natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This subject has been chosen in response to Parliament's requests for more information on measures for such firms implemented by the Structural Funds.
Euroopan parlamentti on toivonut tarkempia tietoja niistä rakennerahastojen toimenpiteistä, joilla edistetään pkyrityksiä.
The variety of such measures means that it will recur in a large number of chapters where it will appear in separate boxes.
Valittu teema vastaa tähän pyyntöön. Näin rahoitettujen toimien moninaisuuden vuoksi kysymystä tarkastellaan useassa luvussa.
There is now broad recognition within the Union of the role of small firms (SMEs) as indicators of employment, growth and competitiveness.
Pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) asema työllisyyden, kasvun ja kilpailukyvyn edistäjinä on hyvin tunnettu Euroopan unionissa.
Over 99% of the 18.5 million firms in the Union as a whole are small ones.
Yli 99 prosenttia unionin 18,5 miljoonasta yrityksestä on pkyrityksiä.
They account for 66% of the labour force in private employment and 60% of total turnover.
Ne työllistävät 66 prosenttia yksityissektorin työvoimasta ja niiden liikevaihto on 60 prosenttia kokonaisliikevaihdosta.
Hence their development is of crucial importance for increasing employment in Europe and promoting a higher level of economic and social cohesion within the Union.
Niiden kehittäminen on ratkaisevan tärkeää, kun halutaan lisätä Euroopan työllisyyttä ja lujittaa taloudellista ja sosiaalista koheesiota unionissa.
A study by the European observatory of small firms shows that it is there that the greatest potential for growth and the creation of new jobs is to be found.
Euroopan pkyritysten seurantakeskuksen tutkimuksen mukaan pienet ja keskisuuret yritykset ovat nykyään tärkeimpiä kasvun luojia, koska ne tarjoavat paljon uusia työpaikkoja.
In recent years, and in 1997 in particular, European Councils have frequently stressed the need to devote greater attention to small firms.
Pkyritysten merkitystä on korostettu useaan otteeseen Eurooppa-neuvostoissa viime vuosina ja etenkin vuonna 1997.
This was done in November 1997 when a European mechanism for technologies was established.
Näin tapahtui marraskuussa 1997 Euroopan teknologiaohjelman toteuttamisen myötä.
The Amsterdam European Council also asked for the tax burden on business to be reduced and set up a task force called BEST to look at how to simplify and improve the business environment.
Amsterdamin Eurooppa-neuvosto toivoi myös, että yritysten kustannuksia voitaisiin pienentää. Se perusti BEST Task Force -ryhmän, joka käsittelee yritysten toimintaolosuhteiden yksinkertaistamista ja parantamista.
This task force reported to the Commission on 7 May 1998.
Ryhmä antoi selvityksensä komissiolle 7. toukokuuta 1998.
The extraordinary European Council on employment, which met in Luxembourg in November, acknowledged that the entrepreneurial spirit was the basis of employment policies in the Member States.
Työllisyyttä käsitellyt ylimääräinen Eurooppa-neuvosto pidettiin marraskuussa Luxemburgissa.
To give concrete form to this priority, the Commission adopted a communication "Fostering entrepreneurship in Europe: priorities for the future."1The Council also asked the Commission to present proposals for measures to provide financial assistance to support innovative and job-creating small firms.
Se totesi, että yrittäjyys on jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan yhteinen toimintalinja.
The Commission did so in January 19982and the Council adopted the proposals in April.
Tämän toimintalinjan mukaisesti komissio antoi tiedonannon yrittäjyyden edistämisestä Euroopassa1.
This political concern was also expressed by the establishment of a group on small firms and the entrepreneurial
Lisäksi neuvosto kehotti komissiota esittämään ehdotuksia innovatiivisille ja työpaikkoja luoville pk-
Annual Report of the Structural Funds (1997) spirit comprising the nine relevant Members of the Commission to identify what can be done at the political level, principally to provide small firms with better access to Community programmes.
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus yrityksille tarkoitetuista rahoitustukitoimenpiteistä. Komissio esitti ehdotuksensa tammikuussa 19982, ja neuvosto hyväksyi ne huhtikuussa.
It began work early in 1998.
Se aloitti työskentelynsä vuoden 1998 alussa.
To present an overview of what the Union is doing for small firms, in 1997 the Commission adopted the fourth report on the coordination of work for small firms and craft industries,3which covers improvements to the business environment and measures to support these firms.
Komissio hyväksyi vuonna 1997 neljännen kertomuksen pkyritysten ja käsiteollisuuden hyväksi toteutetun toiminnan yhteensovittamisesta3esittääkseen kokonaisvaltaisesti ne unionin toimet, joilla pkyrityksiä tuetaan. Kertomuksessa käsitellään yritysten toimintaolosuhteiden parantamista ja pkyrityksen tukitoimenpiteitä.
Against a background of strenuous efforts to promote employment, the Structural Funds have for a number of years played a significant role in supporting the establishment and development of small firms.
Rakennerahastoilla on ollut jo vuosia merkittävä asema pkyritysten perustamisen ja kehittämisen tukemisessa, kun työllisyyden lisääntymiseen on panostettu voimakkaasti.
Through their contribution to promoting economic and social cohesion, these firms are usually regarded as a priority target for most programmes, which often include measures specifically intended to assist them.
Koska pkyritykset vaikuttavat taloudelliseen ja sosiaaliseen koheesioon, niillä on yleensä ensisijainen asema useimmissa ohjelmissa, joissa on usein pkyrityksiä koskevia erityistoimenpiteitä.
During the current programming period 1994-99, between 15% and 20% of the total resources of the Funds will be specifically earmarked for measures to stimulate small firms and improve their productive facilities and economic environment (particularly in the regions whose development is lagging behind, areas undergoing industrial conversion, rural areas and very thinly populated areas).
Nykyisellä ohjelmakaudella 1994-1999 rahastojen kokonaisvaroista 15-20 prosenttia on tarkoitettu erityisesti toimenpiteisiin, jotka koskevat pkyritysten toiminnan edistämistä, tuotantovälineiden parantamista ja taloudellisia toimintaolosuhteita (etenkin kehityksestä jälkeenjääneillä alueilla, taantuvilla teollisuusalueilla, maaseutualueilla ja alueilla, joilla väestöntiheys on erittäin pieni).
The total amount involved is between ECU 23 and 30 billion.
Kokonaismäärä on 23-30 miljardia ecua.
In the three new Member States (Austria, Sweden and Finland), the effort devoted to small firms is even greater (30% to 40% of Community assistance).
Kolmessa uudessa jäsenvaltiossa, Itävallassa, Ruotsissa ja Suomessa, pkyritysten hyväksi toteutettiin huomattavasti enemmän tukitoimenpiteitä, ja niiden osuus oli 30-40 prosenttia yhteisön antamasta tuesta.
It should also be noted that most of the other measures in the programmes also help small firms even if they are not directly targeted.
Lisäksi ohjelmien useimmat muut toimenpiteet hyödyttävät pk-yrityksiä, vaikka toimenpiteitä ei olisi niille suoranaisesti tarkoitettukaan.
Finance from the Structural Funds is provided through a wide variety of measures aimed directly at small firms.
Rakennerahastojen rahoitus tapahtuu monilla eri toimilla, jotka on tarkoitettu suoraan pk-yrityksille.
The main ones are:
Tärkeimpiä ovat:
• aid for capital investment through direct grants or financial engineering measures (venture capital fund or start-up capital, leasing, etc.);
• pääomainvestointien tuet joko suorana tukena tai uusilla rahoitusjärjestelyillä (riskipääoma- tai alkupääomarahastot, leasing jne.)
• partfinancing business start-up areas;
• yritysten sijoittumisalueiden yhteisrahoitus
• training, including management training (e.g. under Objective 4 small firms receive aid to improve staff qualifications; the Adapt Community Initiative finances training to prepare small firms for the impact of industrial change, etc.); advisory and information services (to set up firms, management, marketing, exports or the transfer of technologies, direct support for the establishment of service centres such as Business Innovation Centres (BICs);
• koulutus mukaan lukien hallintokoulutus (esimerkiksi tavoitteen 4 mukaisesti pkyritykset saavat henkilöstön ammattitaidon kehitystukea; ADAPT-yhteisöaloitteella rahoitetaan koulutusta, jonka tarkoituksena on saada pkyritykset ennakoimaan teolliset muutokset, jne.)
• measures to promote R & TD {inter alia through pilot projects under RIS - Regional Innovation Strategies - and RITTS - Regional Transfer of Technology Strategies);
• tutkimusta ja teknologista kehittämistä (TTK) koskevat toimet (myös alueellisten innovaatiosuunnitelmien (RIS) pilottihankkeiden ja teknologian siirtoa koskevien alueellisten suunnitelmien (RITTS) kautta)
• measures relating to the information society;
• tietoyhteiskuntaan liittyvät toimet
• assistance for internationalisation through innovative measures such as Europartenariat or Recite Π which are intended to promote transnational commercial cooperation among small firms or the SMEs Community Initiative.
• kansainvälistymistuki uutta luovien toimien kautta, kuten EUROPARTENARIAT tai RECITE Π, joilla pyritään kehittämään pkyritysten välistä kaupan alan monikansallista yhteistyötä, tai pkyrityksiä koskevan yhteisöaloitteen mukaisesti.
IS used to support small firms and initiatives for local development and employment.
Komissio haluaa vahvistaa pkyritysten asemaa meneillään olevissa ohjelmissa.
It is now up to the Member States and regions to use these resources to exploit the potential of small firms to create jobs.
Vastedes jäsenvaltioiden ja alueiden tehtävänä on käyttää näitä varoja hyödyntääkseen pkyritysten mahdollisuuksia luoda työpaikkoja.
It can be seen that Structural Funds are gradually developing a priority for small firms which is reflected in the greater financial resources provided by the most recent programming documents.
Pkyritysten merkitystä korostava toimintalinja on vähitellen hahmottumassa rakennepolitiikassa. Tämä käy ilmi siitä, että tuoreimmissa ohjelma-asiakirjoissa niitä koskevaa taloudellista tukea on lisätty.
This assessment should provide a response to certain comments on the Structural Funds and small firms made by the Court of Auditors in its 1997 Annual Report (on the year 1996).
Arvioinnin tulisi tarjota vastauksia joihinkin huomautuksiin, jotka tilintarkastustuomioistuin esitti vuonna 1997 varainhoitovuoteen 1996 liittyvän vuosikertomuksensa rakennerahastoja ja pkyrityksiä koskevassa osassa.
The results of this assessment are expected to be available by the end of 1998 and they will be sent to the budgetary authority.
Arviointitulokset valmistunevat vuoden 1998 loppuun mennessä, ja ne toimitetaan budjettivallan käyttäjälle.
MAJOR EVENTS OF 1997
VUODEN 1997 SAAVUTUKSIA
Annual Report of the Structural Funds (1997)
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus
INITIAL GUDDELINES FOR FURTHER ECONOMIC AND SOCIAL COHESION
ENSIMMÄISET SUUNTAVIIVAT TALOUDELLISEN JA SOSIAALISEN KOHEESION TULEVAISUUDESTA
THE EUROPEAN COHESION FORUM
EUROOPAN KOHEESIOFOORUMI
On 28, 29 and 30 April 1997, on the initiative of Monika Wulf-Mathies, Member of the Commission in charge of regional policy and cohesion, the Commission organised a forum in Brussels following the adoption in 1996 of the First Report on economic and social cohesion (COM(96) 542 final of 6 November 1996).
Ensimmäinen kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta hyväksyttiin vuonna 1996 (KOM(96) 542 lopullinen, 6.11.1996). Sen johdosta komissio järjesti Brysselissä koheesiofoorumin 28., 29. ja 30. huhtikuuta 1997 aluepolitiikasta ja koheesiosta vastaavan komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin aloitteesta.
The lessons of that report were presented in detail in the 8th annual report on the Structural Funds, published in 1997 (narrower disparities in per capita incomes between Member States, but persistent disparities between regions, not only in terms of per capita incomes, but also, and especially, of unemployment; more widespread social exclusion and poverty).
Kertomuksen näkökohdat esitettiin yksityiskohtaisesti vuonna 1997 ilmestyneessä rakennerahastojen kahdeksannessa vuosikertomuksessa (jäsenvaltioiden välisten tuloerojen pieneneminen henkeä kohti, alueiden välisten tuloerojen säilyminen henkeä kohti ja etenkin työttömyys sekä sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden lisääntyminen).
The forum on cohesion attracted over 1 200 people with responsibility for economic and social cohesion throughout the Union, and the Presidents and senior representatives of all the European Institutions.
Koheesiofoorumissa oli yli 1 200 osanottajaa, jotka toimivat taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevan politiikan alalla unionissa. Lisäksi siihen osallistuivat kaikkien Euroopan unionin toimielinten puheenjohtajat ja korkean tason edustajat.
On the future reform of the Structural Funds, planned for the forthcoming programming period (200006), some speakers proposed reducing the number of Objectives so as to simplify procedures, concentrate aid and reduce the number of programmes implemented, in particular for Community Initiatives.
Rakennerahastoja uudistetaan seuraavalla ohjelmakaudella 2000-2006. Jotkut puhujat ehdottivatkin, että rahastojen tavoitteiden määrää vähennetään, menettelyjä yksinkertaistetaan, tukia keskitetään entistä enemmän ja toteutettavien ohjelmien määrää vähennetään etenkin yhteisöaloitteiden osalta.
Discussions at the forum also confirmed the need to monitor the impact of Community aid.
Foorumin keskustelussa vahvistui myös, että on tarpeen seurata yhteisön tuen tuloksia.
Objective criteria should be fixed to measure the efficiency of expenditure.
On vahvistettava objektiiviset perusteet menojen tehokkuuden mittaamiseksi.
Aid from the Structural Funds should be seen less as a right than as an incentive to launch effective programmes.
Rakennerahastojen tukea olisi pidettävä pikemminkin kannustimena aloittaa tehokkaita ohjelmia kuin oikeutena.
As progress towards economic and monetary union makes for tighter budget constraints everywhere, more varied means of support need to be considered, such as combining aid with loans, subsidising interest rates, providing loan guarantees, and other innovative financing arrangements.
Budjettirajoitukset lisääntyvät kaikkialla edettäessä kohti talous- ja rahaliittoa, ja sen vuoksi on suunniteltava vaihtelevampia tukikeinoja. Niitä voisivat olla esimerkiksi tukien ja lainojen yhdistelmät, korkotuet, lainojen takuut tai aikaisempaa innovatiivisemmat rahoitusmuodot.
In their closing speeches, the Members of the Commission responsible for cohesion policy summarised the main conclusions of the forum: structural change is gaining momentum, not only in the regions where development is lagging behind, but also in industrial regions and rural and urban areas.
Loppupuheenvuoroissaan koheesiopolitiikasta vastaavat komission jäsenet tekivät yhteenvedon foorumin tärkeimmistä johtopäätöksistä.
This means that the European Union must make a sustained effort in favour of economic and social cohesion.
Nopeammat rakennemuutokset, jotka vaikuttavat kehityksestä jälkeenjääneiden alueiden lisäksi teollisuusalueisiin sekä maaseutuun ja kaupunkialueisiin, vaativat Euroopan unionin tukea taloudellisen ja sosiaalisen koheesion edistämiseksi.
The regions need support to diversify their economic fabric and increase their innovation capacity, for example by developing information technologies and RTD activities.
Alueiden on saatava tukea monipuolistaakseen talouttaan ja lisätäkseen innovaatiokykyään esimerkiksi kehittämällä tietotekniikkaa ja TTK-toimintaa.
It is essential for the Structural Funds to give more solid support to acquisition of knowledge and life-long learning, and for them to stimulate employment and competitiveness in all possible ways.
On olennaisen tärkeää, että rakennerahastot tukevat entistä enemmän uusien taitojen hankkimista ja elinikäistä oppimista sekä edistävät työllisyyttä ja kilpailukykyä kaikin keinoin.
GUIDELINES SET OUT m "AGENDA 2000"!
Agenda 2000 -tiedonanto liittyy kolmeen tapahtumaan.
The background to the "Agenda 2000" communication has three features: the accession to the European Union of the countries of central and eastern Europe, the establishment of economic and monetary union, and the reform of the main Community policies, including cohesion policy and the common agricultural policy (both of which have a rural policy component).
Ne ovat Euroopan unionin laajentuminen Keski-Euroopan maihin, talous- ja rahaliiton toteuttaminen ja yhteisön tärkeimpien politiikkojen uudistaminen (koheesiopolitiikka ja yhteinen maatalouspolitiikka, mukaan lukien maaseutupolitiikkaa koskevat osat).
Agenda 2000 lays down the financial perspective for the first years of the coming millennium and defines the priorities which Community policies must promote.
Agenda 2000 -tiedonannossa täsmennetään ensi vuosituhannen alun rahoitusnäkymät ja määritellään yhteisön politiikkoja koskevat toimintalinjat.
In the field of structural policies, Agenda 2000 was drawn up in the wake of the First Report on economic and social cohesion policy, and the cohesion forum (see above).
Rakennepolitiikan kysymyksissä Agenda 2000 -tiedonanto on jatkoa taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsitelleelle ensimmäiselle kertomukselle ja koheesiofoorumille (ks. edellinen kohta).
COM(97) 2000 (volumes 1, 2 and 3) of 15 July 1997.
1 KOM(97) 2000 (osat 1, 2 ja 3), 15.7.1997.
9"" Annual Report of the Structural Funds (1997)
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus
ECU 218.4 billion for the Structural Funds intended for the present fifteen Member States;
218,4 miljardia ecua nykyisille 15 jäsenvaltiolle tarkoitettuihin rakennerahastoihin
ECU 21.0 billion for the Cohesion Fund for the present Member States;
21,0 miljardia ecua nykyisille jäsenvaltioille tarkoitettuun koheesiorahastoon
ECU 46.9 billion for the applicant countries (ECU 7.3 billion in the preaccession period and ECU 39.6 billion for support after accession).
46,9 miljardia ecua jäsenyyttä hakeneille valtioille (7,3 miljardia ennen liittymistä ja 39,6 miljardia liittymisen jälkeiseen tukeen).
The basic principle of cohesion policy, i.e. financial solidarity, is of course maintained.
Koheesiopolitiikan perusperiaate, rahoituksen solidaarisuus, säilytettiin.
The likely accession of new countries with very divergent levels of development makes it more necessary than ever.
Sen tarpeellisuus korostuu entisestään, koska unioni mahdollisesti laajentuu uusiin maihin, joiden kehitystasot ovat erilaisia.
The Commission therefore proposes to maintain the financial effort at the level to be attained in 1999, equivalent to 0.46% of the Union's GNP.
Tätä varten komissio ehdotti, että säilytetään vuonna 1999 saavutettava rahoitusosuus eli 0,46 prosenttia unionin BKTL:sta.
Agenda 2000 also fixes the principles that will enhance the efficiency of cohesion policy: in particular, financing will be further concentrated in smaller regions or areas in order to ensure an adequate leverage effect.
Lisäksi Agenda 2000 -tiedonannossa vahvistetaan periaatteet, joiden avulla koheesiopolitiikka voidaan tehostaa entisestään. Rahoitusta keskitetään vain joillekin alueille, jotta kerrannaisvaikutus olisi riittävä.
This greater concentration is necessary in view of the budget constraints (present and future) on the Member States, which will prevent them intensifying their effort as a percentage of GNP (0.46% in 1999).
Tehokkaampi keskittäminen on välttämätöntä jäsenvaltioiden nykyisten ja tulevien budjettirajoitusten tähden: ne eivät saa ylittää sovittua BKTL-rajaa (0,46 % vuonna 1999).
Greater efficiency will also be sought through simplifying implementation, in particular a reduction in the number of Objectives from the present seven to only three.
Tehokkuuteen pyritään myös yksinkertaistamalla toteutusta, mikä tarkoittaa ennen kaikkea nykyisten seitsemän tavoitteen vähentämistä kolmeen.
The new Objective 1 is identical to the present Objective 1, and the eligibility criteria for regions will be strictly applied.
Uusi tavoite 1 vastaa nykyistä tavoitetta 1, ja alueiden tukikelpoisuutta koskevaa perustetta sovelletaan tiukasti.
The most remote regions, and those at present eligible under Objective 6, will be automatically covered by the new Objective 1, which will remain as the priority Objective, with about two thirds of Structural Fund financing.
Erittäin syrjäiset alueet samoin kuin nykyiset tavoitteen 6 kohdealueet kuuluvat automaattisesti uuteen tavoitteeseen 1. Se on edelleen ensisijainen tavoite, koska sen osuus rakennerahastojen määrärahoista on kaksi kolmasosaa.
Development in the regions covered will be supported by all four Structural Funds.
Kyseisten alueiden kehitystä tuetaan kaikista neljästä rakennerahastosta.
The new Objective 2 will concern regions undergoing socio-economic conversion facing major unemployment (i.e. declining industrial areas, fragile rural areas, areas dependent on fisheries and urban areas in difficulties).
Uusi tavoite 2 kaksi koskee alueita, joilla tapahtuu taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia ja joita työttömyys koettelee pahoin (eli taantuvat teollisuusalueet, haavoittuvat maaseutualueet, kalastuksesta riippuvaiset alueet tai vaikeuksissa olevat kaupunkialueet).
The population covered by the new Objective 2 in the period 2000-06 should not exceed 18%, and the areas covered should broadly coincide with those in receipt of regional State aid under Article 92(3)(c) of the Treaty.
Kaudella 2000-2006 uuden tavoitteen 2 kohdeväestö saisi olla enintään 18 prosenttia, ja kohdealueiden pitäisi pääosin olla samoja kuin alueellista valtiontukea perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti saavat alueet.
Conversion in these areas will be supported by three Structural Funds (the ERDF, the ESF and the FIFG), and by the EAGGF Guarantee Section.
Näiden alueiden uudistuksia tuetaan kolmesta rakennerahastosta (EAKR, ESR, KOR) ja EMOTR:n tukiosastosta.
The new Objective 3 (development of human resources) is intended to support the adaptation and modernisation of education, training and employment policies and systems.
Uudella tavoitteella 3 (inhimillisten voimavarojen kehittäminen) pyritään tukemaan koulutus- ja työllisyyspolitiikan ja -järjestelmien mukautuksia ja nykyaikaistamista.
It will finance operations outside the regions and areas covered by Objectives 1 and 2.
Tuki koskee muita kuin tavoitteiden 1 ja 2 kohdealueita.
Only the ESF will contribute to financing under Objective 3.
Vain ESR yhteisrahoittaa toimia tässä yhteydessä.
Fund operations relating to agricultural structures and rural development will involve the EAGGF Guidance Section under Objective 1, with the support of the EAGGF Guarantee Section under Objective 2 and in other rural areas of the Union; they should enable farming and the countryside to continue adjusting to foreseeable change (changing markets, globalisation of the economy, etc.).
Maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen alalla rahastojen tuella - EMOTR:n ohjausosasto tavoitteen 1 kohdealueilla ja EMOTR:n tukiosasto tavoitteen 2 kohdealueilla ja muilla unionin maaseutualueilla - voidaan auttaa maaseutua ja maataloutta mukautumaan edelleen ennakoitaviin muutoksiin (markkinakehitys, talouden maailmanlaajuistuminen jne.).
Against this background, the countryside must also meet society's expectations for improved quality of the environment by harmonising economic development with the protection of natural assets.
Maaseudun on myös vastattava yhteiskunnan odotuksiin ympäristön laadun parantamisesta siten, että taloudellinen kehitys on sopusointuista luonnonrikkauksien suojelemisen kanssa.
In order to contribute to the sustainable development of rural areas, agro-environmental measures will be given greater importance.
Ympäristöä säästävien maataloustoimien merkitystä on korostettava, jotta voitaisiin edistää maaseudun kestävää kehitystä.