natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition to direct measures for job creation, the European Social Fund (ESF) devotes a large share of its resources (around 47 billion ECU in the period 1994 to 1999) to supporting Member State training efforts.
Kaikki jäsenmaat hyväksyvät vastuunsa yhteiskunnan haavoittuvimpien jäsenten — ni menomaan nuorten ja työttömien — koulutuksesta ja katsovat, että koulutuksen yleistä saatavuutta tulee parantaa.
Objective 3 of the Structural Funds, which absorbs about 27% of ESF resources, focuses on young people, the longterm unemployed, those who have difficulty entering the labour market — such as the disabled — and women.
Osana rakennerahastojen tavoitteen 3 mukaisia ponnisteluja, jotka vie vät noin 27 prosenttia sosiaalirahaston kokonaisbudjetista, rahasto keskittyy nuoriin, pitkäaikaistyöttömiin, syrjäytymisuhan alaisiin henkilöihin — kuten vammaisiin —ja naisiin.
Support is given to improvements in training systems as well as training itself.
Koulutuksen lisäksi tuetaan myös koulutusjärjestelmien kehittämistä.
The basic aim is to improve the employability of the people targeted.
Näiden toimien perustavoitteena on parantaa kohderyhmien työllistymisedellytyksiä.
As regards young people, there is special emphasis in several Member States on developing apprenticeship schemes and changing both the theory and practical content of training.
Nuorten osalta monet jäsenvaltiot ovat erityisesti keskittyneet oppisopimusjärjestelmien kehittämiseen ja koulutuksen teorian ja käytännön muuttamiseen.
The Employment Initiative will enable the ESF to support innovation in the field of training for the target groups.
Työllisyysaloitteen ansiosta sosiaalirahasto voi tukea koulutuksen uudistushankkeita näiden kohderyhmien osalta.
There is also awareness that the lack of clear measurable indicators makes it difficult to assess the impact of reforms — or the return on investment.
Sukupuolten tasa-arvo on tavoite, johon kaikki rakennerahastot ja myös sosiaalirahasto tavoitteen 3 mukaisesti pyrkivät.
The European Commission has undertaken with the Member States a wide-ranging study of expenditure and participation in continuing vocational training which could provide a clearer picture. It is already clear, however, that the reform process will need to be sustained over a long period to be successful.
Tavoitteen 3 tarkoituksena on edistää naisten mahdollisuuksia kouluttautua, kuten osallistumista oppisopimuskoulutukseen, erityisten naisille tarkoitettu ja koulutusohjelmien kehittämistä ja koulutuksessa olevien naisten tukipalveluja kuten lastenhoitoa.
Ensuring equality of opportunity is a general aim of the Structural Funds and especially of the ESF under Objective 3, which seeks to promote a wider access of women to training schemes, including apprenticeships, the development of specific programmes for women where necessary, and support services such as child care.
Komissio on kuitenkin yhdessä jäsenmaiden kanssa käynnistänyt laajan tutkimuksen, jossa tarkastellaan ammatillisen koulutuksen kustannuksia ja siihen osallistumista ja joka saattaa antaa asiasta entistä selkeämmän kuvan. On jo kuitenkin selvää, että uudistusprosessin on onnistuakseen jatkuttava varsin pitkään.
The new Objective 4 of the ESF is geared especially to the identification of future skill needs and to the corresponding adaptation of worker qualifications.
Euroopan sosiaalirahaston uusi tavoite 4 liittyy erityisesti työelämän tulevien tarpeiden kartoitukseen ja työntekijöiden vastaavaan ammatilliseen sopeuttamiseen.
As such, it supports Member State efforts to develop lifelong learning and adaptation to changes brought about by technological progress (which is one of the Essen priorities).
Se tukee jäsenvaltioiden pyrkimyksiä kehittää elinikäistä koulutusta ja sopeutua teknologian kehityksen mukanaan tuomiin muutoksiin (mikä on yksi Essenin Eurooppaneuvoston nimeämiä painopistealueita).
Its aim is to encourage greater investment by businesses in human resources in order to both preserve jobs and increase competitiveness.
Päämääränä on rohkaista yrityksiä sijoittamaan inhimillisiin voimavaroihin sekä työpaikkojen säilyttämiseksi että kilpailukyvyn parantamiseksi.
Priority is given to support of SMEs to anticipate their skill needs and train their employees accord ingly.
Etusijalle on tässä asetettu pk-yritykset, joita tuetaan niiden tulevien ammattitaitotarpeiden arvioinnissa ja henkilöstön koulutuksessa.
Particularly innovative ideas to adapt the training systems to this preventive approach will be supported through the ADAPT programme.
Sosiaalirahasto tukee poikkeuksellisen edistyksellisiä hankkeita koulutusjärjestelmien sopeuttamiseksi ennalta ehkäisyn periaatteella ADAPT-ohjelman kautta.
The ESF also makes a major contribution to national training measures in the context of regional programmes (Objectives 2 and 5b and regional Initiatives) and gives special support to the less developed Objective 1 regions to strengthen and improve education and training systems and to encourage closer links with business.
Sosiaalirahasto tukee kansallista koulutusta myös osana rakennerahaston alueellisia kehitysohjelmia (tavoitteet 2 ja 5b ja alueelliset aloitteet) sekä antaa erityistukea vähemmän kehittyneille tavoitteen 1 alueille koulutusjärjestelmien lujittamiseen ja parantamiseen sekä koulutuslaitosten ja liike-elämän välisten yhteyksien tiivistämiseen.
Section 2 Increasing the employmentintensity of growth
Jakso 2 Kasvun työllisyysvaikutusten vahvistaminen
Increasing the employmentintensity of growth intensity
Kasvun työllisyysvaikutusten vahvistaminen työllisyysvaikutusten
Essen Conclusions: "Increasing the employment of growth, in particular by:
Essenin Eurooppaneuvoston päätelmistä: "Kasvun vahvistaminen erityisesti
• a more flexible organisation of work, in a way which fulfils both the wishes of employees and the requirements of competition;
- työelämän joustavuutta lisäämällä siten, että se tyydyttää sekä työntekijöiden toiveet että kilpailun asettamat vaatimukset
• a wage policy which encourages job-creating investments and in the present situation requires moderate wage agreements below increases in productivity;
- luovia omaksumalla palkkapolitiikka, joka edistää työpaikkoja investointeja ja edellyttää nykytilanteessa maltillisia, tuottavuuden kasvun alittavia palkkaratkaisuja
• finally, the promotion of initiatives, particularly at regional and local level, that create jobs which take account of new requirements, e.g. in the environmental and socialservice spheres."
- edistämällä varsinkin alueellisia ja paikallisia aloitteita, jotka luovat uusia olosuhteita vastaavia, esimerkiksi ympäristöön ja sosiaalipalveluihin liittyviä työpaikkoja. "
A more flexible organisation of work
Työelämän joustot
The main ways of exerting an influence directly have been by limiting the normal hours of work and overtime working.
Työntekijöiden keskimääräinen vuotuinen työaika on laskenut koko yhteisössä pitkällä aikavälillä.
However, most of the agreements on shortening of work ing time have been negotiated at plant level.
Vuodesta 1983 vuoteen 1994 normaali viikottainen työaika laski noin neljä prosenttia eli puolitoista tuntia (kaavio 101).
Since 1984, a series of agreements for reducing weekly hours have been concluded in Germany, the most prominent re cent example being the Volkswagen four-day week experiment.
Laskun suuruus kuitenkin vaihtelee huomattavasti jäsenmaasta toiseen, mikä viittaa siihen, että joissakin jäsenmaissa on vielä paljon varaa työajan lyhentämiseen.
A general trend in the regulation of working time is towards greater flexibility.
Vallitseva suuntaus työajan säätelyssä on siirtyminen entistä suurempaan joustavuuteen.
Several Member States have encouraged a shortening of working time and a number of measures have been taken to promote the development of flexible arrangements.
Useat maat ovat pyrkineet edistämään työajan lyhentämistä ja lisäksi on ryhdytty toimenpiteisiin joustavien työaika järjestelyjen aikaansaamiseksi.
Though in most countries working time is a matter of negotiation between the social partners, governments can exert an influence by removing obstacles to adjustment.
Useimmissa maissa työajan lyhentämisestä päätetään työmarkkinaosapuolten välisin neuvotteluin, mutta hallitukset voivat kuitenkin vaikuttaa työajan muutokseen pois tamalla sen esteitä.
Working time can be reduced in several ways:
Työaikaa voi daan lyhentää monin tavoin:
Over the long-term, the average an nual hours worked per employed person have declined across the Union.
Kokopäiväisten ty önt ekij öiden normaalityöaj an lyhentäminen
• by reducing standard fulltime hours
- nor- kokopäivätyöntekijöiden maalityöajan lyhentäminen
• by work sharing or job splitting
— työn jakaminen
Reductions in standard fulltime hours
- korvaaminen kokopäivätyön osa-aikatyöllä
• by replacing fulltime by parttime jobs
- ylitöiden rajoittaminen
In some countries, governments have sought to introduce positive incentives into collective agree ments to increase employment through working time reductions and promote work-sharing.
Eräissä maissa hallitukset ovat pyrkineet sisällyttämään työehtosopimuksiin kannustimia, jotka lisäävät työllisyyttä lyhentämällä työaikaa ja edistävät työnjakamista.
Such initiatives have been taken in France and Belgium, which also experimented with similar measures in the early 1980s.
Tällaisia aloitteita on tehty Ranskassa ja Belgiassa, jossa vastaavia toimenpiteitä kokeiltiin myös 1980luvun alussa.
In France, the Loi quinquennale includes a number of measures relating to the
Ranskan "viisivuotislaissa" {Loi quinquennale) säädetään useista eri toimenpiteistä, jotka liittyvät työajan säätelyyn.
In several Member States a shortening of working time and
Suurin osa työajan lyhentämistä koske vista sopimuksista neuvotellaan kuitenkin yritystasolla.
• by limiting overtime
- sapatti-ja muut erikoisvapaat.
Section 2 Increasing the employment­intensity of growth
Jakso 2 Kasvun työllisyysvaikutusten vahvistaminen sitä, miten lakia voidaan muuttaa työaikasääntelyn saamiseksi jous­tavammaksi.
Several Member States have taken measures to promote part­time work, with the aim of increasing the numbers employed. (In 1994, 4V2% of men unemployed in the Union and 23V
Osa­aikatyöhön siirtyvät työntekijät joutuvat kuitenkin usein toteamaan, että heidän ylenemis­ ja etenemismahdolli­suutensa huononevat ja järjestäy­tymisoikeuksien käyttäminen on vaikeampaa.
2 part­time rather than full­time em­ployment, though the figures for men varied from 27V
Kokopäivätyön korvaaminen osa­aikatyöllä
Netherlands to only 2% in Spain, and for women from 70% in the Netherlands to under 6% in Greece — see Graph 102.) organisation of working time.
Useat jäsenmaat ovat ryhtyneet toimiin osa­aikatyön lisäämiseksi, jotta työllisten määrää kasvaisi.
Firms signing work sharing agreements, for example, were entitled — until December 1994 — to rebates of social security contributions of 40% in the first year and 30% in the two following years, so long as hours worked were reduced by at least 15% and combined with a propor­tionate reduction in wages and a 10% expansion in the work force.
(Vuonna 1994 4,5 prosenttia unio­nissa työttömänä olevista miehis­tä ja 23,5 prosenttia naisista halusi mieluummin osa­aikaista kuin kokopäiväistä työtä.
Employers, however, showed little interest in this, apparently because of the requirement to offset two thirds of the reduction in working time by new recruitment.
Miesten osalla luvut vaihtelivat Alanko­maiden 27,5 prosentista Espanjan vain kahteen prosenttiin ja nais­ten osalla Alankomaiden 70 pro­sentista Kreikan alle kuuteen prosenttiin — ks. kaavio 102.) myös sen, että työaika työntekijän aloitteesta lasketaan vuositasolla.
The same law also provides for the possibility of annualisation of working time on the initiative of the employee, on condition that this is coupled with a reduction in standard working hours.
Normaalin työajan tulee tällöin myös lyhetä.
Since 1994, employers in Belgium expanding their work force on the basis of a company work sharing plan have been entitled to a flat rate reduction in social security contributions of around 625 ECU a quarter per employee.
Vuodesta 1994 läh­tien ne belgialaiset työnantajat, jotka lisäävät työvoimansa määrää työn jakamisen seurauk­sena, ovat oikeutettuja tasa­määräiseen 625 ecun alennukseen sosiaalimaksuissa vuosineljännes­tä ja työntekijää kohti.
In addition, legislation provides for a range of possibilities to introduce flexibility measures through collective agree­ments.
Lisäksi Belgian lainsäädäntö mahdollis­taa joustojen käyttöönoton myös työehtosopimusten kautta.
In Spain, labour market reform has introduced a number of possibilities for increased flexi­bility of working time.
Espan­jan työmarkkinauudistus tarjoaa useita mahdollisuuksia jousta­vaan työaikaan siirtymiseen.
In Finland, revised regulations are under prep­aration to increase flexibility in working time.
Suomessa on valmisteilla työaikauudistus, joka lisää jousto­ja.
In 1993, there were agreements in the metal and engin­eering industry, which increased flexibility, while an ongoing re­search project is considering the different working hours and their effects.
Vuonna 1993 metalli­ ja kone­pajateollisuudessa toteutettiin joustavaa työaikaa koskevia jär­jestelyjä.
In Sweden, the government has recently appointed a spe­cial Working Hours Committee to investigate the consequences of alternative reductions in working hours and the way in which Swedish law can be changed to make rules on working hours more flexible.
Parhaillaan Suomessa meneillään olevassa tutkimuspro­jektissa tarkastellaan eripituisia työaikoja ja niiden vaikutuksia. Ruotsin hallitus asetti hiljattain erityisen työaikakomitean selvit­tämään työajan lyhentä­misvaihtoehtojen vaikutuksia ja
In most Member States, legislation on part­time employment gives the same social protection as for full­time workers as regards the minimum period of notice, redun­dancy pay and so on.
Useimmissa jäsenmaissa osa­aikatyötä koskeva lainsäädäntö takaa osa­aikaisille saman sosiaa­liturvan kuin kokopäiväisillekin esim. irtisanomisajan ja erorahan
101 Change in average hours usually worked per week in Member States, 1983-94
101 Keskimääräisen työviikon muutos jäsenvaltioissa, 1983 ­ 94
E 1987; Ρ 1986; D excludes new Länder
UK I SF E L S DK F E15 A E 1987; Ρ 1986; D ei sisällä uusia itäisiä osavaltioita
A part­time initiative (Teilzeitoffensive) was in­troduced in 1994 to promote the acceptance of part­time work on a voluntary basis.
Monissa maissa suositaan osa­aikaeläkettä iäkkäille työntekijöille sopivana vaihtoehtona.
According to a study, more than 25% of full­time employees would be willing to reduce working hours, and it is estimated that 60% of jobs could be converted to part­time with costs being offset by productivity gains. In France,
Joissakin ta­pauksissa edellytetään, että vapau­tuvaan työpaikkaan palkataan
Section 2 Increasing the employmentintensity of growth is regulated in most countries.
Jakso 2 Kasvun työllisyysvaikutusten vahvistaminen
In some Member States, including Sweden, Denmark, Finland and Italy, it is controlled by collective agreements, in others, general legislation is open to modification by collective agreements to accom­modate the particular needs of different sectors.
Joissakin jäsen­maissa (mm. Ruotsissa, Tanskassa, Suomessa ja Italiassa) sitä rajoite­taan työehtosopimuksin ja toisissa yleistä lainsäädäntöä voidaan muut­taa työehtosopimuksilla eri alojen erityistarpeiden huomioimiseksi.
Only two coun­tries, the UK and the Netherlands, have no overtime regulations.
Ainoastaan kahdessa maassa, Isos­sa­Britanniassa ja Alankomaissa, ylitöitä ei ole mitenkään säädelty.
they work more than 17 hours and less than 35 hours a week.
Espanjassa lakisääteiset ylityö­korvaukset poistettiin vuonna 1993.
In 1994, the rate of compensation was re­duced to 55% of the former wage.
Jos jollakin alalla ei ole työehtosopimusta, ylityökorvaus annetaan vapaa­aikana pikem­minkin kuin rahana.
In Finland and Austria, legislation also provides for the partial retirement of older workers providing certain condi­tions are met.
Saksassa taas työaikalaki määrää, että päi­vittäistä työaikaa voidaan piden­tää vuonna 1994 ilman mitään nimenomaista syytä.
employers have been able to obtain a rebate of social security contribu­tions since 1992 if they hire an additional parttime employee or convert an existing fulltime job into a parttime one. In Belgium, in 1994 the Flemish Government introduced incentive allowances for employees transferring from fulltime to parttime jobs and working between 50% and 80% of normal hours.
Monissa jäsenmaissa — kuten Itä­vallassa, Ranskassa, Saksassa, Italiassa, Portugalissa ja Espan­jassa — on ohjelmia, joilla pyri­tään suosimaan lyhennettyä työaikaa vaihtoehtona irtisanomi­sille ja joiden nojalla lyhennettyä työviikkoa tekevät työntekijät saa­vat korvausta ansionmenetykses­tä.
In Italy, subsidies for employees and cuts in employer's social contributions have been introduced to encourage the ex­pansion of parttime work (see Section 3).
Lyhennettyä työaikaa tekevät työntekijät jäävät edelleen työnan­tajansa palvelukseen vaikka saa­vatkin julkista tukea — joka yleensä maksetaan työttömyysva­kuutusjärjestelmän kautta.
Limiting overtime to create additional employment
Ohjel­mien suosio vaihtelee — odotetusti ja tarkoituksella — suhtanteiden mukaisesti.
In Spain, statutory premia for over­time working were abolished in 1993 and where there is no collec­tive agreement, compensation for overtime takes the form of time off rather than additional pay.
Tällaisiin ohjelmiin osallistuneiden määrä kasvoi useissa jäsenmaissa jyrkästi viime taantuman aikana.
In Germany, on the other hand, the Working Time Law stipulates that daily hours of work in 1994 can be extended without any need for special reason.
Voimakkainta tämä kehitys oli Saksassa, jossa lyhennettyä työaikaa käytettiin runsaasti puskurina Itä­Saksan taloudellisen muutoksen aikana.
Little if any attempt has been made in Member States to limit the use of overtime in order to promote em­ployment, mainly because overtime
Uudistusten ansiosta työnantajat voivat käyttää työvoimaa entistä joustavammin.
This will allow employers to make more flexible use of their existing
Myönteiset työlli­syysvaikutukset saattavat kuiten­kin jäädä vähäisiksi.
B, IRL, Ρ no data for men
B, IRL, Ρ ei tietoja miehistä
In Denmark, workers aged between 60 and 65 are able partially to retire and receive a flatrate allowance if their working time is reduced by at least 25% but less than 12 hours a week.
Ylityörajoituksia on käytetty hyvin vähän, jos lainkaan, työllisyyden lisäämiseksi jäsenmaissa.
Section 2 Increasing the employmentintensity of growth work force, but the effect on employ ment is likely to be marginal.
Jakso 2 Kasvun työllisyysvaikutusten vahvistaminen
Short-time work either parent then receives a parental allowance for a further 170 working days.
20 viikkoa ja Tanskassa 26 viikkoa. koa.
In the UK, women who have been in employment for at least two years are entitled to 40 weeks' maternity leave.
voi myös tarkoittaa väliaikaista siirtymistä osa-aikatyöhön.
In Germany, employees have a statutory right to parental leave for a maximum of three years (previously two years).
Tanskassa otettiin vuonna 1994 myös käyttöön uusi lomajärjestelmä, joka antaa työntekijöille oikeuden vanhempainloman lisäksi enintään vuoden pituiseen opinto- tai sapattivapaaseen.
In Ireland, the new Maternity Protection bill will make it easier for women to combine work and family responsibilities.
Ohjelman ensisijaisena tavoitteena on edistää työn kierrätystä työllisten ja työttömien kesken.
economic difficulty have also negotiated cuts in working time outside the framework of the short time working programmes.
Kuitenkin vain sapattivapaa edel lyttää uuden työntekijän palkkaamista lomalla olijan tilalle.
In Italy, special temporary conditions were introduced between 1993 and 1995 for workers in companies concluding 'solidarity contracts' (contratti di solidarietà) to avoid redundancies or increase jobs.
Vanhempainlomalla ja sapattivapaalla olevat työntekijät saavat korvauksen, joka on suuruudeltaan 80 prosenttia työttömyyskorvauksesta (vuodesta 1995 korvaus on 70 prosenttia), kun taas opintovapaalta maksettava korvaus on 100 prosenttia.
Employees may receive up to 75% of wages (normally 50%) for lost hours for a maximum of two years (in the Mezzogiorno up to three years).
Yritykset saavat helpotusta työnantajamaksuista, jos ne palkkaavat väliaikaisen sijaisen kou lutuksessa olevalle työntekijälle.
In addition to maternity and parental leave, other forms of temporary absence from work exist in a number of Member States, including training leave, sabbaticals and career breaks.
Suomessa on suunnitteilla työnkierrätysjärjestelmä, jossa tietyksi ajaksi työelämän palveluksesta pois siirtyvä työntekijä korvataan työttömällä.
Several Member States, including Austria, France, Germany, Italy, Portugal and Spain, have schemes to encourage temporary reductions in working time as an alternative to redundancies, providing income support to the employees affected who work less than their normal week.
Joissakin jäsenmaissa, kuten Tanskassa, Suomessa ja Ruotsissa, työntekijöillä on oikeus van hempainlomaan, jonka kumpi tahansa vanhempi voi käyttää.
The workers concerned remain employed while receiving public benefits — usually paid through the unemployment insurance system.
La kisääteisen 26 viikon loman lisäksi Tanskan uusi lomajärjestelmä suo mahdollisuuden sopia työnantajan kanssa jopa 52 viikon vapaasta.
The take-up rate of these schemes, as expected and intended, is highly cyclical.
Vuoden 1994 joulukuussa maassa oli noin 50 000 henkeä vanhempainlomalla; määrä vastaa 64 prosenttia kaikista lomalla olevista työntekijöistä.
During the recent recession, the number of participants in such schemes in creased sharply in several Member States, especially in Germany, where short-time working was heavily used to soften the effects of the economic transformation in the East.
Laajin vanhempainlomajärjestelmä on Ruotsissa, jossa työntekijät saavat 90 prosenttia palkastaan ensimmäisenä kuukautena, 80 prosenttia (75 prosenttia vuodesta 1996 lähtien) seuraavilta 270 päivältä ja kiin teän korvauksen sitä seuraavilta 90 päivältä.
Though this was primarily introduced for health reasons, it has consequences for em ployment.
Isossa-Britanniassa naisilla on oikeus 40 viikon äitiyslomaan oltuaan työelämässä vähintään kaksi vuotta.
The duration of leave and level of benefit vary between Member States.
Saksassa työntekijöillä on lakisääteinen oikeus enintään kolmen vuoden vanhempainlomaan (aiemmin kaksi vuotta).
The duration is 14-16 weeks in most Member States (Belgium, France, Germany, Ireland, Luxembourg, the Netherlands, Portugal, Spain and the UK), though is longer in Italy at 20 weeks and in Denmark at 26 weeks.
Irlannissa uusi äitiyslaki (Maternity Protection Bill) helpottaa työn ja kodinhoitoon liittyvien velvollisuuksien yhdistämistä.
In Belgium, a right for employees in the private sector to take career breaks for up to one year, or to change temporarily to working parttime instead of full-time, was introduced in 1994, a similar right already existing in the public sector.
Sekä Ranska että Saksa ovat pi dentäneet lyhennettyyn työaikaan liittyvien tukien voimassaoloaikaa. Ranskassa otettiin käyttöön vuoden 1993 joulukuussa erityi nen lyhennetyn työajan ohjelma taloudellisissa vaikeuksissa oleville yrityksille.
In Denmark, a scheme granting em ployees entitlement to training and sabbatical leave for up to one year in addition to parental leave was also introduced in 1994, the main aim being is to encourage voluntary job rotation between the employed and the unemployed, though re placement is required only for sabbatical leave.
Tuen maksatusaikaa pidennettiin 700 tunnista 1 200 tuntiin jaettuna jaksolle, jonka pi tuus on 18 kuukaudesta kahteen vuoteen. Samalla lisättiin valtion tukea työnantajille, joiden työntekijät tekivät lyhennettyä työaikaa.
Employees on parental and sabbatical leave re ceive an allowance equal to 80% (from 1995, 70%) of unemployment benefit, whereas for training they receive 100%.
Saksassa rakenteellisen lyhennetyn työajan erityisehtoja (enimmäiskesto kaksi vuotta) sovellettiin koko maassa.