on sähkötekniikan alan eurooppalainen standardointielin.
It has 18 full members — the national electrotechnical committees of the Member States of the Union and of EFTA — and several affiliated members.
Se perustettiin 13. joulukuuta 1972, vaikka Euroopan sähkötekniikan alan standardointi käynnistyikin jo 1960-luvulla.
CeneLec covers the field of safety of electrical and electronic appliances, electronic components and information and telecommunications technology (in cooperation with CEN and ETSI).
Ulkojäsenet voivat osallistua valmistaviin keskusteluihin ja päätöksentekoon niissä elimissä, joiden tehtävänä on standardointiohjelmien hoito (4).
In order to provide the electrotechnical industry with the standards it requires, Cenelec has signed cooperation agreements with numerous trade federations and European industrial associations.
CENin tavoin myös Cenelec on voittoa tuottamaton kansainvälinen järjestö, joka on Belgian lain alainen ja jonka toimipaikkana on Bryssel.
The latter take part in the standardisation process, particularly at the pre-stand-ardisation stage of the work.
Ceneleciin kuuluu 18 täysivaltaista jäsentä, eli Euroopan unionin ja EFTAn jäsenvaltioiden kansalliset sähkötekniset komiteat, sekä useita liitännäisjäseniä.
— a system for administering technical activities, organised around the principal sectors of activity;
— Yleiskokous eli poliittinen elin, johon kuuluu yksi edustaja kustakin kansallisesta standardointielimestä ja joka ohjaa CENin toi mintaa ylimmällä tasolla, hallintoneuvosto, joka valvoo järjestelmän yleistä hallintoa, keskussihteeristö, jonka tehtävänä on toi mintojen päivittäinen hoitaminen, sekä tekninen toimisto, joka vastaa standardien hyväksyntämenettelyjen yhteydessä tehtävien teknisten toimien ja hallinnollisten päätösten koordinoinnista;
On an international level, Cenelec works closely with the IEC (International Electrotechnical Commission), to which it is linked by an in formation exchange and cooperation agreement ("), comparable with the Vienna Agreement concluded between CEN and ISO.
Cenelecin toiminta-ala kattaa sähkölaitteiden ja elektronisten laitteiden sekä elektroniikkakomponenttien turvallisuuden samoin kuin tietotekniikan ja televiestinnän (yhteistyössä CENin ja ETSIn kanssa).
The organs of Cenelec are, with some minor differences, similar to those of CEN: a General Assembly, a Board of Directors, a Technical
— Teknisten toimintojen hallintajärjestelmä, jonka toiminta on järjestetty pääasiallisten toiminta-alojen mukaisesti;
(J) European Association for Coordination of Consumer Representation in Standardisation, European Council of Chemical Manufacturers' Federations, European Computer Manufacturers' Association, European Construction Industry Federation, European Trade Union Confederation. (') Lugano Agreement, signed by Cenelec and the IEC in October 1991, which became the Dresden Agreement.
(4) Kuluttajien edustusta standardoinnissa koordinoiva eurooppalainen yhdistys ANEC (Association européenne pour la coordination de la représentation des consommateurs pour la normalisation); Euroopan kemianteollisuuden neuvosto CEFIC (Conseil européen des fédérations de l'industrie chimique); Euroopan tietokonevalmistajien järjestö ECMA (European Computer Manufacturers Association); Euroopan rakennusteollisuuden liitto FIEC (Fédération de l'industrie européenne de la construction); Euroopan ammattillinen yhteistyöjärjestö ETUC (European Trade Union Confederation).
Chapter I — The scope of the directive
I luku — Direktiivin soveltamisala ammattijärjestöjen ja teollisuusjärjestöjen kanssa.
Board, technical committees working in accordance with rules com mon to both CEN and Cenelec, and subcommittees.
velujen ja -laitteiden yhteismarkkinoiden kehittämisestä (4).
ever, in addition to these developments in the telecommunications sector, the convergence of information, communications and audiovisual technologies is causing a veritable industrial revolution which will culminate in the information society.
Tarkoituksena oli nopeuttaa teknistä yhdenmukaistamista, joka on verkkojen ja teollisuuden laajenemisen sekä uuden teknologian kehittämisen ehdoton edellytys.
Europe is now participating in this revolution, and the socioeconomic stakes are high.
Kansainvälisellä tasolla Cenelec toimii tiiviissä yhteistyössä Kan sainvälisen sähkötekniikan toimikunnan IEC:n kanssa.
If users are to benefit fully, interconnection and interoperability of operator networks are essential.
Cenelec on tehnyt IEC:n kanssa teknisten tietojen vaihtoa ja yhteistyötä koske van sopimuksen Ç1), joka vastaa CENin ja ISOn välillä tehtyä Wienin sopimusta.
ETSI is the European standardisation body which specialises in the field of telecommunications.
ETSI on suuntautunut edistyneeseen teknologiaan ja on sikäli oman aikansa tuote.
It is a non-profit-making association governed by French law which was established in 1988 at the initiative of the European Conference of Postal and Telecommunications Administrations (CEPT). Its headquarters are in Sophia Antipolis (France).
Televiestintä saa ympäri maailmaa jatkuvasti uusia sovelluksia (yritysten väliset tietoliikenneverkot, etätyö, pääsy tietopankkeihin ja pelien käyttö, ennaltaehkäisevän terveydenhuollon ja van husten kotihoidon kehittäminen jne.).
The standards published by ETSI contribute to this objective since they are aimed at ensuring the compatibility of new services offered to users as well as of the terminal equipment which is available on the market. These standards cover three main areas:
Tämän televiestinnän alalla ta pahtuvan kehityksen lisäksi on tieto-, viestintä- ja audiovisuaalisen tekniikan lähentyminen kuitenkin aiheuttamassa todellisen teollisen vallankumouksen, joka huipentuu tietoyhteiskunnan syntymiseen.
ETSI was formed much more recently than CEN and Cenelec and does not appear in the initial version of Directive 83/189/EEC.
Eurooppa osallistuu jo tähän vallankumoukseen, jonka yhteiskunnalliset ja taloudelliset vaikutukset ovat huomattavat.
It was added when Annex I was amended in 1992 ('), after having been of ficially recognised as a European standardisation body by the Com munity institutions (').
Eri toimijoiden verkkojen välinen yhteensopivuus ja -toimivuus on välttämätön edellytys sille, että käyttäjät voivat hyötyä niistä täysimittaisesti.
— terminal services for personal mobile communications,
ETSI on eurooppalainen standardointielin, jonka erityisalana on televiestintä.
— information superhighways, including infrastructure, services and applications.
Se on voittoa tavoittelematon järjestö, joka on Ranskan lain alainen ja joka perustettiin vuonna 1988 Euroopan telehallintojen neuvottelukunnan CEPTin aloitteesta.
ETSI arose from the realisation that a pan-European telecommunications infrastructure characterised by a high degree of interoperability was the only way to enable a European market for telecommunications equipment and services to be established.
ETSIn julkaisemat standardit palvelevat tätä tarkoitusta, sillä niissä pyritään varmistamaan käyttäjille tarjottujen uusien palveluiden ja markkinoilla olevien päätelaitteiden yhteensopivuus. ETSIn standar dit kattavat kolme laajaa alaa:
It was created in response to the Green Paper published in 1987 by the Commission of the European Communities on 'the development of a common market for telecommunications services and equipment' (J), with a view to accelerating the technical harmonisation which was essential to the growth of networks, industry and new technologies.
— multimediapalvelut teollisuuden ja kotitalouksien käyttöön,
The structures and operation of ETSI differ considerably from those of CEN and Cenelec.
Koska ETSI on huomattavasti nuorempi toimielin kuin CEN ja Cenelec, sitä ei mainita direktiivin 83/189/ETY alkuperäisessä versiossa.
Whereas within CEN and Cenelec the work is organised largely around national delegations, ETSI is an open forum — the only one within the telecommunications field — which groups together all the market operators who wish to take part in its work and use its standards.
Se lisättiin direktiiviin sen liitteen I muuttamisen yhteydessä vuonna 1992 (2), kun yhteisön toimielimet olivat virallisesti tunnustaneet sen eurooppalaiseksi standardointielimeksi (3).
National governments, national standardisation bodies, network op erators, equipment manufacturers, users, service suppliers, research bodies, consultancy companies, etc. can all be members of ETSI.
ETSIn toimielimet ja toimintatavat poikkeavat huomattavasti CENin ja Cenelecin vastaavista.
Membership can be either on an individual basis or through national or European bodies.
Kun CENissä ja Cenelecissä työ on järjestet-
(') Decision 92/400/EEC of 15 July 1992, 0J L 221, 6.8.1992, p.
H Päätös 92/400/ETY, tehty 15 päivänä heinäkuuta 1992, EYVL L 221, 6.8.1992, s. 55.
55. (') Before the standardisation of telecommunications became established on a European leveL the telecommunications sector was almost exclusively covered by national regula tions.
(3) Ennen kuin televiestinnän standardointi järjestettiin Euroopan tasolla, televiestintäalalla sovellettiin lähes yksinomaan kansallista lainsäädäntöä.
Since there was no certainty that the Member States would adopt the recommendations of the CEPT, there was no effective harmonisation at the time. (') C0M(87) 290 final of 30 June 1987.
Koska CEPTin suositusten nou dattaminen jäsenvaltioissa ei ollut varmaa, oli yhdenmukaistaminen tuohon aikaan varsin tehotonta.
— special committees set up by the General Assembly for specific tasks and for a defined period.
— tekninen organisaatio, joka valmistelee standardit;
ETSI has three member categories: full members, associate members and observer members. All can attend the meetings of the General Assembly, but only full members can vote.
— sihteeristö (jota johtaa pääjohtaja apulaispääjohtajan avustamana), joka tarjoaa hallinnollista tukea ja osallistuu ETSIn juoksevien asioiden hoitoon;
Full members and observer members must be established in a CEPT Member State (Member States of the EU, Member States of EFTA, the countries of central and eastern Europe, Turkey, Cyprus and Malta).
ETSIn jäseniksi voivat liittyä muun muassa kansalliset viranomaiset, kansalliset standardointielimet, verkko-operaattorit, laitteiden valmistajat, käyttäjät, palvelujen tarjoajat, tutkimuslaitokset ja konsulttiyhtiöt.
In accordance with the principle of openness governing its organisation, ETSI is a party to various international agreements, notably with the ISO/IEC, the CEPT and the ITU (International Telecommunication Union).
— erityiskomiteat, jotka yleiskokous on perustanut määräajaksi tiettyjä tehtäviä varten.
'Associate members' are representatives of non-European countries (for example, Australia and Israel).
ETSIssä on kolme jäsenluokkaa: täysivaltaiset jäsenet, liitännäisjäsenet ja tarkkailijat.