natgillin/translations-raw huggingface dataset:
3.6.2 A survey of the information on integration already available to the EU public clearly indicates that what is required at present is probably not so much new measures but rather improvements in the way in which information is passed on and action taken.
Koska ne toteuttavat lukuisia unionin kansalaisuuden osia (oleskeluoikeus, kunnallinen äänioikeus ja vaalikelpoisuus, rajat ylittävät tukitoimet), ne ovat kansalaisten yhteyskumppaneita useilla aloilla.
There is no point in considering further measures to extend Union citizenship if the EU public has not been informed about the rights and assistance which already exist.
3.6.6 EU:n jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaiset tarvitsevat myös tietoa unionin kansalaisoikeuksien toteutumisesta muissa jäsenvaltioissa ja niiden soveltamiskäytänteistä alueilla ja kunnissa.
3.6.3 The COR is in a position to operate as an intermediary on behalf of the EU public.
3.6.7 Komission pääosasto X:n aloitteesta perustettiin 90-luvun alussa Symbiosis-verkko, jota ei alussa saaduista hyvistä tuloksista huolimatta jatkettu.
There are a number of reasons why the COR can carry out this role effectively; one such reason is that members of the COR are backed up by a network of associations representing, at both national and EU level, all the various regions and local areas.
Siinä oli pääosin kyse käsikirjoista ja sähköisistä viestimistä, jotka sisälsivät kansalaisten tarvitsemaa tietoa kaikista unionin kansalaisuuden osa-alueista.
It is vital that the potential of the regions and local areas to serve as a conduit for information is not disregarded.
Se oli erittäin hyödyllinen sekä asianosaisille/kiinnostuneille että alueja kunnallishallinnossa työskenteleville. Aloitetta tulisi jatkaa.
Indeed, appropriate strategies should be adopted for promoting this potential.
Samalla olisi syytä selvittää, kuinka paljon Internet tarjoaa uusia tiedonsaantimahdollisuuksia.
3.6.4 When information is being provided, however, we must avoid giving the impression that Union citizenship does not go beyond the provisions of the second part of the EC Treaty.
3.6.8 Tämä väline, jonka elvyttämistä tulisi harkita, voidaan nykyisin toteuttaa paljon paremmin Internetin tarjoamien teknisten mahdollisuuksien avulla.
There is a need, instead, to provide information on all areas which have a direct impact on the EU public.
EU:n ohjelma SUORA LINJA EUROOPPAAN tarjoaa jo nyt lukuisia tiedonsaantimahdollisuuksia.
3.6.5 In view of the links between Union and regional/local citizenship, regional and local bodies are key contact points for the provision of information.
EU on tehnyt paljon kansalaisläheisyyden ja avoimuuden tavoitteiden edistämiseksi tietoyhteiskunnassa.
As these bodies implement a large number of provisions relating to Union citizenship (right of residence, right to participate in local elections and cross-border assistance) it is to them that the public turns for information in a large number of fields.
Nämä tietopalvelut tarvitsevat kuitenkin vielä kiinteän paikkansa kansalaisten sosiaalisessa lähipiirissä eli ne on juurrutettava myös alue- ja paikallishallintoon, kouluihin, kirjastoihin ja aikuiskoulutuskeskuksiin.
3.6.7 The SYMBIOSIS Network was set up in the early nineties at the instigation of DG X. After achieving good initial results, the network was discontinued.
3.7.1 Unionin kansalaisuus on sitä merkityksellisempi käsite, mitä useammat kansalaiset oleskelevat jonkin aikaa toisessa jäsenvaltiossa nuoruudessaan, koululaisina, opiskelijoina tai työntekijöinä.
This network essentially made available handbooks and electronic media which enabled the public to seek advice on all individual aspects of Union citizenship.
Kaikki koulutus-, nuoriso- ja kulttuuriohjelmat ovat siksi erittäin tärkeitä unionin kansalaisuudelle.
This network was very useful for both the persons seeking information and the staff of regional and local authorities. This approach should be taken up again
AK:n tulisi tehdä ehdotuksia siitä, miten EU:n tukiohjelmat voitaisiin nivoa voimakkaammin yhteen unionin kansalaisuuden tavoitteiden ja periaatteiden kanssa.
The COR should put forward proposals on linking relevant EU programmes more closely with the aims and principles of Union citizenship.
3.7.2 Tässä yhteydessä olisi aiheellista ottaa selvää, miten alueiden ja kuntien kumppanuustoiminta vaikuttaa unionin kansalaisuuteen.
3.7.2 In this context, there is a need to examine how important regional and local partnerships are to European citizenship.
Alueiden ja kuntien ystävyyskumppanuudet muodostavat Euroopassa tiheimmän verkon, johon kansalaiset suoraan kuuluvat.
These partnerships constitute the densest networks in Europe which directly involve the public.
Ystävyystoiminnalla edistetään rajat ylittävää ajattelutapaa laajassa mittakaavassa.
3.7.3 It is essential to introduce support machinery for regions and local areas in the accession states, in order to enable European movement similar to that existing in the original Member States.
3.7.3 Yhteisön jäseniksi liittyvien maiden alueille ja kunnille olisi ehdottomasti luotava tukimahdollisuuksia, jotta niissä saadaan alulle vastaavanlainen Eurooppa-liike kuin perustajavaltioissa.
3.7.4 The Committee of the Regions should drawn up an opinion on the role of EU culture and education policy with respect to Union and local/regional citizenship.
3.7.4 Alueiden komitean tulisi valmistella lausunto, jossa tarkastellaan EU:n kulttuuri- ja koulutuspolitiikan vaikutusta unionin kansalaisuuteen sekä alueiden ja kuntien asukasidentiteettiin.
3.7.5 In view of the considerable importance of regional and local authorities in fostering partnership in the EU, it is proposed that a programme of study grants be introduced for the members of their staff responsible for issues such as voting rights in local elections, right of residence and advisory services.
3.7.5 Koska alue- ja kunnallishallinto ovat unionikumppanuuden kannalta tärkeitä, ehdotetaan esimerkiksi kunnalliseen äänioikeuteen ja vaalikelpoisuuteen, oleskeluoikeuteen tai kansalaisten neuvontaan perehtyneiden virkamiesten stipendiaattiohjelmaa.
By making provision for young administrative officials to visit partner authorities to observe their working practices, a network of direct links could be established which would promote mutual understanding and the dissemination of best practice.
Hallintojen kumppanuuden puitteissa voisi nuorten hallintovirkamiesten vierailujen avulla syntyä suorien yhteyksien verkko, joka hyödyttää keskinäistä tuntemusta ja mallikelpoisten toimenpiteiden levittämistä.
4.1 Union citizenship constitutes both a means and an end for EU integration policy.
4.1 Unionin kansalaisuus on sekä EU:n integraatiopolitiikan tavoite että sen keino.
This citizenship is a goal since European integration can only be sustained if the public in the Member States perceive and support it as a matter of common concern.
Se on keino, koska se luo kansalaisten samaistumista EU:hun käytännössä edistäviä oikeuksia, tukitoimenpiteitä ja verkkoja eri aloille.
From this point of view,
Se on täydentävä tekijä oman maan väestölle, joka käyttää tietyissä elämänvaiheissaan jonkin aikaa hyväkseen unionin kansalaisuuden sille suomia oikeuksia.
There is however also a need and scope for local action with respect to right of residence and other measures having a bearing on Union citizenship.
4.3 Näistä syistä johtuen unionin kansalaisuutta ei voi eikä tule arvioida eikä kehittää edelleen irrallaan muiden tasojen asukasidentiteetistä.
4.3 Union citizenship therefore cannot and should not be assessed and developed in isolation from citizenship of the other territorial units. The success of Union citizenship depends to a large extent on how it can be incorporated into existing citizenship and democratic structures and on the measures adopted by regional and local authorities.
Unionin kansalaisuuden menestys riippuu suuressa määrin siitä, miten se yhdistetään muihin olemassa oleviin poliittis-demokraattisiin rakenteisiin ja mitä tavoitteita ja toimenpiteitä alueja kuntahallinnolla on sen edistämiseksi.
4.4 The future draft legislation in policy areas which have an important bearing on Union citizenship should take account of the need for devolution in the Union.
4.4 Unionissa vallitseva desentralisointitarve on syytä ottaa huomioon tulevissa lainsäädäntöhankkeissa, jotka liittyvät unionin kansalaisuuden kannalta tärkeisiin politiikan aloihin.
In order to underline this principle, an appropriate article should be added to the second part of the EC Treaty, along the lines of the one on the environment.
Jotta tällä periaatteella olisi painoarvoa, olisi EY-sopimuksen toiseen osaan lisättävä samantyyppinen artikla kuin ympäristöalaakin varten.
4.5 The COR should make it clear that-e subsidiarity, citizenship and regional and local self-government are effective instruments for policy on Union citizenship.
4.5 AK:n tulisi tehdä selväksi, että läheisyysperiaate, asukasidentiteetti sekä alueellinen ja kunnallinen itsehallinto ovat tehokkaita instituutioita myös unionin kansalaisuus -politiikan kannalta.
The right to regional and local self-government should be included in the forthcoming charter of fundamental values and freedoms.
Parhaillaan valmisteltavaan perusarvojen ja perusvapauksien peruskirjaan tulee sisällyttää oikeus alueelliseen ja kunnalliseen itsehallintoon.
In this connection, the Committee of the Regions would recall its desire to declare a "European Year of regional and local self-government", in order to highlight the particular role of regional and local self-government for EU citizenship.
Alueiden komitea muistuttaa tässä yhteydessä toivoneensa "alueellisen ja paikallisen itsehallinnon eurooppalaisen teemavuoden" järjestämistä, jotta voidaan korostaa alueellisen ja kunnallisen itsehallinnon erityisroolia unionin kansalaisuuden edistämisessä.
Series : COR OPINIONS AND REPORTS CdR(1999)226
Sarja : AK:N LAUSUNTOJA JA RAPORTTEJA CdR(1999)226
11 pp.-Format21,0χ29,7 cm
11 s. -Koko21,0x29,7cm
Opinion on The European Charter of Fundamental Rights
EU:n perusoikeuskirja
Brussels, 16/17 February 2000 CdR 327 /99 fin
Bryssel, 16.-17. helmikuuta 2000 CdR 327/99 fin
OPINION of the Committee of the Regions of 16 February 2000 on the
Bryssel 28. helmikuuta 2000
"Process of drawing up a Charter of Fundamental Rights of the European Union"
Alueiden komitean 16. helmikuuta 2000 antama LAUSUNTO aiheesta Euroopan unionin perusoikeuskirjan laatimisprosessi
The Committee of the Regions,
Alueiden komitea, joka
HAVING REGARD TO the decision of the Bureau of 15 September 1999 to draw up, in accordance with the fifth paragraph of Article 265 of the Treaty establishing the European Community, an opinion on the subject, and to instruct the Commission for Institutional Affairs to prepare the Committee's work on the subject;
OTTAA HUOMIOON työvaliokuntansa 15. syyskuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan 5 kohdan nojalla tekemän päätöksen laatia aiheesta lausunto sekä antaa lausunnon valmistelu institutionaalisten asiain valiokunnan tehtäväksi,
HAVING REGARD TO the draft opinion adopted by the Commission for Institutional Affairs on 27 October 1999 (rapporteurs: Mr Bore (UK, PSE) and Mrs du Granrut (F, PPE));
OTTAA HUOMIOON institutionaalisten asiain valiokunnan lokakuun 27. päivänä 1999 hyväksymän lausuntoluonnoksen, jonka esittelijät olivat Albert Bore (UK, PSE) ja Claude du Granrut (F, PPE),
WHEREAS the European Council feels there is a need, at the present stage in the development of the Union, to establish a Charter of Fundamental Rights of the European Union (Annex IV of the Presidency Conclusions of the Cologne European Council on 3 and 4 June 1999) ;
KATSOO, että Kölnissä 3. ja 4. kesäkuuta 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pitää Euroopan unionin perusoikeuskirjan laatimista välttämättömänä unionin nykyisessä kehitysvaiheessa (Kölnin Eurooppa-neuvosto - Puheenjohtajan päätelmät, liite 4), perusoikeuskirjan valmistelukunnan perustamisen
WHEREAS the Convention to draft a Charter of Fundamental Rights of the European Union was set up on 17 December 1999,
OTTAA HUOMIOON Euroopan unionin 17. joulukuuta 1999,
Qd plenary session of 16 and 17 February 2000 (meeting adopted the following opinion at its 32of 16 February 2000):
16. päivän hyväksyi 16.-17. helmikuuta 2000 pitämässään 32. täysistunnossa (helmikuun kokouksessa) seuraavan lausunnon.
1.1 The Committee of the Regions has always stressed the need to strengthen citizenship and participatory democracy in the European Union, and the importance of formulating the rights of European citizens to attain this objective; it takes the view that, as the representative of regional and local authorities - the bodies which are closest to the citizens - and as the guarantor of the subsidiarity principle, it should make its contribution to drawing up the Charter of Fundamental Rights of the citizens of the European Union.
1.1 Alueiden komitea on jatkuvasti korostanut kansalaisuuden ja osallistuvan demokratian vahvistamisen tarvetta Euroopan unionissa sekä unionin kansalaisten oikeuksien määrittelyn merkitystä tämän tavoitteen saavuttamiseksi.
1.2 Basic rights constitute the bedrock of a society based on the principles of liberty, democracy, respect for human rights and fundamental liberties and the rule of law, as enshrined in the constitutional traditions which are common to the Member States.
Komitea edustaa alue- ja paikallisyhteisöjä eli lähinnä kansalaisia olevia tahoja ja on läheisyysperiaatteen takaaja, joten se katsoo velvollisuudekseen antaa panoksensa Euroopan unionin kansalaisten perusoikeuskirjan laatimiseen.
The European Union's capacity to help build a society which corresponds to these aspirations largely depends on citizens claiming these rights - i.e. accepting them and above all exercising them.
1.2 Perusoikeudet muodostavat pohjan yhteiskunnalle, jonka kulmakiviä ovat jäsenvaltioiden yhteisten valtiosääntöperinteiden mukaisesti vapaus, demokratia, ihmisoikeudet ja perusvapauksien kunnioittaminen sekä oikeusvaltio.
1.3 The Committee of the Regions recognises the fast-changing character of the European Union and the growing challenges which it faces at the beginning of the 21st century.
Euroopan unionin kyky edistää näiden pyrkimysten mukaisen yhteiskunnan luomista riippuu suurelta osin siitä, ottavatko kansalaiset mainitut oikeudet omakseen, eli hyväksyvätkö he ne, ja ennen kaikkea, soveltavatko he niitä.
The last four decades have seen the gradual development of the European Union.
Euroopan unioni on kehittynyt asteittain viimeisten 40 vuoden aikana.
Developing in several phases, an increasing number of European countries have pooled their resources and achieved together a very significant degree of economic growth, social stability and political harmony, without managing to generate the sense of commonality among the citizens of Europe needed to realise the full potential of a social and political Europe which guarantees fundamental rights.
Kehitys on tapahtunut useissa vaiheissa, ja yhä suurempi joukko Euroopan maita on yhdistänyt voimavaransa ja saavuttanut yhdessä merkittävää edistystä talouden kasvun, yhteiskunnallisen vakauden ja poliittisen sopusoinnun aloilla onnistumatta kuitenkaan herättämään Euroopan kansalaisissa yhteistä tietoisuutta, joka on välttämätön perusoikeudet takaavan sosiaalisen ja poliittisen Euroopan kehitykselle.
The last fifteen years have seen an enormous acceleration of economic integration with the development of the single European market and a common European economic area.
Viimeisten 15 vuoden aikana taloudellinen integraatio on kiihtynyt yhtenäismarkkinoiden ja Euroopan talousalueen kehittyessä.
It is due to be further accelerated by the creation in 1999 and putting into circulation in 2002 of the single currency, the Euro.
Tahti vain kiihtyy entisestään vuonna 1999 luodun ja 2002 liikenteeseen laskettavan yhteisen rahan, euron ansiosta.
1.4 A number of steps have been taken towards greater social cohesion and increased political cooperation.
1.4 Sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja poliittisen yhteistyön lisäämisessä on otettu useita askelia.
These have found expression in the establishment and development of new European institutions such as a directly elected Parliament and the Committee of the Regions and in the introduction of European-wide social and civil guarantees.
Konkreettisena osoituksena edistymisestä ovat unionin uudet toimielimet, suorilla vaaleilla valittava parlamentti ja alueiden komitea, sekä euroopanlaajuisten sosiaali-ja kansalaistakuiden käyttöönotto.
At the Council of Europe's initiative, a European Convention on Human Rights was drawn up, allowing for cases to be brought, and there is a European Social Charter which can be used for reference, but without the right to resort to legal action in the event of non-compliance.
Euroopan neuvoston aloitteesta on tehty ihmisoikeussopimus, jonka määräyksiin voidaan vedota oikeudessa, sekä Euroopan sosiaalialan peruskirja, jota voidaan käyttää viitteenä, mutta johon, vaikka sitä ei noudatettaisi, ei voida vedota oikeudessa.
It had been envisaged that the European Union as such would be a signatory of the European Convention on Human Rights.
Euroopan unionilla oli aikomus liittyä kokonaisuutena ihmisoikeussopimukseen.
This is now excluded by Opinion 2/94 of the European Court of Justice, dated 28 March 1996, which states that this would involve the Community in a distinct international institutional system, that it would introduce all the provisions of the European Convention on Human Rights into the Community legal system, and finally that at the present stage of Community law the European Union does not have the powers to accede to the Convention.
Yhteisöjen tuomioistuin antoi kuitenkin 28. maaliskuuta 1996 lausunnon 2/94, jonka mukaan liittyminen merkitsisi yhteisön liittämistä erilliseen kansainväliseen institutionaaliseen järjestelmään ja aiheuttaisi sen, että ihmisoikeussopimuksen määräykset tulisi siirtää kokonaisuudessaan yhteisön oikeusjärjestykseen. Siinä todettiin lopuksi, ettei unionilla ole nykytilanteessa toimivaltaa liittyä sopimukseen.
1.5 Up to now, fundamental rights with respect to acts of sovereignty of the Community institutions have been safeguarded in the first place by the European Court of Justice.
1.5 Tähän mennessä Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on ensi sijassa taannut perusoikeudellisen suojan yhteisön toimielinten toimivallan mukaisiin toimiin nähden.
At an early stage, the Court of Justice established the binding force of fundamental rights as unwritten principles of law at EU level too.
Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on hyvissä ajoin todennut perusoikeudet sitoviksi "kirjoittamattomina yleisinä oikeudellisina periaatteina" myös EU:n tasolla.
However, these wider issues have lagged behind the developments in the economic area.
Nämä laaja-alaiset kysymykset ovat kuitenkin jääneet taka-alalle suhteessa talouden kehittämiseen.
Moreover, while the Treaty reaffirms the commitment of the Union to fundamental rights, it includes gaps and inconsistencies with regard to the guarantee of these rights or of those linked to the objectives set out.
Vaikka perustamissopimuksessa mainitaan unionin sitoutuminen perusoikeuksiin, se on puutteellinen ja epäjohdonmukainen kyseisten oikeuksien ja asetettuihin tavoitteisiin liittyvien oikeuksien takaamisessa.
Acknowledging the existence of these gaps and inconsistencies provides an opportunity to correct them and arrive at a clear, unequivocal text on the basic rights of European citizens and the ways to guarantee them.
Puutteiden ja epäjohdonmukaisuuksien tunnustaminen tarjoaa mahdollisuuden niiden korjaamiseen sekä Euroopan kansalaisten perusoikeuksia ja niiden takaamiseksi tarvittavia menettelyitä koskevan selkeän ja johdonmukaisen tekstin laatimiseen.
16 The 1990s have seen signs of greater citizen uncertainty about these developments towards European integration.
1.6 90-luvulla on ilmennyt merkkejä siitä, että kansalaiset suhtautuvat entistä epätietoisemmin Euroopan integraatiokehitykseen.
These have been reflected most recently in the very low turnout for the elections to the European Parliament in June 1999.
Tämä näkyi hiljattain kesäkuussa 1999 järjestettyjen Euroopan parlamentin vaalien erittäin alhaisessa äänestysprosentissa.
A quickening in the pace of economic and financial integration, combined with a lessening of confidence by citizens in European institutions, represents a dangerous scenario for the future of the European Union.
Talous- ja finanssipoliittisen integraation nopeutuminen yhdessä unionin toimielimiä kohtaan tunnetun luottamuksen heikkenemisen kanssa merkitsee vaarallista tulevaisuudenkuvaa Euroopan unionille.
It requires swift action to bring the social, political and cultural needs of citizens into correspondence with the changing economic realities.
Vaaditaan pikaisia toimia, jotta kansalaisten sosiaaliset, poliittiset ja kulttuuriset tarpeet saadaan vastaamaan alati muuttuvaa taloudellista tilannetta.
This makes the call for a Charter of Fundamental Rights for European citizens all the more important and urgent.
Tämä korostaa Euroopan kansalaisten perusoikeuskirjan tärkeyttä ja kiireellisyyttä.
However, to address the issue of a lack of public confidence, this Charter needs to be a simple, straightforward, easily understood document, free from the bureaucratic and legalistic jargon that often mars formal constitutional documents.
Jotta luottamuspulasta päästään, perusoikeuskirjan tulee olla kuitenkin yksinkertainen ja helppotajuinen eikä siinä saa käyttää byrokraattista ja poliittista kieltä, joka on usein virallisten perustavien asiakirjojen rasitteena.
At a time when the Treaties of Maastricht and Amsterdam have granted new powers to the European Community, giving rise to wider responsibilities in terms of fundamental rights for the Community, and when the Community has chosen not to subscribe to the European Convention on Human Rights, it seems urgent for the Community to take up a clear position on the basic rights which it wishes to see guaranteed to citizens of the Union, following from the scope of its action.
Maastrichtin ja Amsterdamin sopimukset antavat Euroopan yhteisölle uusia vastuualueita, mikä merkitsee yhteisön vastuun laajenemista perusoikeuskysymyksissä, vaikkei yhteisö olekaan liittynyt ihmisoikeussopimukseen. Näin ollen yhteisön on kiireesti ja selkeästi päätettävä, mitkä perusoikeudet se haluaa tunnustettavan unionin kansalaisille toiminta-alojensa perusteella.
The Committee of the Regions is of the view that the incorporation of these rights into European Union Treaties would give a clear indication of Member States' commitment to building a Union based on the values of liberty, equality and solidarity.
Alueiden komitean mielestä näiden oikeuksien sisällyttäminen Euroopan unionin perussopimuksiin olisi selkeä osoitus jäsenvaltioiden sitoutumisesta vapauden, tasa-arvon ja yhteisvastuun arvoihin perustuvan unionin rakentamiseen.
The Committee points out that historically declarations of citizens' rights are preambles to Constitutions and have their raison d'être in them, as the basis of the powers needed for the exercise of those rights.
Komitea muistuttaa, että kansalaisten perusoikeuksien julistukset muodostavat perustuslakien historiallisen johdanto-osan, mikä on tarkoituksenmukaista, sillä ne ovat kyseiset oikeudet takaavan toimivallan perusta.
The Committee stresses the constitutional value of the Charter because it feels that the process of drawing up a charter of rights cannot and must not be separated from the institutional reform to be undertaken by the next Intergovernmental Conference
Komitea korostaa perusoikeuskirjan perustuslaillista luonnetta ja katsoo, että sen valmisteluprosessia ei voi eikä pidä erottaa seuraavassa hallitustenvälisessä konferenssissa käsiteltävästä institutionaalisesta uudistuksesta.
The content of the Charter
Perusoikeuskirjan sisältö
The Charter of Fundamental Rights for citizens of the European Union must cover three fields: individual rights, economic, social and cultural rights, and civil and political rights.
Euroopan unionin kansalaisten perusoikeuskirjan tulee kattaa kolme alaa: yksilön oikeudet, taloudelliset, sosiaaliset ja kulttuurioikeudet sekä poliittiset ja kansalaisoikeudet.