natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The latter has been the case in Bulgaria, Estonia, and Latvia, where population has shifted in some degree from cities to countryside, partly because of job shortages and increased rents in the former.
Näin on käynyt Bulgariassa, Virossa ja Latviassa, missä väestöä on jossain määrin muuttanut kaupungista maalle osaksi työpaikkojen vähyyden tai nousseiden vuokrien takia.
Ro mania is a special case as the recent increase of rural population is largely a response to the lifting of restrictions on internal migration.
Romaniaon erityistapaus, sillä maaseutuväestön viimeaikainen kasvu on suurimmaksi osaksi vastaus maan sisäistä muuttoa koskevien rajoitusten poistolle.
Poland constitutes the main exception as the share of urban population is still increasing.
Selvimmän poikkeuksen muodostaa Puola, jossa kaupunkiväestön osuus kas vaa yhä.
While Poland, the Czech Republic, Romania, Slovenia and Lithuania have a relatively balanced re gional distribution of population, in Hungary, Slovakia, Bulgaria, Estonia and Latvia, there is greater concentration in and around the capita city (Maps 43 and 44).
Puolassa, Tsekissä, Romaniassa, Sloveniassa ja Liettuassa on suhteellisen tasainen alueellinen väestöjakauma, kun taas Unkarissa, Slovakiassa, Bulgariassa, Virossa sekä Latviassa väestö keskittyy sel vemmin pääkaupunkiin ja sen ympäristöön (Kartta 43 ja 44).
The period since transition has not resulted in a major increase in the spatial concentration of population.
Väestökeskittymät eivät ole laajentuneet merkittävästi siirtymävaiheen alettua.
Between 1990 and 1995, population in all Czech re gions declined though less in Moravia than in Bohemia.
Vuosina 1990-1995 väestömäärä laski kaikilla Tsekin alueilla, mutta vähemmän Määrissä kuin Böömissä.
Over the same period, population continued to grow in nearly all Polish regions (voivodships), though at a somewhat slower pace and with some ex ceptions, such as Lodz, Katowice and Warsaw.
Samalla aikavälillä Puolan väkiluku jatkoi kasvuaan miltei kaikilla hallinto alueilla, vaikkakin jonkin verran hitaammin ja muuta min poikkeuksin, joista mainittakoon Lodz, Katowice ja Varsova.
Pop ulation fell in all Romanian regions with the exception of the North-East.
Romanian asukasluku väheni kaikilla muilla alueilla paitsi koillisosissa.
In Slovakia, population growth slowed down but there was, nevertheless, an in crease in most regions, with East Slovakia registering the largest rise, largely because of higher natural growth (Map 45).
Slovakian väestökasvu hidastui, mutta useimmilla alueilla se kuitenkin lisääntyi. Itä-Slovakiassa kirjattiin suurimmat kasvuluvut pääasiassa suuremman luonnollisen väestönkasvun seurauksena (Kartta 45).
All Bulgarian regions experienced significant population decline with the sharpest fall in Haskovo and Northern regions.
Kaikilla Bulgarian alueilla havaittiin merkittävää väestön vähentymistä. Jyrkintä lasku oli Haskovossa ja pohjoisilla alueilla.
Even in Sofia, the capital, there was an overall fall of over 2% over the period.
Jopa Sofiassa, maan pääkaupungissa, oli kokonaislaskua yli 2 prosenttia jakson aika na.
From 1992 onwards, regional populations have tendee to stabilise.
Vuodesta 1992 lähtien alueelliset väestöluvut ovat olleet vakiintumaan päin.
In Hungary, the decline in population has continued in all regions, though at a slower pace, with Central Hungary, which includes Budapest, showing
Keski-Unkarissa, johon Budapest kuuluu, väheneminen oli mittavinta (2,5 %) paljolti syntyvyyden keskimääräistä suuremman vähentymisen vuoksi.
In Poland, there are a number of large urban centres (Gdansk, Poznan, Lodz, Wroclaw, Warsaw), but these are geographically dispersed and of a similar size (1-2.5 million), though Upper Silesia, where Katowice with 3.8 million inhabitants accounts for 10% of the total population of the country, is an ex ception.
Puolassa on useita suuria kaupunkikeskuksia (Gdansk, Poznan, Lodz, Wroclaw, Varsova), mutta ne ovat maantieteellisesti etäällä toisistaan ja samankokoisia (12,5 miljoonaa). Poikkeuksena on kuitenkin Ylä-Sleesia, jossa Katowice 3,8 miljoonan asukkaan voimin muodostaa 10 prosenttia koko maan väestöstä.
In the Czech Republic, Prague with its sur rounding region (2.3 million) represents some 20% of the total population but this is less than Moravia (al most 4 million).
Tsekissä Praha ja sitä ympäröivä alue (2,3 miljoonaa) edustaa noin 20 prosenttia kokonaisväestöstä, mutta se on vähemmän kuin Määrin väestö (lähes 4 miljoonaa).
In Slovakia, the Western regien in which the capital, Bratislava, is located, accounts for around 40% of the country's population with the re maining 60% distributed between the central and Eastern parts.
Läntinen Slovakia, jossa pääkaupunki Bratislava sijaitsee, käsittää noin 40 prosenttia maan väestöstä, ja loput 60 prosenttia jakautuu keskisen ja itäisen osan kesken.
The concentration of Romania's population in the Eastern parts of the country, except in Bucharest, is relatively weak.
Romanian väestökeskittymä maan itäisiin osiin on, Bukarestia lukuun ottamatta, verraten vähäistä.
Similarly, in Slovenia, population is relatively evenly dispersed across the country, as it is in Lithuania, where there are a number of urban areas of much the same size as well as a large rural population.
Noin 40 prosenttia väestöstä asuu Bulgarian lou naisosissa, jossa Sofia sijaitsee. Virossa ja Latviassa peräti puolet maiden väestöstä asuu pääkaupungissa. sa.
4 Enlargement the largest fall (2.5%), largely because of an above average reduction in birth rates.
4 Laajentuminen
In Romania, infant mortality was almost 25 per 1000 births and in Bulgaria and Latvia 16 per 1000.
Elatussuhde teen 1997 mennessä.
As in the EU, population is ageing in CEE countries.
Väestö ¡kääntyy kaikissa hakijamaissa.
This ageing applies to all candidate countries with only Poland, Lithuania and Slovakia having a higher proportion of young people (around 21%), though one which has fallen by as much as elsewhere.
Nuorten osuus väestöstä on suurempi (noin 21 %) ainoastaan Puolassa, Liettuassa ja Slovakiassa, mutta osuus laski niissäkin yhtä paljon kuin muissa KIE-maissa.
In 1995, Bulgaria, Slovenia, the Czech Re public and Hungary had the lowest shares of population under working age (18%).
Vuonna 1995 alle työikäisen väestön osuus oli pienin (18 %) Bulgariassa, Sloveniassa, Tsekissä ja Unkarissa.
security outlays, in some cases even representing the single largest item of public expenditure.
Maiden välillä havaitaan eroja sekä vanhusten että nuorten elatussuhteessa.
Con tinued ageing is, therefore, likely to put social security systems under further strain.
Nuorison elatussuhde on korkeimmillaan Slovakiassa, Puolassa, Romaniassa, Tsekissä ja Bulgariassa, kun taas vanhusten elatussuhde on korkein Unkarissa, Liettuassa, Virossa, Puolassa ja Romaniassa.
As a result of increases in Poland and the Czech and the Slovak Republics, the total population of working age in the region registered a modest increase be tween 1991 and 1995.
Kasvun seurauksena Puolassa, Tsekissä ja Slovakiassa kirjattiin työikäisen väestön kokonaismäärässä lievää kasvua vuosina 1991-1995.
This increase was most signifi cant in the Czech Republic, where the share of population of working age grew from 66% to over 69%, and in Slovakia, where it rose from 64% to over 66%.
Kasvu oli merkittävintä Tsekissä, jossa työikäisen väestön osuus kasvoi 66 prosentista yli 69 prosenttiin, ja Slovakiassa, jossa se nousi 64 prosentista yli 66 prosenttiin.
In the future, however, the decline in population under working age will inevitably lead to the contraction of the potential labour force in many CEE countries.
Tulevaisuudessa alle työikäisen väestön väheneminen johtaa kuitenkin väistämättä työvoiman supistumiseen monissa KIE-maissa.
Poland and the Slovak Republic are exceptions, since their population is younger and they have higher birth rates than elsewhere.
Puola ja Slovakia ovat poikkeuksia, sillä niiden väestö on nuorempaa, ja niissä kirjataan korkeampia syntyvyyslukuja kuin muualla.
CEE dependency rates (population above and below working age in relation to that of working age) ranged in 1996 from 48-50% in Latvia, Estonia, the Czech Republic and Slovakia to 54-55% in Poland, Romania, Bulgaria and Lithuania (Graph 36).
Muutosvaiheen alusta lähtien elatussuhde on koko naisuudessaan noussut Puolassa, Romaniassa ja Bulgariassa, mutta se ei ole juurikaan muuttunut Tsekissä, Unkarissa, Virossa ja Liettuassa. Slovakiassa ja Latviassa suhde on pudonnut (Sloveniasta ei ole tietoja).
Variations be tween countries are marked both for old-age and youth dependency.
Kaikissa KIE-maissa on havaittu yli työikäisten väestöosuuden nousua. Kasvu oli voimakkainta Baltiassa ja Bulgariassa.
Slovakia, Poland, Romania, the Czech Republic and Bulgaria have the highest rates of youth dependency, while old-age dependency is highest in Hungary, Lithuania, Estonia, Poland and Romania.
Puolassa ja Slovakiassa kasvu on ollut vähäisempää kuin muissa maissa, ja tämän ryhmän suhteellinen koko on pienempi (noin 10 % kokonaisväestöstä).
Since the start of transition, the overall dependency rate has increased in Poland, Romania and Bulgaria while it has not changed much in the Czech Republic, Hungary, Estonia and Lithuania.
Alle työikäisen väestön osuus näyttää olevan suhteellisen suuri maaseudulla ja tietyillä perinteisen teollisuuden alueilla, mutta tilanne on päinvastainen suurimmilla kaupunkialueilla.
In Slovakia and Latvia, it has fallen (there are no data for Slovenia).
Tsekin pääkaupungissa Prahassa on alhaisin alle työikäisten ja korkein yli työ ikäisten osuus väestöstä.
All the countries have experienced a rising share of population over working age.
Sitä vastoin Unkarin länsi- ja pohjoisosissa samoin kuin Pohjois-Määrissä ja Böömissä (Tsekki) alle työ ikäisten osuus on suhteellisesti korkeampi.
The rise was most pro nounced in the Baltic States and Bulgaria.
Tilanne on samanlainen myös Puolan luoteis- ja itäalueilla, itäisessä Slovakiassa sekä Romanian pohjoisilla ja itäisillä alueilla.
In Lithuania, the share increased from 10.4% to almost 13% between 1991 and 1995 and in Estonia from 11.6% to 13.1%.
Kahdessa jälkimmäisessä maassa tämä johtuu maaseutualueiden korkeasta syntyvyysasteesta.
In Poland and the Slovakia, the increase has been less than in other countries and the relative importance of this group is lower (at some 10% of the to tal).
Silti työikäisten osuus väestöstä on näillä alueilla yleensä alhainen, mikä viittaa muuttoon kaupunkialueille työpaikan hakuun.
The ageing of population, however, is moderated to some degree by low life expectancy compared with other developed countries.
Muihin kehittyneisiin maihin verrattuna alhainen elinikä tasapainottaa väestön vanhenemista.
In most CEE countries, life expectancy at birth is around 70, and only 68 in Latvia and some studies suggest that life expectancy has fallen since the transition began.
Useimmissa KIE-maissa odotettavissa oleva elinikä on noin 70 vuotta ja Latviassa vain 68, ja joidenkin tutkimus ten mukaan elinikä on laskenut siitä lähtien, kun siirtymävaihe alkoi.
Infant mortality, moreover, is significantly higher throughout the re gion than in the EU.
Lisäksi lapsikuolleisuus on koko alueella merkittävästi korkeampi kuin EU:ssa.
While it stood at 5 per 1000 births
Romaniassa lapsikuolleisuus oli lähes 25/1000 ja Bulgariassa sekä Latviassa 16/1000.
The share of population under working age tends to be relatively high in rural and certain traditional industrial areas, while the converse is true for the major urban areas.
Suunnitelmatalouden aikana sitoutuminen täystyöllisyyteen ja se, että kaikkien fyysisesti työhön kykenevien miesten ja naisten myös odotettiin tekevän työtä, johti hyvin korkeaan työelämään hakeutumisen asteeseen — erityisesti naisten keskuudessa.
In the Czech Republic, Prague has the lowest proportion of population under working age and the highest proportion above it.
Ennen uudistusten alkamista vuoden 1989 paikkeilla työvoimaosuus (työllisten ja työttömien osuus 15-64-vuotiaasta väestöstä) vaihteli 70:stä 80 pro senttiin.
Similarly, in Hungary, the population of Budapest is older than in most
Se saavutti 83 prosentin huippunsa Tsekissä ja oli matalimmillaan, 70 prosentissa, Bulgariassa.
4 Enlargement other parts of the country, as it is in Warsaw. Bratislava and Bucharest.
4 Laajentuminen
With transition to market economies.
Tsekissä vastaava luku oli 72 ja Puolassa 69 pro­senttia.
CEE citizens became freer to choose not to engage in economic activity.
Vuodesta 1995 lähtien väestön työvoimaosuus on kui­tenkin vakiintunut.
At the same time, employment opportuni­ties declined.
Lukuun ottamatta Liettuaa, jossa osuus oli ollut korkea, luvut säilyivät pitkälti ennallaan vuosina 1995­1997.
Consequently, labour force partici­pation contracted.
Samalla työllistymismah­dollisuudet vähenivät, mikä alensi työvoimaosuutta.
Although comparisons are problematic because of the progressive shift to la­bour force surveys as the source of data and the use of official, registered figures in a few countries, it seems clear that sharp reductions in labour force participation have taken place in most CEE coun­tries, with the possible exception of the Slovak Re­public and Romania.
Vaikka vertailut ovat ongelmallisia siksi, että joissain maissa on tiedonhankinnassa asteittain siirrytty työ­voimakyselyihin ja lukujen viralliseen kirjaamiseen, työvoimaosuus näyttää supistuneen jyrkästi useim­missa KIE­maissa. Mahdollisia poikkeuksia ovat Slo­vakia ja Romania.
By contrast, the Western and Northern parts of Hungary as well as Northern Moravia and Bohemia in the Czech Republic have relatively higher shares of population under working age.
Vuonna 1997 työvoimaosuus oli EU:n keskiarvon (68 %) tasolla Puolassa, Slovakiassa, Sloveniassa ja Latviassa.
This is also the case in the North­West and Eastern voivodships in Poland, Eastern Slovakia and the Northern and Eastern regions of Romania.
Se oli huomattavasti tätä korkeammalla Tsekissä, Romaniassa, Virossa ja Liettuassa (73­79 %), ja vain Unkarissa ja Bulgariassa se oli EU:n keskiarvon alapuolella (57 ja 65 %).
In the lattertwo countries, this is largely caused by higher birth rates in rural areas.
Siirtymä­kautta edeltävään aikaan verrattuna työvoimaosuus on vähentynyt selvimmin Unkarissa, minkä jälkeen lasku on ollut voimakkainta Tsekissä, Bulgariassa, Puolassa ja Slovakiassa.
However, the share of population of working age in these areas is gener­ally low, suggesting outward migration to urban ar­eas in search of employment.
Merkittävän poikkeuksen muodostaa Romania, jossa osuus näyttää itse asias­sa kasvaneen.
Labour force participation
Muutoksia sukupuoli­ ja ikäjakaumassa
By 1993, surveys conducted in some of the coun­tries (providing the first real possibility of compar­ing the situation in different countries) suggested participation rates ranging from 63% in Hungary to some 81 % in Lithuania.
Vuoteen 1993 mennessä joissain KIE­maissa tehdyt kyselyt (jotka antoivat ensimmäisen todellisen mah­dollisuuden verrata tilannetta eri maissa) antoivat viit­teitä siitä, että työvoimaosuus vaihteli Unkarin 63 pro­sentista Liettuan 81 prosenttiin.
Rates had seemingly fallen since the beginning of the reforms in all countries, to 67­68% in Bulgaria, the Slovak Republic and Slovenia, 70% in Poland and Latvia and around 75% in the Czech Republic and Estonia.
Osuus näytti kaikissa maissa pudonneen uudistusten alkamisen jälkeen: Bulgariassa, Slovakiassa ja Sloveniassa 67­68 pro­senttiin, Puolassa ja Latviassa 70 prosenttiin ja Tsekissä ja Virossa noin 75 prosenttiin.
The only exception was Romania with participation broadly unchanged at 78% (Graph 37).
Ainoa poik­keus oli Romania, jossa työvoimaosuus oli pitkälti en­nallaan 78 prosentissa (kaavio 37).
The fall in labour force participation was very much concentrated in the early years of transition.
Siirtymän myötä naisten työvoimaosuuden odotettiin pienentyvän enemmän kuin miesten osittain siksi, että yritykset luopuivat monista aiemmin tarjoamis­taan sosiaalisista palveluista.
From 1993 to 1995, labour force participation stabilised or even increased in some CEE countries (Latvia.
Vaikkei luotettavia tilas­toja olekaan saatavilla, näin ei näytä käyneen.
Slovakia, Slovenia, Romania) but continued to fall in most.
Siirty­män alkuvaiheessa miesten työvoimaosuus väheni yleensä nopeammin kuin naisten.
By 1995, Bulgaria's participation rate had fallen to 63% and that of Hungary to 59%, a decline of 17 percentage points since the start of transition.
Naiset siirtyivät kui­tenkin miehiä suuremmassa määrin työttömyydestä
Before the start of reforms, in 1989 or so, participation rates (employed plus unem­ployed relative to population 15 to 64) ranged from 70 to 80% with a peak at 83% in the Czech Republic and the lowest rate in Bulgaria with 70%.
Työvoimaosuuden pienentyminen keskittyi selvästi siirtymävaiheen alkuvuosiin.
This by far exceeded the corresponding EU participation rate of some 69% (1989). the difference being in part due to higher female participation in CEE coun­tries, with rates up to 70% except for Poland (63%) and Slovakia (65%).3
Vuosina 1993­1995 osuus vakiintui tai jopa lisääntyi joissain KIE­maissa (Latviassa, Slovakiassa, Sloveniassa ja Romanias­sa), mutta jatkoi vähenemistään useimmissa. Vuonna
Dependency rates in Central and Eastern Europe, 1991 and 1996
Alle 15­ ja yli 64­vuotiaan väestön suhde 15­64­vuotiaisiin (%), 1991 ja 1996
30 40 50 60 % of population 15­64
30 40 50 60 70 % 15­64­vuotiaista
40 30 20 10 Source: Eurostat
70 60 50 40 30 20 10 HU, PL: 1995 Lähde: Eurostat
However, labour force participation has stabilised since 1995.
Vuodesta 1992 tai 1993 lähtien naisten osuus työvoimasta on selvästi supistu­nut, joskaan ei (Unkaria lukuun otta­matta) nopeammin kuin miesten.
With the exception of Lithuania, which previ­ously had a high rate, par:icipation rates were mostly unchanged be­tween 1995 and 1997.
Nais­ten aktiivisuuden väheneminen yhdistettiin yleensä naisten työllisyy­den jatkuvaan alenemiseen.
By 1997, the overall rate of participation was around the EU average (68%) in Po­land, Slovakia, Slovenia and Latvia, significantly above in the Czech Re­public, Romania, Estonia and Lithua­nia (73­79%) and significantly below only in Hungary (57%) and Bulgaria (65%).
Vuonna 1995 naisten työvoimaosuus vaihteli 60:sta 65 prosenttiin lukuun ottamatta Unkaria (51 %) ja Romaniaa (74 %).
Compared to the pre­transition period, Hungary has expe­
Vuosina 1995­1997 naisten työvoi­maosuus vakiintui tai jopa kasvoi Bul­
Regional Aspects rienced the sharpest overall decline in participa­tion followed by the Czech Republic, Bulgaria, Poland and the Slovak Republic.
4 Laajentuminen gahassa, Tsekissä, Latviassa ja Sloveniassa, mutta jatkoi laskuaan Unkarissa (49 %) ja Puolassa (60 %).
The regional impact of contracting labour forces varies widely between the CEE countries.
Slovakiassa työvoima supistui kaikilla alueilla aina vuoteen 1993 asti, minkä jälkeen se on vakiintunut.
In gen­eral, labour force participation is high in regions for which restructuring is still incomplete and where dependence on single industries or agriculture re­mains high.
Poikkeuksena on Bratislava, jonka työvoimaosuus on keinotekoisen korkea Länsi­Slovakiasta tapahtuvan työmatkaliikenteen vuoksi.
In a number of rural areas, agriculture increasingly constitutes an employment reserve, absorbing workers laid off in other sectors.
Sen seurauksena Län­si­Slovakian työvoimaosuus on — siitä huolimatta, et­teivät alhaiset luvut kerro koko totuutta — maan alhai­sin.
In some regions, the previously neglected tertiary sector has developed to such an extent as to compensate for the reduction in job opportunities elsewhere in the economy (eg in Prague).
Keski­ ja Itä­Slovakian työvoimaosuus on vain hieman kansallista keskiarvoa alempi.
With transition, female activity rates were expected to decline by more than those of men, partly as a result of companies abandoning many of the social provi­sions previously undertaken.
Siirtymävaihe on vaikuttanut myös työvoiman ikäja­kaumaan.
Although reliable fig­ures are lacking, this does not seem to have been the case.
Nuorten ja vanhempien Ikäryhmien aktiivi­suus on vähentynyt paljon enemmän kuin parhaassa työiässä olevien (25­55­vuotiaat).
During the early phase of transition, male activ­ity tended to decline faster than female activity.
Alle 25­vuotiaiden työvoimaosuus on romahtanut talousuudistusten teh­tyä ensityöpaikan saannin erittäin vaikeaksi.
How­ever, the status of the female labour force shifted, to a larger extent than for men, from employment to unem­ployment.
Ainakin joissain maissa kehitykseen on kuitenkin liittynyt kou­luttautumisen lisääntyminen.
Among men, there was a higher propensity to leave the labour force altogether on losing a job.
Kouluttautumistaso kui­tenkin nousi merkittävästi vain Unkarissa.
For example, in Romania, the female activity rate in­creased during early transition but female unemploy­ment rose while employment actually declined.
Muissa maissa se nousi vain hieman, jos lainkaan, eikä kyen­nyt vastaamaan työvoimaosuuden alenemiseen.
However, while Czech regions show only small differences, with the lowest rates in the Moravian regions and the highest in Prague, in Hungary, regional dispari­ties are significant; North Hungary and the North­ern Great Plain display the lowest rates, and Central Hungary, the highest.
Sen sijaan Puolassa ja Romaniassa työvoimaosuus on pysynyt korkealla tasolla maaseutualueilla, mutta vähentynyt merkittävästi monilla teollisuusalueilla suuryritysten supistettua toimintaansa tai lopetettua sen kokonaan.
In Hungarian regions with low activity, industrial and agricultural restruc­turing has reduced employment with an increasing proportion of the population of working age ultimately leaving the labour force.
Puolassa tämä on johtanut selviin eroi­hin työvoimaosuudessa näiden kahden aluetyypin välillä.
Regions like Central Hungary and Central Trans­Danubia, where higher labour force participation has been
Bukarestissa ja Romanian kaakkoisosissa työ­voimaosuus on alittanut selvästi vastaavan tason maaseutualueilla, joilla työllisyys maatalouden piiris­sä on laajentunut.
From 1992 or 1993 onwards, female activity rates clearly contracted but, with the exception of Hungary, no faster than male rates.
Työvoiman supistumisen alueelliset vaikutukset vaih­televat suuresti KIE­maiden välillä.
The decline of female par­ticipation was generally associated with an ongoing decline in female employment.
Yleensä työvoi­maosuus on korkea alueilla, joilla rakenneuudistukset ovat vielä kesken ja jossa elinkeinorakenne on riippu­vainen yksittäisistä toimialoista tai maataloudesta.
In 1995, female partic­ipation rates ranged between 60% and 65%, apart from Hungary (51%) and Romania (74%).
Joil­lain seuduilla aiemmin laiminlyöty kolmas sektori on kehittynyt niin voimakkaasti, että se kykenee tasaa­maan työmahdollisuuksien vähentymistä muilla talou­den alueilla (näin esim.
Between 1995 and 1997, female participation stabilised and even increased in Bulgaria, the Czech Republic, Lat­via and Slovenia, but continued to fall in Hungary (49%) and Poland (60%)
Prahassa). Näennäinen para­doksi (ainakin lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä) on, että alueet, joilla työvoimaosuus on alhainen, on usein juuri alueita, jotka ovat parhaiten onnistuneet ta­loutensa uudistamisessa.
Employment and participation rates in Central and Eastern Europe, 1993, 1995 and 1997
37 Työllisyysaste ja työvoimaosuus Keski­ja Itä­Euroopassa, 1993, 1995 ja 1997
% of population 15­64
% 15­64­vuotiaista
D Unemployed . ■ Employed
.Π Työttömänä . ■ Työssä
Map 46 Activity rates in Central and Eastern Europe, 1995
Kartta 46 Työvoiman osuus Keski­ ja Itä­Euroopassa, 1995
Labour force as % of population 15-64
Työvoiman osuus 15­64­vuotiaista (%)
BG: national level
BG: Kansallinen taso
Source: Eurostat
67­72 72­77 > 77 Lähde: Eurostat
4 Enlargement maintained, have generally benefited from higher growth of service sector employment (Map 46).
4 Laajentuminen tannon lasku oli vähäisempää, mutta kuitenkin noin 20 prosenttia.
those before, or even immediately after, the transition began.
tävään arviointimenetelmään.