natgillin/translations-raw huggingface dataset:
No of total investments Technology %
Eurooppa ( ' ) Teknologia-%— investointien kokonaismäärä Teknologia-%— investointien kokonaisarvo
Technology % Value total investments n.a.
USA Teknologia-%— investointien kokonaismäärä Teknologia-%— investointien kokonaisarvo
NB : n.a.: not available.
EK: tiedot eivät ole käytettävissä.
NVCA Annual reports 1990-1992 in Murray. 1995.
NVCA:n vuosittaiset selonteot 1990—1992 (Murray—1995). f') EVCA-tilastoihin on koottu kuusitoista Euroopan maata mukaan lukien UK.
First results of the Community innovation servey (CIS) (Tables 19 to 29)
Ensimmäiset Community Innovation Survey (CIS) -tutkimuksen tulokset (Taulukot 19—29)
Table 19 — Innovation size for a given group intensities across enterprise of countries in 1992
Taulukko 19 — Innovaation aste yrityskoon mukaan ja maittain tiettyjen maiden osalta vuonna 1992 — innovaatiokustannusten kokonaismäärä jaettuna liikevaihdolla (prosentteina) m. (/o)
Innovation intensities = estimated total current expenditures on innovation activity in 1992 plus estimated total capital expenditures spent on investment in plant, machinery and equipment linked to new product innovation in 1992 / turnover in 1992.
Innovaation aste: juoksevien kokonaiskulujen arvio innovaatiotoiminnan osalta vuonna 1992 + pääomakulujen kokonaisarvio innovaa tioiden osalta koskien koneita, laitteita ja muula varustusta; liitetty uusien tuotteiden innovaatioon vuonna 1992/liikevaihto vuonna 1992.
Source: CIS.
Lähde: CIS.
The percentage share of products in total sales of innovative essentially unchanged in 1992 in various countries
Taulukko 21 —Niiden tuotteiden prosentuaalinen osuus innovaatioyritysten kokonaismyynnistä, joiden osalta ei havaittu oleellista muutosta eri maissa vuonna 1992
Table 22 — The average share (in total sales of innovative enterprises) incremental changes obtained with (and without) technical cooperation in 1992, in various countries
Taulukko 22 — Niiden tuotteiden keskimääräinen osuus (innovaatioyritysten kokonaismyynnistä), joiden osalta vuonna 1992 eri maissa saavutettiin nousua suorittamalla teknistä yhteistyötä ulkopuolisten kumppaneiden kanssa (ja ilman teknistä yhteistyötä)
Enterprises with technical cooperation
Tekninen yhteistyö %
NB : In most countries a large share of (he sales from innovative companies comes from improved products {incremental innovation), due in particular to technical cooperation with an external partner.
Useimmissa maissa suuri osuus innovaatioyritysten myynnistä tulee parannetuista tuoneista (parannusinnovaatio), joiden kehittämisessä teknisellä yhteistyöllä ulkopuolisten tahojen kanssa on merkittävä vaikutus.
Table 23 — Share of new products in sales (Data for selected countries and industries — 1992)
Maita ja teollisuudenaloja koskevat tiedot (1992)
Pulp and paper Chemicals
Ruoka ja juomat Tekstiilit Puu Perusmetalli
Machinery Office equipment Electrical machinery Radio, TV and communication Instruments
Koneet Toimistovälineet Sähkölaitteet Radio, TV ja viestintävälineet Instrumentit
48 n.a. : not available.
ΕΚ = tiedot eivät käytettävissä.
NU: This output indicator shows that industries usually classified as low technology intensive can be highly innovative.
Tuotantolehoindikaattorín käyttö paljastaa sen, ella teollisuudenalat, joita ei yleensä pidetä tehokkaan teknologian aloina, voivat olla hyvin innovatiivisia.
Industries with low R & D expenditures have nevertheless a high share of innovative products in sales.
Teollisuudenaloilla, joiden T & K­kulut oval alhaisia, on suuri osuus innovatiivisien tuotteiden myynnissä.
The share of new products in sales differ considerably inside an industry, which indicates various national innovative abilities.
On voilu myös osoittaa, että myytävinä olevien innovatiivisten tuoneiden osuus vaihtelee suuresti vaihtelevaa innovatiivisuutta osoittavan teollisuudenalan sisällä.
Table 24 — Barriers to innovation during 1990-92 — Main obstacles listed by enterprise: percentage of enterprises that have answered that the barrier is very important (data per country, firm size group and type of obstacle)
Tärkeimmät yritysten luetteloimat esteet — Kyseisen esteen hyvin merkittäväksi maininneiden yritysten prosentuaalinen osuus — Tiedot maan, yrityskoon ja estetyypin mukaan
Firm size '
Yrityskoko
Lack of finance
Rahoituksen puute
Lack of competence
Kilpailukyvyn puute
Lack of information
Tiedon puute
Lack of technological opportunities
Teknologisten mahdollisuuksien puute
Problems with IPR
Teollis­ ja tekijänoikeuksiin liittyvät ongelmat
1 : less or equal to 49 employees; 2:50-249; 3: 250-499; 4 : greater than or equal to 500.
Kreikan ja Yhdistyneen kuningaskunnan osalta lukuja ei ole painotettu.
Question not included in the French survey, Data for Greece, and UK are not weighted, n.a. : not available.
EK = tiedot eivät käytettävissä.
NB : The most important barriers are finance-related and hold for most countries and size class.
Tärkeimmät esteet liittyvät rahoitukseen ja koskevat useimpia maita ja kokoluokkia.
The second main strand of barriers are related to the internal competence of the enterprises and their ability to handle the innovative process.
Toiseksi tärkein esteryhmä liittyy yritysten sisäiseen kilpailukykyyn ja niiden kykyyn käsitellä innovaatioprosessia.
Table 25a — Technology acquisition during 1992 from domestic sources
Taulukko 25 a) — Tekniset hankinnat kotimaasta vuonna 1992
(data per country, firm size group and type of source, percentage of innovative enterprises that have indicated acquisition)
Tiedot maan, yrityskoon ja hankintatavan mukaan. Niiden innovaatioyritysten prosentuaalinen määrä, jotka ilmoittivat hankinnasta
Type of source
Hankintatapa
The right to use other's inventions
Lupa käyttää toisen keksintöjä
Results of R & D contracted out
Teetetyt T & K­tulokset
Use of consultancy services
Konsulttipalveluiden käyttö
Purchase of equipment
Välineiden ostaminen
Communication with specialist services from other enterprises
Muiden yritysten asiantuntijapalvelujen käyttö
For Firm sizes, see Footnote I to Table 24. .a. : not available.
Kreikan ja Yhdistyneen kuningaskunnan osalta tiedot eivät ole painotettuja. EK = tiedot eivät käytettävissä.
Table 26 — The percentage share of R & D and non-R & D ' in total innovation expenditure in 1992
Taulukko 27 — Niiden yritysten osuus, jotka ilmoittivat T & K­toiminnasta vuonna 1992
(data for nine countries, by firm size)
Jatkuvaa tutkimustoimintaa suorittavat yritykset (%)
R & D expenditure (%)
Yritykset, joilla ei yleensä tutkimustoimintaa (%)
NB: Even companies which are not usually involved in research can have significant activities in this area.
Huom. : Myös yrityksillä, jotka eivät yleensä harjoita tutkimustoimintaa, voi olla merkittävää toimintaa tällä alueella.
Table 28 — Expenditure spent on trial production, training and tooling-up as a percentage of total innovation expenditure in 1992 for various countries
Taulukko 28 — Kokeilevan tuotannon, koulutuksen ja laitteiden hankintakulujen osuus innovaatioiden kokonaiskuluista vuonna 1992 eri maissa
Radio, television and communication equipment Instruments n.a. : not available.
EK = tiedot eivät käytettävissä.
Table 29 — 777e importance of various sources of innovation
Taulukko 29 — Innovaatioiden alkuperän merkitys
(percentage of enterprises that have rated the source as very important)
Niiden yritysten prosentuaalinen osuus, jotka ilmoittivat alkuperän hyvin tärkeäksi
Universities and research establishments'
Oma Ulkopuolinen Yliopistot ja tutkimuslaitokset
Internal sources include: sources within the enterprise and within the group of enterprises.
'Oma' tarkoittaa yrityksen sisäistä ja yritysryhmän sisäisiä.
External sources include: suppliers of materials, components, equipment, customers, competitors and consultancy firms.
'Ulkopuolinen' larkoittaa materiaali­, komponentti­ ja välinetoimittajia, asiakkaita, kilpailijoita ja konsulttiyrityksiä.
Universities and research establishments include: universities, higher education institutes, governement laboratories, technical institutes.
'Yliopistot ja tutkimuslaitokset' tarkoittaa yliopistoja, korkeakouluja, valtion laboratorioita, teknisiä tutkimuskeskuksia.
Table 30 — The importance of technical knowledge obtained from six sources
Taulukko 30 — Kuudesta eri lähteestä hankitun teknologisen tiedon merkitys
(percentage among 400 largest manufacturing enterprises that have rated one or more of these sources as very important)
Niiden 400 suurimman teollisuusyrityksen prosentuaalinen osuus, jotka ilmoittivat yhden tai useamman näistä lähteistä hyvin merkitykselliseksi
Customers
Tytäryhtiöt
Technical analysis
Yhteisyritykset
Joint ventures
Tekniset analyysit %
Affiliated firms
Itsenäiset tuottajat %
Public research institutes
% tutkimus­keskukset %
Source: PACE study for DGXIII/D. 1994.
Lähde : PACE­tulkimus PO XIII/D:tä varten. 1994.
Table 31 — Categories of enterprises
Taulukko 31 — Yritysten luokittelu
Example 1—Machine, portfolio and networks enterprises
Esimerkki 1 — "Kone"­, "lompakko"­ ja "verkosto"­yritykset
An overall strategic view based on technology
Painottuu teknologian perusammatteihin
The technology comes almost exclusively from the field of R & D
Teknologia peräisin lähes Yleinen strateginen pelkästään Τ & K:n alalta näkemys perustuen teknologiaan Hallintotapa
A rigorous and self-centred style of management
Tiukka ja itsekeskeinen hallintotapa
A complete range of internal and external relations in the field of technology nology
Täydellinen valikoima sisäisiä ja ulkoisia suhteita teknologian alalla
The relations between technology and strategy are limited, and technological diversification remains rare
Teknologian ja strategian väliset yhteydet rajalliset, teknologinen erilaistumi­nen harvinaista
Technological information
Teknologinen tieto
Dominant role of techno logical information and communications systems
Korostunut tiedotusjärjes­telmien ja viestintätek­nologian merkitys
Traditional, intensive and focused information pro cesses
Perinteiset, tiiviit ja painottuneet tiedotus­menetelmät
Importance of the financial variables and information systems on markets and the environment
Rahoituksellisten muuttu­jien ja tiedotusjärjestel­mien merkitys markki­noille ja ympäristölle
Japan
Ranska
National corre lation
Yhdysvallat (Italia)
Allouche and Pogorel (1990).
Lähde: AUouche ja Pogorel, 1990.
Example 2—Enterprise types according to their technological capabilities
Esimerkki 2 — Yritystyypit teknologisen kapasiteetin mukaan
Research performers
Tutkimuksen suorittajat
• Research deparment or equivalent • Able to take long-run view of technological capabilities
• Tutkimusosasto tai vastaava • Kykenee pitkän tähtäimen näkemykseen teknologian mahdollisuuksista
Technological compétents
Teknologisesti pätevät
• Multiple engineers • Some budgetary discretion • Able to participate in technology networks
• Paljon insinöörejä • Tietty liikkumavara talousarviossa • Pystyy osallistumaan teknologian verkostoihin
• One engineer • Able to adopt/adapt packaged solutions • May need implementation help
• Yksi insinööri • Pystyy omaksumaan/mukauttamaan sovelluskokonaisuuksia • Voi tarvita apua käynnistämisessä
'Peasants'
"Maalaiset"
• No meaningful technological capability • No perceived need for this • May be no actual need
• Ei merkittävää teknologista kykyä • Ei tiedostettua tarvetta sellaiseen • Ei ehkä mitään taipeita
Source: K. Guy and E. Arnold. 1993.
Lähde: K. Guy & E. Arnold, 1993. T. 5/95
Table 32 — Nature and technology of the firm: The five business behaviours
Taulukko 32 — Yrityksen luonne ja teknologia: yritysten luokitus viiteen tyyppiin
Technological strategy
Yrityksen luonne
Representative businesses
Yleinen määritys
Type of busines
Teknologiset strategiat
General definition
Tyypilliset yritykset
/ — Business with an optimum stationary technique
/ Muuttumattoman tekniikan yrityhet
Single-product business using a Strategy for adopting a modal Producers (SMEs) in craft technique which is simulta technique, the best at the activities with slow technical neously unchanging and flexi moment, by reference to the progress, limited profits and ble, closely linked with the branch of activity (adaptation not very attractive production function and stand to the market) ardized amongst competitors
Yhden tuotteen yritys, käyttää Käytetään ajankohtaisimpia, Käsityöläisalojen, hitaan tek yhtä tekniikkaa, on muuttuma parhaita mahdollisia menetel nisen kehityksen tuottajat ton ja samalla joustava, tuotan miä, toiminta-alan mukaan (pk), alat, joilla taloudellinen non tarkoitus ja alan käytäntö (markkinoihin sopeuttaminen). hyöty vähäistä ja joilla ei ratkaisevia. erityistä suosiota.
II — Growing business profitina from implicit technical progress
Il Kasvava yritys, tekniseen kehitykseen panostava
High-performance business Strategy based on extrapolation Business of the 1950s and which purchases technical of past choices, without an 1960s borne by the period of progress without really manag overall view and forward plan-expansion and technical prog ing or inspiring it, and without ress really being aware of the implications of the technological choices
Kilpailukykyinen yritys, tekni Menetelmät perustuvat mennei sen kehityksen kuluttaja, ei itse den valintojen tutkimiseen, ko vaikuta siihen, ei ole tietoinen konaisnäkemys ja kyky enna teknologisten valintojen seu koida puuttuvat. rauksista.
III — business
III Innovatiivinen yritys
Business marked by its strong Technological innovation stra Independent innovative SMEs capacity for technological tegy based on the assumption (e.g. packaging, dried flowers) innovation and its strong spirit that supply creates its own or specific networks (e.g.
Yritys, jolle ominaista voima Teknologisen innovaation stra Innovatiiviset, itsenäiset pk:t kas teknologinen innovaatioky tegia, joka perustuu ajatukselle (esim. kuivakukat, pakkauk ky ja yrityshenki, tuottaa uusia siitä, että tarjonta synnyttää set) tai erikoisketjut (esim. tuotteita, jotka johtavat uusien kysyntää.
Minitel) or branches of concerns (e.g. Saint Gobain) of enterprise, offering new demand products which themselves lead to the creation of new markets (businesses frequently developing towards Type IV)
Minitel), tytäryhtiöt. markkinoiden syntyyn (usein kehittymässä kohti IV-tyyp-piä).
IV — Concern with an integrated techno logical strategy
IV Sisäistetyn teknologisen strategian ryhmä
know-how (e.g. L'Oréal, IBM, etc.) closely incorporating the tech skills and technical informa nological dimension into its tion strategic choices
Moniulotteinen yritys, ei riip Strategia perustuu teknisen tun puvainen tietystä keksinnöstä, temuksen, kilpailukyvyn ja tie mutta jonka strategiset valinnat don hyödyntämiseen ja käyt olennaisesti teknologiaan kyt töön. kettyjä.
V — Variable-geometry technological enterprise
V Teknologinen yritys, joka muuttaa muotoaan tarpeita vastaavaksi
Business skilled at contractual Strategy for technological part Businesses belonging to one knowhow, particularly at the nerships and alliances based on or more networks through level of technological skill, the concept of the skill block agreements, alliances, subcon through seeking and exchang within the framework of net tracting with other businesses ing skills within specialized works which generate new or public or private laborato networks which both dissemi technologies ries (e.g. IBM and its alliances nate and create information, with several laboratories) skills and new technical knowhow: Challenging the classical frontiers and the growing immateriality of the business
Sopimuspohjalta tapahtuvaan Strategia, johon kuuluvat yritys kasvuun erityisesti teknologi kumppanit ja liittoutumat tek sen osaamisen osalta panostava nologian alalla, perustuu eri yritys, joka etsii ja vaihtaa tyisesti ajatukseen "kilpailuky osaamista panostaen erityisesti vyn yhteenliittymästä" uutta neet tai alihankkijasuhteessa muiden julkisten tai yksityisten yritysten tai laboratorioiden kanssa (esim.
Source: In: Allouche and Schmidt. 1995.
IBM ja sen liitot).
Table 33 — Examples of generic strategies for human resources
Taulukko 33 — Esimerkkejä henkilöstön käyttöä koskevista menetelmistä
Four static generic strategies for human resources
Neljä inhimillisten voimavarojen käytön staattista menetelmää
Basic labour
Perustyövoima
Diversified labour
Erikoistunut työvoima
Recruitment
Käyttöönotto
Localization and derealization Differential salary advantage Minimizing labour costs purely and simply in Attracting labour through salary bonuses by order to obtain supplies of low-skilled work following or going beyond the market price — > strategies of partial or total derealization — > strategies of salary incentives Examples: Hoover Examples: oil platforms Retention
Sijainti ja uudelleensijoittaminen Palkkaetu Työn kustannusten minimointi hankkimalla Palkansaajien houkutteleminen palkkaetuja vähän koulutettua työvoimaa myöntämällä markkinahintoja noudattaen tai —» osittaisen tai täydellisen uudelleensijoitta ohittaen misen strategia Esimerkki: Hoover
Paternalism and the Ford attitude Stabilization of the collective and planned Stabilizing the labour force/minimizing the tur careers nover through various advantages (salaries: Stabilizing the labour force/minimizing tur paternalism, etc.) nover through career progress advantages
Patriarkaalinen ja Fordin malli Työvoiman vakauttaminen / vaihtuvuuden mi nimointi myöntämällä etuja (palkat, patriarkaalinen malli...)
— > strategies involving fixing salaries through — > strategies of retaining staff through the the creation of an internal market creation of an internal market Example: Ford (19th century). Le Creusât Example: Schneider Four dynamic generic strategies for human resources
-» palkansaajien kiinnitys luomalla sisäiset — > palkansaajien kiinnitys luomalla sisäiset markkinat markkinat Esimerkki: Ford (1800-1. ), Le Creusot Esimerkki: Schneider Neljä inhimillisten voimavarojen käytön dynaamista menetelmää
Individual exploitation of investment
Investointien hyödyntäminen yksilötasolla
Collective exploitation of investment
Investointien hyödyntäminen yhteisön tasolla
Externally-based professional career
Ammatillinen eteneminen ulkoaohjautuvasti
Specialization/recycling Districts and networks Adapting the labour force to changes through a Moving labour around from firm to firm high degree of transferability of specializa while exploiting the collective potential tions — > strategies involving networks of busi —» recycling strategies Example: German businesses (apprentice nesses Example: Italian districts ships) Skill model
Erikoistuminen/jatkokoulutus Työvoiman sopeuttaminen kehitykseen helpottamalla erikoistumista — > uudelleenkoulutusstrategiat Alueet ja verkot Työvoima liikkuvaksi yritysten välillä hyödyntämällä kollektiivista potentiaalia —» yritysten välisten verkkojen strategia
Promoting the individual progress of the work force in order to retain them
Esimerkki: saksalaiset yritykset (oppisopimus) Esimerkki: Italian "districtit"
Promoting the versatility of the workforce in order to rotate them
Ammatillinen eteneminen sisältä ohjautuen
— > strategies involving skill models or custom — > Strategies involving the accumulation of ized plans (for careers, remuneration, workings collective skills through constant learning hours, etc.) Example: Japanese firms Example: French businesses (1980s) Source: In: AI louche and Schmidt. 1995.
Pätevyysmalli Vaihtuvuus/monitaitoisuus Palkansaajien yksilöllinen kehitys uskollisuutta Palkansaajien monitaitoisuuteen pyrkiminen lisäävästi tavoitteena henkilökunnan vaihtuvuus — > pätevyys- tai yksilöllisten (ura-, palkka-, — > kollektiivisen pätevyyden kasautumisen aikataulu- jne.) suunnitelmien strategiat strategiat jatkuvan oppimisen periaatetta nou Esimerkki: ranskalaiset yritykset (1980-1.) dattaen Esimerkki: japanilaiset yritykset
Table 34 — Fields of application of re-engineering and its characteristics
Taulukko 34 — Uudelleenmuokkauksen sovellusaloja ja ominaisuuksia — Kokonaisnäkemys
Characteristics after re-engineering
Uudistamisen jälkeinen tilanne
I. Operational processes in the undertaking
Toiminnan yhtenäistäminen Virat ja tehtävät mahdollisimman suuressa määrin luokiteltuja.
Integration of the operational processes Maximum grouping of posts and tasks Responsibilities concentrated in the hands of a case manager or case team Integration of decision-making at work Vertical compression of processes and decentralization of decisions Delinearization of the processes Abandonment of the linear succession of tasks in favour of a natural order of work priority Establishment of simultaneous tasks or operations Destandardization of processes and tasks Existence of multiple versions of one and the same process according to situation, market requirements, inputs, etc.
Vastuun keskittäminen "vastuuhenkilölle" tai "vastuuryhmälle" Työhön liittyvän päätöksenteon yhtenäistäminen Vertikaalisen ulottuvuuden vähäisempi käyttö ja päätöksenteon keskittämisen välttäminen Toiminnan lineaarisuuden vähentäminen Tehtävien lineaarisuudesta luopuminen, työn luonnollinen tärkeysjärjestys ratkaisevaksi.
Relocalization of work according to natural logic Establishment of new relations between processes and the organization Redistribution of work across organizational frontiers Minimization of tasks involved in integration of processes between independent units Reduction of inspections, checks, clocking in and out Grouping of checks and/or establishment of off-line checks Relaxation of clocking in and out Reduction of inspections, checks, clocking in and out Optimum exploitation of new information technologies Specialization of divisions according to fields of skills
Samanaikaisten tehtävien tai urakoiden käynnistäminen Toiminnan ja tehtävien standardisoinnista luopuminen Monien eri ilmenemismuotojen hyväksyminen tilanteista, markkinatilanteista ja panostuksesta riippuen Työn uudelleensijoitus luonnollisuuden periaatteen mukaan Uudenlaisten suhteiden luominen toiminnan ja organisaation välille Työn uudelleen jakaminen organisaatioon liittyvistä rajoista välittämättä Yhteisesti suoritettavien tehtävien vähentäminen mahdollisimman suuressa määrin itse näisten yksikköjen välisessä toiminnassa Tarkastusten, kontrollien vähentäminen
Evolution of working units: from functional departments to teams responsible for a
Kontrollien luokittelu ja/tai myöhempien tarkastusten käyttöönotto Tarkastusten keventäminen Tarkastusten, kontrollien vähentäminen Uuden tietoteknologian hyödyntäminen niin suuressa määrin kuin mahdollista Osastojen erikoistuminen aloittain vahvimman alan mukaan
The working environment ment process Evolution of posts: from simple tasks to multidimensional work Evolution of roles: from supervised posts to posts with autonomous responsibility Evolution of crafts: from training to education Evolution of the criteria for remuneration and performance: from the activity to the results Evolution of the criteria for promotion: from performance to aptitude Evolution of values: from perfectionism to versatility Evolution of managers: from supervisors to encouragers Evolution of establishment plans: from hierarchical to flat Evolution of top management: from referees to leaders
Työyksikköjen kehittyminen: toiminnallisista yksiköistä kohti työryhmiä, joilla on oma vastuualueensa Virkojen kehittyminen: yksinkertaisista tehtävistä kohti moniulotteista toimenkuvaa Aseman kehittyminen: valvotusta asemasta kohti vastuullista, itsenäistä toimenkuvaa Ammatin kehittyminen: koulutuksesta kohti sivistystä Palkka- ja suoritusperusteiden kehittyminen: toimintakeskeisyydestä kohti tuloskeskeisyyttä Ylennysperusteiden kehittyminen: suorituksesta kohti soveltuvuutta Aivojen kehittyminen: protektionismista kohti avoimuutta Johtajien kehittyminen: valvojista kohti ohjaajia Hallintokaavioiden kehittyminen: hierarkiasta kohti tasa-arvoa Johtohenkilöiden kehittyminen: auktoriteeteista kohti johtajia
Information technologies
Tietoteknologia