natgillin/translations-raw huggingface dataset:
) The benefit year equivalent is the total number of daily benefits paid in the course of a year, divided by 258.
) Korvausvuosiekvivalentti tarkoittaa vuoden aikana maksettujen päivärahojen kokonaismaina jaeltuna 258 11a.
The year equivalent hence gives a proxy of the average number of those unemployed in each year; an unemployment spell of three months, for example, would count as one quarter of a year equivalent, etc.
Siten vuositkviv llentti ilmaisee kunkin vuoden työttömien keskimääräisen lukumäärän korvikemuuttujan, ja esimerkiksi 3 kuukauden työttömyysjakso vastaa VA vuosiekvivalcnttia.
The seven­day waiting period which a person undergoes when entering into the unemployment insurance system before any benefits are paid is not included in the benefit statistics.
Seitsemän päivän omavastuuaika, joka edeltää työttömyyskorvausjärjestelmään pääsemistä ennen kuin korvauksia maksetaan, ei sisälly korvaustilastoihin.
(') The earnings­related unemployment allowances are co­financed by the State, employer and employee contributions, and thus the direct burden on public finances is smaller than the total payments shown in the graph.
(') Ansiosidonnaisten työttömyyskorvausten rahoitukseen osallistuvat yhdessä viltio. työnantajat ja työntekijät joten mista nheucu\·; välitön rasite julkiselle taloudelle on pienempi kuin kuviossa esitetyt kokonaismaksut.
On the other hand, the high unemployment also led to the increase of many types of government expenditure other than unemployment benefit payments: for example, spending on active labour market measures and social transfers other than unemployment benefits rose in line with the rising unemployment.
Toisaalta korkea työttömyys johti työttömyyskorvausten ohella myös monien muiden julkisten menojen kasvuun: esimerkiksi aktiivisista työvoimapoliittisista toimenpiteistä aiheutuvat menot ja muut sosiaaliset tulonsiirrot kuin työttömyyskorvaukset nousivat yhdessä kasvavan työttömyyden kanssa.
Graph 35: Unemployment insurance benefits paid in 1985-97
Kuvio 35: Maksetut työttömyyskorvaukset vuosina 1985­1997
Labour market support
D Työmarkkinatuki
Basic unemployment allowance
■ Peruspäiväraha
Sources: Social Insurance Institute; Statistics Finland, Statistical yearbook.
Lähde: Kansaneläkelaitos, Suomen tilastollinen vuosikirja (Tilastokeskus).
Graph 36: Evolution of unemployment insurance benefits, 1985-97
Kuvio 36: Työttömyyskorvausten kehitys vuosina 1985­1997
Level of the daily unemployment benefit (1990 = 100)
Päivärahan taso (1990 = 100)
— Average earningsrelated unemployment allowance — Average basic unemployment allowance
— Keskimääräinen päiväraha — Keskimääräinen peruspäiväraha
Sources: Ministry of Social Affairs and Health; Social Insurance Institute; Statistics Finland.
Lähde: Sosiaali­ja terveysministeriö, Kansaneläkelaitos ja Tilastokeskus.
Graph 37: Number of benefit years in unemployment insurance, 1985-97
Kuvio 37: Työttömyysvakuutuksen korvausvuosien lukumäärä vuosina 1985­1997
Benefit years (1000)
Korvausvuosia (1 000)
Sources: Ministry of Social Affairs and Health', Social Insurance Institute; Statistics Finland.
Lähde: Sosiaali­ ja terveysministeriö, Kansaneläkelaitos ja Tilastokeskus.
Public finances and implementation of fiscal policy ageing may become the major challenge at the begin ning of the next decade.
Julkinen talous ja finanssipolitiikan toteuttaminen ikääntymisestä voi tulla tärkein haaste ensi vuosikymmenen alussa.
Graph 38 shows the size of pension benefits paid under the different schemes in relation to GDP.
Kuviosta 38 ilmenee eri järjestelmistä maksettujen eläke-etuuksien suuruus suhteessa BKT:hen.
Changes in GDP have influenced the ratio in the 1990s; in 1997, pension benefits equalled some 13% of GDP.
BKT:n muutokset ovat vaikuttaneet suhteeseen 1990-luvulla; vuonna 1997 eläke-edut olivat noin 13 prosenttia suhteessa BKT:hen.
faster than total unemployment, because the duration of the earningsrelated benefit is limited to two years.
1994 ja on sittemmin pienentynyt.
The real value of the average daily unemployment benefit rose significantly during the latter half of the 1980s until the onset of the recession, and has declined since then (Graph 36).
Ansiosidonnaista päivärahaa saavien lukumäärä on alentunut nopeammin kuin koko naistyöttömyys, koska sen maksuaika on rajoitettu kahteen vuoteen.
The level of labour market support is not shown in the graph, as it is equal to the basic unemployment allowance — both are set administratively.
Ansiosidonnaisen päivärahan maksuajan päättyessä tuensaajat siirretään työmarkkinatuelle (joka otettiin käyttöön vuonna 1994 ja oli suurelta osin peruspäivärahan korvike) (').
The basic unemployment allowance increased by one quarter in real terms between 1986 and 1991. Since then, the basic allowance has declined; in 1997, it was just above the 1989 level.
Vuodesta 1996 lähtien kiinteä määräistä työttömyysturvaa (työmarkkinatukea ja peruspäivärahaa) saavien lukumäärä on vähentynyt, jos kin melko vähän.
Two main schemes constitute the core of the pension system: the national pension and the earningsrelated employment pension (see also Section 2.4, Box 9).
Eläkejärjestelmä muodostuu pääasiassa kahdesta järjestelmästä: kansaneläkkeestä ja ansioeläkkeestä (ks. myös kehikko 9 luvussa 2.4).
Benefits received from the earningsrelated employ ment pension system reduce the old-age national pension so that when the earningsrelated benefit exceeds a given threshold no national pension benefits are paid.
Ansiosidonnaisesta eläkejärjestelmästä saadut eläke-etuudet vähentävät kansaneläkettä niin, että jos ansioeläke ylittää tietyn kynnyksen, kan saneläkettä ei makseta.
The national pension scheme is managed by the Social Insurance Institute.
Kansaneläkejärjestelmää hoitaa Kansaneläkelaitos.
In addition to the old-age pension, the national pension scheme includes disability and unemployment pensions.
Vanhuuseläkkeen lisäksi kansaneläkejärjestelmään kuuluvat työkyvyttömyys- ja työttö myyseläkkeet.
The statutory and compulsory employment pension insurance covers all employees and self-employed persons.
Lakisääteinen ja pakollinen työeläkevakuutus kattaa kaikki työntekijät ja yksityisyrittäjät.
There are separate schemes for State and local government employees, and for different sectors (farmers, seamen, etc.).
Valtion ja kuntien työntekijöille on erilliset järjestelmät samoin kuin eri toimialoille (maanviljelijöille, merimiehillejne.).
In the earningsrelated unemployment insurance system, the average nominal benefit is primarily determined by the average past earnings of benefit recipients, but also changes in the rules governing the calculation of benefits affect the benefit levels (the most recent reform in the system was implemented in 1997).
Ansiosidonnaisessa työttömyysturvajärjestelmässä keskimääräinen nimelliskorvaus määräytyy etupäässä tuen saajan aikaisempien keskimääräisten ansiotulojen perusteella, mutta tuen määrään vaikuttavat myös tuen laskentaperusteiden muutokset (viimeksi järjestelmää uudistettiin vuonna 1997).
Between 1986 and 1991, the average earningsrelated daily benefit increased by one third in real terms, and subsequently declined by more than one tenth in 199294.
Vuosina 1986-1991 keskimääräinen ansiopäiväraha nousi kolmanneksen reaalisesti ja sittemmin se laski yli kymmenen prosenttia vuo sina 1992-1994.
Since 1994, the average earningsrelated benefit has remained unchanged in real terms.
Vuodesta 1994 keskimääräinen ansiopäiväraha on säilynyt reaaliarvoltaan muuttumattomana.
The employment pension system for employees in the private sector was established in 1962.
Yksityisen sektorin työntekijöiden työeläkejärjestelmä perustettiin vuonna 1962.
As full eligibility in old-age pensions requires 40 contribution years, the first full old-age benefits from the system will be paid in 2002.
Koska täyden vanhuuseläkkeen myöntämisen ehtona on 40 vuoden maksuaika, ensimmäiset täydet vanhuuseläkkeet järjestelmästä maksetaan vuonna 2002.
In the 2030s, the system will reach full maturity in the sense that all the pension recipients have had the possibility to accrue a full employment pension during their working life.
Järjestelmä on kypsä 2030luvulla siinä mielessä, että siihen mennessä kaikilla eläkkeensaajilla on ollut mahdollisuus kerätä täysi työ eläke työikänsä aikana.
The system is partly funded; full funding would have implied that the first generations of contributors would have had to finance not only their own pensions but also the pensions of the current pensioners.
Järjestelmä on osittain rahastoiva; täydellinen rahastointi olisi tarkoittanut, että ensimmäinen maksajasukupolvi olisi joutunut rahoittamaan omien eläkkeidensä lisäksi myös nykyisten eläke läisten eläkkeet.
In the rapid rise of unemployment benefit expenditure during the recession, changes in average benefits hardly played a role.
Taantuman aikana nopeasti kasvaneisiin työttömyyskorvausmenoihin eivät juuri vaikuttaneet keskimää räisiin korvauksiin tehdyt muutokset.
In 1993, when unemployment benefit expenditure reached its peak in relation to GDP, the number of individual benefits was almost five times (482 %) as high as before the recession in 1990, while the average daily benefit was 1.7 % above its 1990 level.
Vuonna 1993, jolloin työttömyysturvamenot olivat suurimmillaan suhteessa BKT:hen, yksittäisten korvausten lukumäärä oli lähes viisi kertaa (482 %) niin korkea kuin ennen taan tumaa vuonna 1990, kun taas keskimääräinen päiväraha oli 1,7 prosenttia vuoden 1990 tason yläpuolella.
The share of pensioners in the population has increased and will continue to increase, as the average effective retirement age is already quite low — one of the lowest in the EU — and the expected lifetime at the age of retirement continues to rise (2).
Eläkeläisten osuus väestöstä on kasvanut ja jatkaa kas vuaan, sillä keskimääräinen eläkeikä on jo melko alhainen - yksi EU-maiden alhaisimpia - ja eliniän odote eläkeiässä kasvaa jatkuvasti (2).
In Finland, the statutory retirement age is 65, while the average effective retirement age is clearly lower, 59 years.
Lakisääteinen eläkeikä on 65 vuotta Suomessa, mutta efektiivinen eläkeikä on selvästi alhaisempi, 59 vuotta.
Between 1970 and
Vuosina 1990-2010
If unemployment has been the challenge to government expenditure control since the 1990s crisis, population
Jos työttömyys onkin ollut julkisen sektorin menojen hallinnan haaste 1990luvun kriisin jälkeen, väestön
) In addition to increased pension expenditure, population ageing is expected to raise certain other types of expenditure, such as healthcare spending.
(') Kisvinuden eläkemenojen Iisaksi väestön ikääntymisen odotetaan lisäävän tiettyjä muun tyyppisiä menoja, esimerkiksi terveydenhuoltomenoja.
Government expenditure per person is estimated to be relatively high for children and young persons, be at its lowest for the working-age population, turn into an increase after the statutory retirement age, and increase very steeply each year after the age of 80.
Julkisten menojen henkeä kohti arvioidaan olevan suhteellisen korkeita lasten ja nuorien osalta, alhaisimmillaan työikäisen väestön osalta, kääntyvän kasvuun lakisääteisen eläkeiän jälkeen ja kasvavan jyrkästi joka vuosi yli 80-vuotiaiden osalta.
On the basis of national age-specific expenditure estimates, Tuukkanen (1998) projects that population ageing will increase annual government consumption for those above 60 by an amount equal to 2V4 9c of GDP by 2030.
Kansallisten ikäkohtaisten menoarvioiden perusteella Tuukkanen (1998) ennustaa, että väestön ikääntyminen kasvattaa vuosittaisia julkisia kulutusmenoja yli 60-vuotiaiden osalta määrällä, joka vastaa 2'/2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2030 mennessä.
(') For more details on the unemployment insurance system, see Annex 1. Section 5.
(') Tarkempia tietoja työttömyyskorvausjärjestelmästä on työmarkkinoita koskevan liitteen 1 luvussa 5.
Graph 38: Pension spending, 1985-96
Suomessa: Suomen haasteet EMU-ympäristössä
Expenditure on benefits under special schemes and cost of voluntary pensions provision
§9 Erityisjärjestelmien eläkemenot ja vapaaehtoisten eläkkeiden kustannukset
Other employment pensions
■ Muut työeläkkeet
Employment pensions under local authority schemes
Kuntien eläkejärjestelmän alaiset työeläkkeet
Employment pensions under State schemes
■ Valtion eläkejärjestelmän alaiset eläkkeet
Π Private sector occupational pensions
Π Yksityisen sektorin työeläkkeet
Source: Social Insurance Institution.
Lähde: Kansaneläkelaitos.
unemployment rate to decline from its current level and subsequently stabilise at 9 %;
Työttömyysaste laskee nykyiseltä tasoltaan ja vakiintuu myöhemmin 9 prosenttiin.
GDP to grow in line with total employment, with labour productivity rising by 2 % each year.
BKT kasvaa kokonaistyöllisyyden mukaisesti ja työn tuottavuus nousee 2 prosenttia joka vuosi.
When the baby­boom generation, i.e. those born in 1945­50, reaches retirement age in some 10 years from now, the dependency ratio (defined here as the ratio of the non­active population to those in employment) will rise.
Kun suuret ikäluokat eli vuosina 1945­1950 syntyneet tulevat eläkeikään noin kymmenen vuoden kuluttua, huoltosuhde (joka tässä tarkoittaa ei­aktiivisen väestön suhdetta työllisiin) kasvaa.
The Finnish Ministry of Finance (see Tuukkanen, 1998) future pension expenditure projections were pro­duced using, inter alia, the following assumptions:
Suomen valtiovarainministe­riössä (Tuukkanen 1998) on tuotettu tulevia eläke­menoja koskevia ennusteita mm. seuraavien oletusten perusteella:
Under these assumptions, the current dependency ratio of 1.41 would initially decline to a low of 1.28 in 2005.
Näiden oletusten nojalla nykyinen huoltosuhde 1,41 las­kisi aluksi ja olisi alimmillaan 1,28 vuonna 2005.
Subsequently, the ratio would rise and reach 1.52 by 2020.
Myöhemmin suhde nousisi ja olisi 1,52 vuoteen 2020 mennessä.
The increase in the ratio would be a result of a steady rise in the number of pensioners per employed person, from the present 0.54 to 0.81 in 2020.
Suhteen nousu johtuu eläkeläisten lukumää­rän tasaisesta kasvusta suhteessa yhteen työllistettyyn nykyisestä 0,54:stä 0,81:een vuonna 2020.
The Ministry of Finance simulations predict a rise in the annual payments of national and employment pension benefits from the present 13 % of GDP to almost 18 % of GDP in 2020.
Valtiovarainministeriön simulaatioissa ennustetaan vuo­sittaisten kansan­ ja työeläkemaksujen nousevan nykyi­sestä 13 prosentista suhteessa BKT:hen lähes 18 pro­senttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020.
the average retirement age to remain constant at the current 59 years; average life expectancy to rise in line with the official population projections (see footnote 1);
Keskimääräinen eliniän odote nousee virallisten väestöennusteiden mukaisesti (ks. alaviite 1).
The results of the pension expenditure simulations of the Ministry of Finance, the Ministry of Social Affairs and Health and the OECD are presented in Table 20.
Valtiovarainministeriön, sosiaali­ ja terveysministeriön ja OECD:n eläkemenosimulaatioiden tulokset on esi­tetty taulukossa 20.
The simulations were carried out in different years, and various reforms have been introduced in the pension system between the earlier and the later simulations.
Simulaatiot on tehty eri vuosina, ja aiempien ja uudempien simulaatioiden välisenä aikana eläkejärjestelmään on tehty erilaisia muutoksia.
(') In 1970, the life expectancy for a 65­year­old male was 11 years and for a female 15 years.
(') Vuonna 1970 65­vuoliaan miehen elinajanodote oli 11 vuotta ja naisen 15 vuotta.
In 1990, a 65­year­old male could expect to live 14 years and a female 18 years.
Vuonna 1990 65­vuotiaan miehen elinajanodote oli 14 vuotta ja naisen 18 vuotta.
The estimated life expectancy at 65 in 2010 for males is 16 years and for females 20 years (Statistics Finland population projections, quoted in Tuukkanen, 1998).
Elinajanodote 65­vuotiaana vuonna 2010 on 16 vuotia miehille ja 20 vuotta naisille (Tilastokeskuksen väestöennuste, johon viitataan lähdeviitteessä Tuukkanen (1998)).
Projected pension expenditure in the medium and long term
Ennustetut eläkemenot keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä
(9c of GDP)
(suhteessa BKT:hen)
Ministry of Finance (1998) OECD (1996) Ministry of Social Affairs and Health (1994)
Valtiovarainministeriö (1998) OECD (1996) Sosiaali-ja terveysministeriö (1994)
Sources: The Ministry of Finance projections arc published in Tuukkanen (1998), those of the OECD in Roseveare et. al.
Lähteet: Valtiovarainministeriön ennusteet: Tuukkanen (1998), OECD:n ennusteet: Roseveare et. ai.
(1996), and those of the Ministry of Social Affairs and Health in Social Expenditure Committee (1994).
(1996) ja sosiaali-ja terveysministeriön ennusteet sosiaalimenotoimikunnan mietinnössä (1994).
ment growth.
siin on merkittäviä paineita.
The pressure on the pension contribution rates could be eased for the following reasons:
Seuraavat muutokset vähentäisivät eläkemaksuihin kohdistuvia paineita:
• underlying technical assumptions of the studies.
Tutkimusten kattavuudessa ja teknisissä perusoletuksissa on myös eroja.
Nevertheless, the pension expenditure projections rela­tive to GDP are fairly close to each other: in all studies, pension expenditure relative to GDP rises to some 15 to 16 % of GDP by 2010.
Siitä huolimatta eläkemenoja koskevat ennusteet suhteessa BKT:hen ovat melko lähellä toisiaan: kaikissa ennusteissa eläkemenot suhteessa BKT:hen nousevat vuoteen 2010 mennessä noin 15-16 prosenttiin suhteessa BKT:hen.
Ten years later, pensions are expected to amount to 18 % of GDP and then stabilise at that level.
Eläkkeiden odotetaan olevan kymmenen vuotta myöhemmin 18 prosenttia suhteessa BKT:hen ja vakiintuvan sille tasolle.
If total employment developed more favourably, there would be more employed persons sharing the financing burden of the pensions.
Jos kokonaistyöllisyys kehittyisi suotuisammin, laajempi työllisten joukko osallistuisi eläkkeiden rahoitustaakkaan.
Higher employment would go together with higher GDP, and the ratio of pensions to GDP would conse­quently be lower.
Korkea työllisyys tarkoittaisi myös korkeampaa BKT:tä, jolloin eläkkeiden suhde BKT:hen olisi pienempi.
In the projections of the Ministry of Finance (Tuukkanen, 1998), a reduc­tion of the unemployment rate to 4Vi % instead of the baseline projection of 9 % would decrease the pressure on the overall tax ratio by some 2V2 per­centage points.
Valtiovarainministeriön (Tuukkanen 1998) ennusteissa todetaan, että työttömyyden aleneminen 4Vfe prosenttiin perusennusteen 9 prosentin sijasta alentaisi kokonaisveroasteeseen kohdistuvaa painetta noin 2V2 prosenttiyksiköllä.
If the average retirement age was higher than the present 59 years (2).
Jos keskimääräinen eläkeikä olisi korkeampi kuin nykyinen 59 vuotta (2).
According to the projections
Edellä mainittujen valtio varainministeriön ennusteiden mukaan keskimää
To assess the pressures on the employment pension contribution rates, the Ministry of Finance (Tuukkanen, 1998) estimated what would happen if the current con­tribution rates were to be maintained constant for as long as possible.
Työeläkemaksuihin kohdistuvia paineita arvioidakseen valtiovarainministeriö (Tuukkanen 1998) arvioi, mitä tapahtuisi, jos nykyiset maksut säilytettäisiin muuttumattomina mahdollisimman kauan.
Increasing pension benefits in excess of revenue from contributions would be financed by running down the existing funds' assets (which cur­rently equal 40 % of GDP).
Eläkemaksuista kertyviä tuloja suuremmiksi kasvavat eläkemenot rahoitettaisiin käyttämällä nykyisten rahastojen varat (jotka ovat tällä hetkellä 40 prosenttia suhteessa BKT:hen).
According to the projec­tions, the employment pension funds would be exhausted by 2024, and after that the system would function as a pure pay­as­you­go system.
Ennusteiden mukaan työeläkerahastojen varat loppuisivat vuoteen 2024 mennessä, ja sen jälkeen järjestelmä toimisi puhtaana jakojärjestelmänä.
It would then take until 2032 to run down the present pension funds; after that, the
Tämä nostaisi kokonaisveroastetta 4 prosenttiyksikköä vuonna 2025 (').
(­) Various early retirement arrangements have lowered the average retirement age.
) Keskimääräistä eläkeikää ovat laskeneet erilaiset varhaiseläkejärjestelyt.
For instance, if a person who is not younger than 55 years becomes unemployed, he/she is entitled to the unemployment allowance until the age of 60.
Esimerkiksi jos vähintään 55-vuotias henkilö jää työttömäksi, hän on oikeutettu saamaan työttömyyskorvausta 60-vuotiaaksi saakka.
After that, he/she is eligible for the unemployment pension until the age of 65.
Sen jälkeen hän voi saada työttömyyseläkettä, kunnes täyttää 65 vuotta.
Until 1997. this route to the old­age pension was available from the age of 53 instead of the present 55.
Vuoteen 1997 saakka tämä tapa siirtyä vanhuuseläkkeelle oli mahdollinen jo 53-vuotiaille nykyisen 55 vuoden ikärajan sijaan.
In 1998, the private sector employers' average employ­ment pension contribution is 16.8 % of wages, while their national pension contribution varies between 2.4 and 4.9 %.
Vuonna 1998 yksityisen sektorin työntekijöiden keskimääräinen työeläkemaksu oli 16,8 prosenttia palkasta, kun taas kansaneläkemaksu vaihteli 2,4 prosentista 4,9 prosenttiin.
The employees' employment pension contri­bution is 4.7 % of the wage.
Työntekijän työeläkemaksu on 4,7 prosenttia palkasta.
The medium­ and long­term projections which were referred to above indicate that there are significant pressures to raise the contribu­tion rates. However, given the already high tax wedge, increases in pension contributions could hinder employ­
Edellä mainitut keskipitkän ja pitkän aika välin ennusteet viittaavat siihen, että maksujen korotuk ri Vaihtoehto, jossa rahaston varat käytetään ensin loppuun ja maksuja korotetaan sen jälkeen yhtäkkiä, on laskettu vain tilanteen havainnollistamiseksi eikä se ole nykyisten rahastointisääntöjen mukainen.
In a 1994 reform, in an attempt to raise the average retirement age, the statutory minimum age for voluntary full­time early retirement was raised by three years to 58 (but reduced again to 56 in 1998), while the rules determining future pension rights were made more favourable for elderly persons who continued to work.
Vuoden 1994 uudistuksella pyrittiin nostamaan keskimääräistä eläkeikää ja lakisääteisen vapaaehtoisen täysipäiväisen varhaiseläkkeen vähimmäisikää nostettiin 3 vuodella 58 vuoteen (mutta alennettiin jälleen 56 vuoteen vuonna 1998). kun taas tulevia eläkeoikeuksia koskevia määräyksiä muutettiin suotuisammiksi niille vanhemmille henkilöille, jotka jatkoivat työntekoa.
Also, the reduction of early retirement benefits in 1996 was aimed at discouraging early retirement.
Vuoden 1996 toteutetulla varhaiseläkkeen alentamisella pyrittiin myös ehkäisemään varhaista eläkkeelle siirtymistä.
The economic and financial situation in Finland tax ratio would rise by 4 percentage points (from a level almost 2 percentage points lower than in the baseline scenario).
Silloin nykyiset eläke rahastot ehtyisivät vasta vuonna 2032; sen jälkeen veroaste nousisi 4 prosenttiyksikköä (tasolta, joka olisi lähes 2 prosenttiyksikköä alhaisempi kuin perusskenaariossa).
In long­run calculations, the pressure on the pen­sion contribution rates appears highly sensitive to the rate of return on the pension companies' assets.
Pitkän aikavälin laskelmissa näyttää siltä, että eläkerahastojen varallisuuden tuotto vaikuttaa hyvin paljon eläkemaksuihin kohdistuvaan paineeseen.
In an OECD model simulation, a 2 per­centage point increase in the real rate of return on the pension companies' assets allowed a once­and­for­all reduction in pension contributions equal to 1 %ofGDP(2).
OECD:n mallisimulaatiossa ilmeni, että eläkelaitoksen varallisuuden 2 prosenttiyksikön nousu reaalituotossa mahdollisti eläkemaksujen kertaluonteisen alentamisen määrällä, joka vastaa 1 prosenttia suhteessa BKT:hen (2).
If the eligibility rules were tighter and/or benefit levels lower.
Jos kelpoisuusehdot olisivat tiukemmat ja/tai etuuksien taso olisi alhaisempi.
In recent years, some measures have been taken in this direction, although their full effects will materialise only in the longer run.
Viime vuosina on ryhdytty tämän suuntaisiin toimenpiteisiin, mutta niiden täysi vaikutus toteutuu vasta pitemmällä aikavälillä.