natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The budgetary balances of Austria, Germany and Sweden are expected to deteriorate some­
Myös nk. tavoitteen 2 kohdealueiden osalta pyritään tiiviimpään maantieteelliseen keskittämiseen.
what less than under the impact of enlarge ment.
Yhdistyneen kuningaskunnan asema on hyvin erilainen.
Very different is the position of the United Kingdom whose budgetary position (measured as a percentage of its GNP) could remain broadly stable between 1999 and 2006.
Sen budjettiasema (laskettuna prosenttiosuutena suhteessa sen BKTL:oon) voi säilyä yleisesti ottaen muuttumattomana vuo sina 1999-2006.
The reforms of the CAP and of the Structural Funds would not negatively affect the budget ary balance of this country.
YMP-uudistus ja rakennerahastojen uudistus ei vaikuta kielteisesti Yhdis tyneen kuningaskunnan budjettiasemaan.
Furthermore, unless the UK correction is modified, the negative impact of enlargement on the budget ary position of the United Kingdom would be reduced by the operation of the compensation mechanism.
Lisäksi, ellei Yhdistyneen kuningaskunnan hyvitystä muuteta, laajentumisen kielteinen vaikutus Yhdistyneen kuningaskunnan budjettiasemaan pienenee hyvitysmekanismin toiminnan verran.
In addition, with five countries experiencing negative budgetary positions of a similar order of magnitude, the maintenance of a special treatment for just one of them could appear unjustified.
Koska lisäksi viidellä maalla on samansuuruinen negatiivinen budjettiasema, erityiskohtelun jatkaminen ainoastaan yhden osalta voisi vaikuttaa perusteettomalta.
The change in the nature of the mechanism mentioned in Section 2.1 — from correction of a specific structural agricultural problem to a reduction in the cost of all expenditure decisions — is also a strong argument.
Kappaleessa 2.1 mainittu mekanismin luonteen muuttuminen - erityisen rakenteellisen maatalousongelman korjaamisesta kaikkien menopäätösten kustannusten vähentämiseen - on myös vahva peruste.
If a broad agreement on the need to address the issue of budgetary imbalances were to emerge, some key options could be contemplated.
Jos syntyy laajaa yksimielisyyttä siitä, että epätasapainoisiin budjettiasemiin liittyvää ongelmaa täytyy käsitellä, asiassa voidaan pohtia eräitä keskeisiä vaihtoehtoja.
These options, which are discussed below, obey a certain logic.
Näihin vaihtoehtoihin, joita käsitellään jäljempänä, liittyy tietty logiikka.
First, on the financing side, it is possible to consider that an orthodox and transparent system should be put in place.
Ensinnäkin rahoituksen osalta voidaan ajatella, että täytyisi perustaa oikeaoppinen ja avoin järjestelmä.
This would, imply that the UK rebate is progressively eliminated.
Tämä tarkoittaisi Yhdistyneen kuningaskunnan hyvitysjärjestelmän asteittaista lakkauttamista.
Second, it is possible to consider, in recognition of the fact that the principal cause of budgetary imbalances is the expenditure side of the EU budget, the possibility of implementing reforms on EU spending with a view to reducing these imbalances.
Toiseksi, koska epätasapainoinen budjettiasema johtuu lähinnä EUn talousarvion menopuolesta, voitaisiin harkita, että epätasapainoa pienennetään uudistamalla menoja.
Third, ad hoc solutions on the revenue side of the budget, aimed at redressing the imbalances, can also be contemplated.
Kolmanneksi epätasapainoa voitaisiin yrittää korjata myös talousarvion tulopuolen tilapäisratkaisuilla.
The present section considers these possibilities sequentially.
Seuraavassa käsitellään kutakin vaihtoehtoa erikseen.
It could be envisaged progressively to phase out or to reduce the correction presently granted to the United Kingdom.
Yhdistyneelle kuningaskunnalle myönnetty hyvitysmenettely voitaisiin poistaa vähitellen
Furthermore, it is conceivable that other changes to the present arrangements might make the maintenance of the rebate superfluous or, at least, less justified.
Lisäksi on mahdollista, että muut nykyisen järjestelyn muutokset tekevät hyvitysjärjestelmän säilyttämisen tarpeettomaksi tai ainakin perusteettomaksi.
This could, for instance, be the case of the introduction of a correction on the expenditure side along the lines indicated in the next section.
Näin voisi esimerkiksi olla, jos menopuolella otettaisiin käyttöön seuraavassa kappaleessa kaavailtu korjaus.
But ending the UK rebate by itself would not remove the current imbalances between the contributor Member States.
Yhdistyneen kuningaskunnan hyvityksen lakkauttaminen ei sinänsä poistaisi nettomaksajien nykyistä epätasapainoa.
Table 7 — Cost of the UK correction for Germany, the Netherlands, Austria and Sweden
Taulukko 7 — UK-korjauksen kustannukset Saksalle, Alankomaille, Itävallalle ja Ruotsille
(percentage of GNP; 1995-97 cash data; 1999 preliminary draft budget)
(%/BKTL, 1995-1997 kassaperusteiset tiedot, 1999 alustava talousarvioesitys)
the case of TORs, would constitute a signifi­cant departure from EU orthodoxy.
nen vahvistaisi niiden budjettiasemaa.
It is also important to mention that there exist additional possibilities that could contribute towards the development of a more straight­forward financing system for the EU.
Maanviljelijät saisivat tukea yhtä paljon kuin nykyään, koska jäsenvaltiokohtaiset YMP-menot ovat pakollisia, kun ne on määritelty asianomaisissa säädöksissä.
One pos­sibility would be to substitute the GNP resource for the VAT resource.
Menojen kokonaismäärä säilyisi samana, mutta se jaettaisiin EUn talousarvion ja kan sallisen budjetin välillä.
Clearly, as noted earlier, the equity of the system would improve since the regressive elements asso­ciated with VAT would be removed.
Se, että pienempi osa rahoitusvaroista kohden nettaisiin EUn talousarvion kautta, johtaisi siihen, että maatalouden menolinjausta olisi vähennettävä, jos tämän rajoitteen vaikuttavuus halutaan säilyttää.
Table 3b (in Section 1.2.1) offers an indication, for the year 1997, of the effects, per Member State, of substituting the VAT resource with a theoretical GNP resource.
Vastaava vähennys omien varojen enimmäismäärässä saattaisi olla myös tarpeen.
Another possibi­lity would be to substitute all other own resources (including traditional own resources) with the GNP resource (the results for each Member State are also shown in Table 3b).
Tämä voitaisiin tehdä samalla, kun omien varojen päätöstä muutetaan ensimmäisen kerran ('), ja ennen sitä tilalla pitäisi olla jonkinlainen vahva sitoumus olla käyttämättä koko enimmäismäärää.
A correction on the expenditure side, which would not require modification of the own resources decision, would be consistent with the Fontainebleau conclusions and would address the fundamental cause of budgetary imbalances.
Menopuolen korjaus, joka ei edellyttäisi omien varojen päätöksen muuttamista, olisi Fontai-nebleau-sopimuksen mukainen ratkaisu ja vaikuttaisi budjettiaseman epätasapainon perimmäisiin syihin.
The current imbalances result essentially from Structural Funds and agricul­tural spending.
Nykyiset negatiiviset budjettiasemat johtuvat pääasiassa rakennerahastoista ja maatalousmenoista.
It would not appear logical to correct the imbalances resulting from struc­tural interventions as these have an explicit redistributive aim.
Rakenteellisista interventioista aiheutuvan epätasapainon kor jaaminen ei vaikuta loogiselta, koska niiden tarkoitus on nimenomaan muuttaa tulonjakoa.
It is, however, conceivable to modify agricultural spending.
Maatalousmenoja voitaisiin sen sijaan muuttaa.
Given the integrated nature of the common agricultural policy, it is not possible to modify spending by Member State, but it is possible to reduce the overall amount of spending which is allo­cated through the EU budget.
YMP:n integroituneen luonteen vuoksi menoja ei voida muuttaa jäsenvaltioittain, mutta EUn talousarvion kautta kohden nettujen menojen kokonaismäärää voidaan muuttaa.
It is clear that there is a trade-off between financial autonomy and simplicity.
Tästä simulaatiosta on yksityiskohtaisempia tietoja liitteessä 5.
To replace fiscal resources with direct contributions from Member States may render the system more intelligible and cost-effective, but it certainly reduces further financial autonomy and, in
Olennaisena ajatuksena on hyödyntää sitä, että kaikkien jäsenvaltioiden, joilla on hyvin epätasapainoinen budjettiasema, osuus EUn talousarvion rahoituksesta on paljon suurempi kuin niiden osuus EUn maatalous menoista, ja että kokonaismenojen vähentämi
Table 8 — Implications of a partial reimbursement (75%) (') of CAP direct aids
Taulukko 8 — YMP:n suorien tukien osittaisen (75%) korvaamisen (') vaikutus
(year 2006; in million EUR and in per cent of GNP, at current prices)
(v. 2006, miljoonaa euroa, %/BKTL, käypiin hintoihin)
Change in budgetary balance (before UK correction)
Budjettiaseman muutos (ennen UK­korjausta)
Change in budgetary balance (after UK correction)
Budjettiaseman muutos (UK­korjauksen jälkeen) miljoonaa euroa
Million EUR
%/BKTL miljoonaa euroa
IRL I L NL A Ρ FIN S UK New 6
Uudet 6
(') A rate of reimbursement of 75 % of CAP direct aids is equivalent to a reduction of agricultural expenditure spent out of the EU budget of about EUR 9145 million or 17 % of total CAP payments in 2006.
(') YMP:n suorien tukien 75 prosentin korvausaste vastaa EU:n talousarvion maatalousmenojen vähentämistä noin 9 145 miljoonalla eurolla tai YMP­menojen 17 prosentin vähennystä vuonna 2006.
More details on this simulation are presented in Annex 5.
EUn tamaan jäsenvaltiot, joiden BKTL:stä on alle viidennes.
The essential idea is to take advantage of the fact that all the Member States that record large budgetary imbalances have a much higher share in the financing of the EU budget than that in EU agricultural spending, and that a reduction in the overall amount of spending would improve their budgetary bal ances.
Saksa, Alankomaat, Itävalta ja Ruotsi ovat pyytäneet muuttamaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan nykyisin sovellettavan kor­jausjärjestelmän rajatuksi malliksi, josta ne voisivat hyötyä.
A simple transposition of the present mechanism is not possible.
Pelkkä nykyisen järjestelmän ottaminen yleiseen käyttöön ei ole mahdol­lista.
Applying the present mechanism to all countries that have a negative bud getary balance or simply extending it to the four countries that have made the request would result in a three- to fourfold increase of the cost of the mechanism (see Table 9 and the report by the European Court of Auditors (1998) (2). In addition, depending on the assumptions made, this burden would have to be borne by a group of countries representing less than a fifth of the GNP of the Eur opean Union.
Kustannukset kasvaisivat kolmin­ tai nelinkertaisiksi, jos nykyistä järjestelmää sovellettaisiin kaikkiin jäsenvaltioihin, joilla on negatiivinen budjettiasema, tai pelkästään pyynnön esittäneeseen neljään valtioon (katso taulukko 9 ja tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus (1998) C1))· Eräillä olettamuk­silla kävisi jopa niin, että järjestelmän rahoit­tamisesta aiheutuvan taakan joutuisivat kan­
The four countries that have made the request, aware of this difficulty, have asked for a modified version of the mechanism.
0) Tilintarkastustuomioistuin: Erityiskertomus nro 6/98 alv­ja BKTL­varojen järjestelmää koskevasta arviosta (EYVL C 241, 31.7.1998).
The degree of integration, the level of decision making or the overall amount of financial resources available to pursue its objectives would not be modified.
Pyynnön esittäneet neljä jäsenvaltiota ovat tie­toisia tästä ongelmasta, joten ne ehdottavat muutettua järjestelmää.
Farmers would receive the same support as at present since CAP expenditure by Member State is compulsory once determined by the relevant legal provisions.
Kyseiset jäsenvaltiot ovat oikeassa huomauttaessaan, että nykyiseen järjestelmään sisältyy lukuisia tekijöitä, joita voidaan muuttaa.
The level and the conditions attached to the payment of these direct aids would continue to be an integral part of the CAP and would result only from EU decisions. The overall amount of spending available would remain the same, but would be shared between the EU budget and the national exchequers.
Nykyisessä järjestelmässä hyvitetään 66 prosenttia Yhdistyneen kunin­gaskunnan koko budjettivajeesta, mutta jäsen­valtioita voitaisiin pyytää hyväksymään tiettyä osaa BKTL:stä vastaava vaje (esimerkiksi 0,3 tai 0,4 % BKTL:stä), ja hyvitys myönnettäisiin vain tämän raja­arvon ylittävältä osalta.
(2) European Court of Auditors (1998): 'Special Report No 6/98 on the system of own resources based on VAT
Samoin voitaisiin muuttaa 66 prosentin hyvi­tysosuutta.
The fact that a lower share of financial resources would need to be allocated through the EU budget suggests that the agricultural guideline should be reduced if this constraint is to maintain its effectiveness.
EUn talousarvion rahoitusosuuk­siin kuuluvia eriä voitaisiin niin ikään muuttaa (esim. perinteisiä omia varoja ei laskettaisi mukaan tai ne jaettaisiin uudelleen eri perustei­den mukaan).
Table 9 — Overall redistribution induced by the UK correction mechanism for 1996 (') under different assumptions
Taulukko 9 — UK-korjausjärjestelmä: eri vaihtoehtojen tulonjakoon vuonna 1996 (')
Mechanism applied to five countries (D, NL, A, S, UK)
Järjestelmää sovelletaan viiteen jäsenvaltioon (UK, D. NL. A, S)
Mechanism applied to the United Kingdom (present situation)
Järjestelmää sovelletaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan (nykyinen tilanne)
Mechanism applied to all the countries with a negative budgetary balance (D, F, I, NL, A, S, UK)
Järjestelmää sovelletaan kaikkiin jäsenvaltioihin, joilla on negatiivinen budjettiasema (UK. D. NL, A, S. F. I)
On the assumption that the beneficiaries are excluded from the financing, the burden would be spread over a number of countries representing the following percentages of EU GNP
Jos oletetaan, että edunsaajat eivät osallistu järjestelmän rahoitukseen, rahoitustaakka jakautuu jäsenvaltioille, joiden yhteenlaskettu osuus EU:n BKTL:stä on:
(') The simulation has been prepared on the basis of 1996 data to make the results comparable lo those reported by the European Court of Auditors (1998): op. cit., footnote 38.
(') Simulaatio on tehty vuoden 1996 tietojen perusteella, jotta tulokset olisivat vertailukelpoisia erityiskertomuksen nro 6/98 tietojen kanssa (mt. alaviite 38).
Table 10 — Changes in the budgetary balances induced by compensation mechanisms based on different parameters
Taulukko 10 — Eri muuttujiin perustuvien korvausjärjestelmien aiheuttamat muutokset budjettiasemaan l
(in million EUR; data based on projections for 1999 ('))
(milj. euroa, tiedot perustuvat v. 1999 ennusteisiin) (
Present mechanism (threshold 0.0% of GNP; rate οΓ reimbursement 66%)
Nykyinen järjestelmä (Raja-arvo 0% BKTL:stä, hyvitys 66%)
Unconstrained generalised correction mechanism (threshold 0.0 % of GNP; rate of reimbursement 66 %)
Sovelletaan nykyistä järjestelmää kaikkiin jäsenvalti öihin (Raja-arvo 0% BKTL:stä, hyvitys 66%)
Difference relative to the present situation
Ero nykyiseen tilanteeseen
Constrained generalised correction mechanism (threshold 0.3% of GNP; rate of reimbursement 66%)
Hahmotelma: raja-arvo 0,3 % BKTL:stä, hyvitys 6 '. " „
(') The results are shown for 1999 only because the data for other years are not appropriate.
(') Tulokset esitetään vain vuodelta 1999, koska muiden vuosien tiedot eivät ole vertailukelpoisia.
The year 1996 is not representative for Sweden and Austria; 1997 and 1998 are unrepresentative for the United Kingdom because of the exceptionally high variability of the rebate in these years — see Graph 7; the data in the first column under the various extensions of the correction mechanism correspond to the sum of all improvements (financed, equivalenüy, by the sum of all deteriorations) in budgetary balances reported in column (6) of Tables I and 3 of Annex 6.
Ruotsin ja Itävallan tiedot vuodelta 1996 eivät ole edustavia, ja Yhdistyneen kuningaskunnan tiedot vuosilta 1997 ja 1998 eivät ole käyttökelpoisia, koska hyvitysten määrät vaihtelivat poikkeuksellisen paljon - katso kuvio 7. Ensimmäisen sarakkeen tiedot erilaisista kuvausjärjestelmistä vastaavat liitteen 6 taulukoiden I ja 3 sarakkeessa 6 annettuja tuottojen yhteismääriä, jotka rahoitetaan järjestelmän aiheuttamilla tappioilla.
However, this flexibility yields mechanisms with different overall costs and different effects for the individual Member States.
aikaan järjestelmiä, joiden kokonaiskustannukset ja vaikutukset yksittäisiin jäsenvaltioihin vaihtelevat.
could be seen as implying that the Member States benefiting from the system should not finance it.
määrin rahoittamaan muiden hyvityksiä.
It seems logical therefore to assume that a Member State should not finance its own rebate, but that it should finance all the others (') (as assumed in the simulations presented in Table 10).
Näyttäisi siis olevan johdonmukaista, että jäsenvaltion ei tarvitse rahoittaa omaa hyvitys tään, mutta sen pitäisi osallistua kaikkien muiden jäsenvaltioiden hyvitysten rahoittamiseen (kuten on oletettu taulukossa 10 esitetyissä simulaatioissa) (').
Annex 6 discusses some simulations and some key results are reproduced in Table 10.
Liitteessä 6 käsitellään eräitä simulaatioita, ja osa tärkeimmistä tuloksista esitetään taulukossa 10.
The simulations show that any system based on the same parameters for all Member States, and under the assumption that its overall cost is to be maintained within reasonable limits, would lead to a substantial reduction in the size of the rebate currently enjoyed by the United Kingdom.
Simulaatiot osoittavat, että jos kaikkiin jäsenvaltioihin sovelletaan samoja muuttujia ja kun kokonaiskustannukset pidetään kohtuullisina, kaikki järjestelmät johtaisivat Yhdistyneelle kuningaskunnalle myönnettävän hyvityksen merkittävään alentamiseen. tamiseen.
(') See Annex 6 for a discussion of this model and in particular for the opportunity to ignore secondround effects, i.e. the case where a country is just below the threshold at the beginning of the exercise, but where it will exceed it once the cost of financing the other rebates is taken into account.
(') Liitteessä 6 käsitellään tätä mallia ja erityisesti mahdollisuutta jättää huomiotta toisen kierroksen vaikutukset eli tilanne, jossa valtio jää ensin niukasti rajaarvon alle, mutta ylittää sen, kun mukaan lasketaan kyseisen valtion osuus muiden valtioiden hyvitysten rahoittamisesta.
The report indicates three, mutually compatible, options:
Kertomuksessa tuodaan esiin kolme keskenään yhteensopivaa vaihtoehtoa:
The proposals presented by the Commission in Agenda 2000 indicate that it is possible to face the challenges resulting from enlargement and from the reform of the major EU policies within the own resources ceiling set, for an unlimited time, by the current own resources decision.
Komission Agenda 2000 -tiedonannossa esittämät ehdotukset osoittavat, että laajentumisen ja tärkeimpien EU-politiikkojen uudistamisen haasteisiin voidaan vastata nykyisellä omien varojen päätöksellä rajoittamattomaksi ajaksi määrätyn omien varojen enimmäismäärän rajoissa.
To achieve this, it is essential that the budgetary rigour pursued by the Member States in the framework of economic and monetary union (EMU) also characterises the EU budget.
Tähän pääsemiseksi on olennaisen tärkeää, että EUn talousarviossa noudatetaan samanlaista budjettikuria kuin jäsenvaltiossa kin EMU-ympäristössä.
D on the financing side: a simplification of the financing structure in favour of a system more, or even totally, based on GNP contributions; such a simplification could also include the phasing-out of the existing correction mechanism; ism;
D rahoituksen osalta: rahoitusrakennetta yksinkertaistetaan sellaisen järjestelmän suuntaan, joka perustuu enemmän tai jopa koko naan BKTL-rahoitusosuuksiin; yksinkertaistamiseen sisältyisi myös voimassa olevan korjausmekanismin asteittainen poistaminen;
D on the expenditure side: the introduction of a system of partial reimbursement of CAP spending aimed at directly supporting incomes;
D menojen osalta: otetaan käyttöön järjestelmä, joka korvaa suoraksi tulotueksi tarkoitetut YMP-menot osittain;
The shortcomings of the system discussed in the first part of the report do not by them selves provide grounds to justify an urgent modification of the own resources decision.
Kertomuksen ensimmäisessä osassa käsitellyt järjestelmän puutteet eivät sinänsä ole riittävä peruste muuttaa pikaisesti omien varojen päätöstä.
If and when this decision were to be modified so as to allow an in-depth reform of the own resources system, these shortcomings could be corrected either through simplification of the system of contributions or through the introduction of new own resources.
Jos ja kun päätöstä syvällisesti muutetaan, nämä puutteet voitaisiin korjata yksin kertaistamalla rahoitusosuusjärjestelmää tai ottamalla käyttöön uusia omia varoja.
The pro posed introduction of an element of progressivity could also be discussed in this context.
Siinä yhteydessä voitaisiin käsitellä myös progressiivisuuden käyttöönottoa.
None of the options discussed in the report provides an ideal solution. Technical and conceptual weaknesses can be found in all of them.
D budjettiasemien osalta: yleisen korjausmekanismin soveltaminen kaikkiin jäsenvaltioihin, joiden budjettiasema on suuresti epätasapainossa. painossa.
The timing of any changes would depend on whether it will be necessary to modify the own resources decision or not.
Mahdollisten muutosten ajoittaminen riippuisi ratkaisevasti siitä, täytyykö omien varojen päätöstä muuttaa vai ei.
A modification would entail long ratification delays and would suggest a process allowing the new financing system to become effective at the time of the accession of the first group of new Member States.
Jos sitä joudutaan muuttamaan, se aiheuttaisi pitkiä viiveitä ratifiointien vuoksi ja johtaisi siihen, että uusi rahoitusjärjestelmä tulisi voimaan silloin, kun ensimmäinen ryhmä uusia jäsenvaltioita liittyy EUhun.
Enlargement would indeed represent such a significant change of circumstances as to warrant a structural modification of this type.
Laajentuminen merkitseekin niin huomattavaa muutosta, että se oikeuttaisi tällaiseen rakenteelliseen muutokseen.
Currently, the most pressing source of dissatisfaction with the present arrangements appears to be linked to the issue of the budgetary imbalances of Germany, the Netherlands, Austria and Sweden.
Tällä hetkellä nykyinen järjestelmä näyttää herättävän eniten tyytymättömyyttä Saksan, Alankomaiden, Itävallan ja Ruotsin budjettiasemien epätasapainon osalta.
It is not possible, at this stage, to determine with precision how these imbalances will evolve over the next few years as some important policy parameters have yet to be fully articulated.
Tässä vaiheessa ei ole mahdollista määritellä tarkkaan, kuinka nämä epätasapainot kehittyvät seuraavien vuosien aikana, koska eräitä tärkeitä politiikkamuuttujia on vielä määrittelemättä.
However, it is possible to predict that the imbalances of these large net contributors as a percentage of GNP should deteriorate somewhat, more for the Netherlands than for the others, but most likely less than the average deterioration due to enlargement.
Voi daan kuitenkin ennustaa, että näiden suurten nettomaksajien epätasapaino, mitattuna suh teessa niiden BKTL:oon, heikkenee jonkin verran, ja Alankomaiden osalta enemmän kuin muiden, mutta todennäköisesti vähemmän kuin keskimäärin laajentumisen vaikutuksesta.
This outcome would be due to the proposed containment of spending in the present Member States over the period covered by the next financial perspective and to some specific provisions of the proposed reforms.
Tämä johtuisi ehdotetusta menojen hillinnästä nykyisissä jäsenvaltioissa seuraavien rahoitusnäkymien kattaman ajanjakson aikana ja eräistä ehdotettuihin uudistuksiin sisältyvistä määräyksistä.