natgillin/translations-raw huggingface dataset:
3.6 The concept is so broad and general that it is hard to identify the link between a given social policy and indicators.
3.6 Käsitteistö on niin lavea ja yleinen, että on vaikea löytää yhteyttä valitun yhteiskuntapoliittisen linjan ja indikaattoreiden välillä.
In other words, there is no connection between cause and effect.
Toisin sanoen syy-seuraus-yhteys puuttuu.
The communication must therefore be worded more carefully to make these aspects clear.
Niinpä tiedonannon sanamuotoa olisi selkiytettävä täsmentämällä kyseisiä näkökohtia.
4.1 The indicators do not include any workplace-related structural factors.
4.1 Indikaattoreista puuttuvat kokonaan työpaikkojen rakenteelliset tekijät.
However, we know that quality of working life, job satisfaction, health at work and ultimately performance are affected precisely by structural factors.
Kuitenkin tiedämme, että työelämän laatuun, työtyytyväisyyteen, työterveyteen ja viime kädessä tuloksellisuuteen vaikuttavat nimenomaan juuri rakenteelliset tekijät.
Such structural factors can be measured for example in terms of the possibilities people feel they have to influence their working conditions.
Näitä rakenteellisia tekijöitä voidaan mitata esimerkiksi subjektiivisesti koettuina vaikutusmahdollisuuksina.
Moreover, the indicators used to measure "Work organisation and work-life balance", for example, mainly show the structural opportunities available for workers to reconcile work and family life.
Lisäksi esimerkiksi "Työn organisoinnin ja työn ja muun elämän tasapainon" mittaamiseen kaavaillut indikaattorit kuvaavat lähinnä työntekijöille tarjottavia rakenteellisia mahdollisuuksia työn ja perheen yhteensovittamiseen.
4.2 There is virtually no mention of people's subjective experience of the pressures of urgency and overtime in modern life and, for example, of children's quality of life.
4.2 Lähes kokonaan huomioimatta jäävät subjektiiviset kokemukset kiireen ja ylitöiden rasittamasta nykytodellisuudesta sekä esimerkiksi lasten elämän laatu.
4.3 A huge amount of information on European employment and social policies is currently being gathered.
4.3 Euroopan työllisyys- ja sosiaalipolitiikasta kootaan jo nyt massiivisesti tietoa.
There is no reason to add to this red tape.
Tätä byrokratiaa ei ole syytä lisätä.
There are too many indicators and it is difficult to interpret them consistently in different countries.
Indikaattoreita on liikaa ja niiden yhtenäinen tulkinta eri maissa on vaikeaa.
For example, the arrangements for employment contracts are different in each country, and their impact on such crucial factors as availability of manpower, labour market flexibility and labour mobility are difficult to assess.
Esimerkiksi työ- ja virkaehtosopimusjärjestelmät eroavat toisistaan ja niiden vaikutusta sellaisiin olennaisiin tekijöihin kuin työvoiman saatavuus, työmarkkinoiden joustavuus ja työvoiman liikkuvuus on vaikea mitata.
4.4 Extensive monitoring on the basis of indicators may at worst be counterproductive, because it gives the impression of a centralised European Union in which local, regional and grassroots concerns are not expressed.
4.4 Laaja indikaattoreiden avulla tapahtuva seuranta voi pahimmillaan kääntyä itseään vastaan, jos se luo kuvaa keskusjohtoisesta Euroopan unionista, jossa paikalliset, alueelliset ja kansalaisnäkemykset eivät pääse esille.
4.5 The Committee of the Regions feels dubious about the development of indicators on pay.
4.5 Alueiden komitea suhtautuu epäillen palkkausta koskevien indikaattoreiden kehittämiseen.
Pay is just one of many factors affecting quality in work, and not necessarily the most important.
Palkka on yksi monista työn laadun osatekijöistä, eikä välttämättä se tärkein.
Correlating information on pay with disability or ethnic background means monitoring the people in question separately and is therefore questionable.
Palkkatietojen yhdistäminen vammaisuuteen tai etniseen taustaan edellyttää ko. henkilöiden erillistä seurantaa ja on sen vuoksi kyseenalaista.
Variations in pay due to differences in local and regional productivity and cost of living would also have to be taken into account.
Lisäksi pitäisi ottaa huomioon palkkauksen vaihtelu paikallisten ja alueellisten tuottavuus-ja elinkustannuserojen takia.
5.2 As employers, local and regional authorities promote quality in working life, take part in employment market activity and conclude collective agreements on the basis of national models.
5.2 Työnantajina paikallis- ja aluehallintoviranomaiset kehittävät työelämän laatua, osallistuvat työmarkkinatoimintaan ja tekevät kollektiivisopimuksia kansallisten rakenteiden mukaisesti.
5.3 In some countries, local and regional authorities have drawn up their own staff strategies as management and development tools.
5.3 Joissakin maissa paikallis- ja aluehallintoviranomaiset ovat laatineet omia henkilöstöstrategioitaan johtamisen ja kehittämisen apuvälineiksi.
Staff strategies help municipal or regional authorities to achieve their strategic objectives.
Henkilöstöstrategia tukee kunnan tai alueen strategisten tavoitteiden saavuttamista.
For instance, they may set out quantitative and structural objectives - as well as objectives relating to skills and welfare - for staff, taking into account the economic situation, practical measures, responsibilities and schedules.
Siinä voidaan määritellä mm. henkilöstöä koskevat määrälliset, rakenteelliset sekä osaamiseen ja hyvinvointiin liittyvät tavoitteet ottaen huomioon taloudellinen tilanne, käytännön toimenpiteet sekä vastuut ja aikataulut.
With a view to non-discrimination and above all to equality, which should be seen as one of the cardinal values enshrined in legislation, it would also be useful to find out how tried-and-tested quality strategies and their outcomes could be drawn on in the context of European cooperation.
Olisikin hyvä selvittää, miten näitä jo käytännössä testattuja laatustrategioita ja niiden tuloksia voitaisiin hyödyntää eurooppalaisessa yhteistyössä. Tässä on otettava huomioon syrjimättömyys ja ennen kaikkea tasaarvo, joka on yksi oikeusjärjestelmien ylimmistä arvoista.
5.4 The Committee of the Regions notes that performance and quality of working life are interdependent.
5.4 Alueiden komitea korostaa, että tuloksellisuus ja työelämän laatu riippuvat toisistaan.
Quality in work is an aspect and outcome of management method and part of the whole package of services.
Työn laatu on osa johtamistapaa, sen seuraus ja yksi palvelutuotannon kokonaisuuden osa.
Modern management is strategic management of human resources.
Nykyaikainen johtaminen on ihmisvoimavarojen strategista johtamista.
In labour-intensive sectors it is important to shift the emphasis in personnel policy to management of human resources, in which staff development, as well as participatory and interactive management, play a central role.
Työvoimavaltaisilla aloilla onkin tärkeää siirtää henkilöstötyön painopistettä ihmisten voimavarajohtamiseen, jolloin keskeisiksi nousevat henkilöstön kehittämiseen liittyvien järjestelmien lisäksi osallistuva vuorovaikutteinen johtaminen.
This will enable organisations to respond more effectively to calls for change.
Organisaatiot pystyvät tällöin paremmin vastaamaan muutosvaatimuksiin.
Management of human resources also involves information management, where the emphasis is on learning and developing organisations.
Ihmisten voimavarajohtaminen on myös tiedon johtamista, jossa korostuu erityisesti organisaatioiden oppiminen ja kehittäminen.
It should also be considered how to assess the effectiveness of management methods, which are crucial to quality in work, and how best practice can be transferred between equivalent organisations in member states.
Olisikin pohdittava, miten työn laadun kannalta erittäin keskeisten johtamiskäytäntöjen tuloksellisuutta voitaisiin arvioida ja parhaita käytäntöjä siirtää jäsenvaltioiden vastaavien organisaatioiden välillä.
5.5 Effective human resource management has been found to influence an organisation's performance, quality of services and the well-being of employees.
5.5 Onnistuneen henkilöstöjohtamisen on todettu vaikuttavan organisaation tuloksellisuuteen, palvelun laatuun ja henkilöstön hyvinvointiin.
Thus in human resource management the focus is on reconciling activity-related decisions, strategic management and human resource management (SHRM = Strategic Human Resources Management).
Tällöin henkilöstöjohtamisessa korostuu toimintaan liittyvien päätösten, strategisen johtamisen ja henkilöstöjohtamisen yhteen sovittaminen (SHRM=Strategic Human Resources Management).
It is also very important that strategic decisions taken by policy-makers should be consistent with their human resource management.
Onkin korostettava erityisesti sitä, että poliittisten elinten toimintastrategiasta tekemien päätösten ja henkilöstöjohtamisen tulisi olla sopusoinnussa.
5.6 The following factors can be considered in assessing performance: 1) staff ability, such as skills, innovative capacity, job satisfaction and motivation, and capacity to work; 2) extent to which services are (cost-)effective, adequate and sufficiently targeted; 3) quality of services and customer satisfaction, availability of services and cooperation between departments providing them; 4) productivity, cost-effectiveness and efficiency of service provision.
5.6 Tuloksellisuuden arvioinnissa mitattavia osatekijöitä voivat olla 1) henkilöstön aikaansaannoskyky, kuten osaaminen, innovatiivisuus, viihtyvyys ja työmotivaatio ja työkyky, 2) palvelujen (kustannus)vaikuttavuus, riittävyys ja kohdentuvuus, 3) palvelujen laatu ja asiakastyytyväisyys, palvelujen saatavuus ja palveluyksiköiden keskinäinen yhteistyö sekä 4) tuottavuus, taloudellisuus ja palveluprosessien sujuvuus.
-7- and comparative studies.
5.7 Paikallis- ja aluehallinnon palvelujen modernisointi ohjaa kiinnittämään huomiota julkisten palvelujen laatuun.
Well-designed measures to enhance working life will also make jobs in local and regional government more attractive, improve its image as an employer and boost job satisfaction.
Hyvin muotoillut työelämän kehittämistoimet lisäävät myös kunnallisten ja aluehallinnon työpaikkojen houkuttelevuutta, parantavat työnantajakuvaa ja lisäävät työtyytyväisyyttä.
5.9 It is right to link the quality concept to the broader process of modernisation.
5.9 Laatuajattelun kytkeminen laajaan modernisaatioprosessiin on oikea valinta.
However, the communication does not mention the democratic aspect of modernisation that is so important from the point of view of local and regional government, and this aspect is also absent from the proposed indicators.
Tiedonannossa ei kuitenkaan kiinnitetä huomiota paikallis- ja aluehallinnon kannalta tärkeään modernisaation demokratianäkökulmaan, joka ei näy myöskään ehdotetuissa indikaattoreissa.
Only local involvement can really act as a counterweight to globalisation and be the ultimate proving ground for its positive impact.
Globalisaation vastapainona ja sen positiivisten vaikutusten lopullisena koetinkenttänä ei oikeastaan voi olla mikään muu kuin paikallisuus.
The modernisation process and the new quality concept presuppose a new kind of democracy and participation: local democracy, consumer democracy, workplace democracy, where people have the opportunity to influence developments and a good quality of working life.
Modernisaatioprosessi ja uudenlainen laatuajattelu edellyttävät uutta demokratiaa ja osallisuutta: kuntalaisdemokratiaa, asiakasdemokratiaa, työpaikkademokratiaa eli vaikutusmahdollisuuksia ja hyvää työelämän laatua.
5.10 Services managed by local and regional authorities also affect quality in work and working life in other sectors.
5.10 Lisäksi paikallis- ja aluehallinnon viranomaisten järjestämät palvelut vaikuttavat työn ja työelämän laatuun muilla aloilla.
6.1 The Committee would stress that the quality review initiated by the communication is, at this stage, primarily concerned with setting out points of view and an approach to improving quality, as the Commission itself notes.
6.1 Komitea korostaa, että tiedonannon avaamassa läänitarkastelussa on tässä vaiheessa kyse ennen muuta näkökulmasta ja lähestymistavasta, kuten komissiokin toteaa.
It might be useful to divide the development work into stages in which previous choices are gradually complemented and revised.
Saattaisi olla tarkoituksenmukaista jäsentää kehittämistyö vaiheisiin, joissa aiemmin tehtyjä valintoja vähitellen täydennetään ja korjataan.
This would highlight the fact that quality policy and instruments are not complete and definitive, and that they serve and have to be applicable to different and changing practical needs.
Näin tehtäisiin näkyväksi se, että laatupolitiikka ja sen instrumentit eivät ole valmiita ja ehdottomia, ja että ne palvelevat ja tulevat sovellettaviksi erilaisissa ja muuttuvissa käytännön tarpeissa.
The emphasis must not be on collecting general indicators from member states but rather on what action can be taken within the European Union to bring about a real improvement in the quality of employment and social policies.
Keskeistä ei saa olla yleisten tunnuslukujen kerääminen jäsenvaltioista, vaan se, millä toimilla Euroopan unionissa voidaan konkreettisesti parantaa työ- ja sosiaalipolitiikan laatua.
The Committee recommends that the Commission's planned quality reviews be further assessed from the viewpoint of national, regional and local autonomy.
Komitea esittää, että komission suunnittelemia laatutarkastuksia arvioidaan vielä kansallisen, alueellisen ja paikallisen autonomian näkökulmasta.
6.2 The Committee takes the view that the communication does not pay adequate attention to the role of social policy in promoting social inclusion and contributing to the quality of life and that this should therefore receive more attention in the future.
6.2 Alueiden komitean mielestä sosiaalipolitiikan merkitys osallisuutta lisäävänä ja elämänlaatuun vaikuttavana keskeisenä tekijänä jää tiedonannossa liian vähälle huomiolle ja siihen tulisi jatkossa kiinnittää enemmän huomiota.
6.3 Attention also needs to be paid to quality in work in low-skilled jobs.
6.3 Myös vähän ammattitaitoa vaativan työn laatuun on kiinnitettävä huomiota.
The needs of problem groups (e.g. the long-term unemployed, the handicapped and the socially excluded) and their integration should be taken into consideration in assessing the quality and effectiveness of vocational and staff training.
Ongelmaryhmien (esim. pitkäaikaistyöttömät, vajaakykyiset ja väliinputoajat) tarpeet ja heidän integroimisensa olisi otettava huomioon arvioitaessa ammatillisen koulutuksen ja henkilöstökoulutuksen laatua ja tehokkuutta.
and national level. Quality indicators provide information on average performance in member states and are thus useful in the context of the European debate.
6.5 Alueiden komitean mielestä laatukäsitteistö ja indikaattorit olisi suunnattava selkeästi niihin rakenteellisiin tekijöihin, joihin Euroopan ja kansallisen tason työllisyys- ja sosiaalipolitiikalla voidaan vaikuttaa.
But use of national indicators alone can give a wrong picture as they do not reveal important regional disparities within member states.
Laatuindikaattorit antavat tietoa jäsenvaltioiden keskivertokehityksestä ja palvelevat näin eurooppalaista keskustelua.
The Committee would also point out that quality is a culture-dependent concept and that the choice of value indicators invariably involves value choices as well.
Lisäksi komitea muistuttaa, että laatu on kulttuurisidonnainen käsite ja että indikaattoreiden valintaan sisältyy aina myös arvovalintoja.
These considerations must also be taken into account when interpreting monitoring data.
Nämä näkökohdat on otettava huomioon myös seurantatiedon tulkinnassa.
6.6 The Committee considers it important to distinguish between structural and experimental measures and indicators.
6.6 Komitea pitää tärkeänä erottaa rakenteelliset ja kokemukselliset mittarit ja indikaattorit toisistaan.
It is important to develop information channels for gathering data on the views and experiences of employees and other people.
Sinänsä on tärkeää kehittää informaatiokanavia työntekijöiden ja kansalaisten käsitysten ja kokemusten kokoamiseksi.
6.7 The Committee of the Regions would point out that regional development is the result of the interaction of several policies.
6.7 Alueiden komitea muistuttaa, että aluekehitys on tulosta useiden eri politiikkojen yhteisvaikutuksesta.
It would also be important to analyse the effects of public sector activities and employment and social policies on regional development from the quality point of view and particularly the opportunities for promoting the development of regions that are lagging behind.
Olisi tärkeää analysoida myös julkisen talouden sekä työllisyys- ja sosiaalipolitiikan laatunäkökohtien vaikutusta aluekehitykseen ja etenkin mahdollisuuksia edistää jälkeenjääneiden alueiden kehitystä.
6.8 The quality and success of economic, employment and social policies must, in the final analysis, be assessed from the viewpoint of the vitality of localities and regions and the living conditions, quality of life and involvement of the people living there.
6.8 Talous-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikan laatua ja onnistumista on arvioitava viime kädessä kuntien ja alueiden elinvoiman ja asukkaiden elinolojen, elämänlaadun ja osallisuuden näkökulmasta.
It is essential that action be guided by local and regional conditions and needs.
Oleellista on toimintojen ohjautuminen paikallisista ja alueellisista oloista ja tarpeista lähtien.
It would be better to promote development through assessments based on comparisons between similar localities, regions, jobs and service structures rather than through comparisons with general averages or European indicators.
Kehittämisen vauhdittajina tulisikin mieluummin olla samantyyppisten kuntien/alueiden/työpaikkojen/yritysten/palvelurakenteiden vertaisarvioinnit kuin vertailut yleisiin keskiarvoihin tai eurooppalaisiin indikaattoreihin.
6.9 Quality in work (and the quality of working life) ultimately take tangible form in the workplace.
6.9 Työn laatu (ja työelämän laatu) konkretisoituvat lopulta työpaikkojen tasolla.
Quality in work indicators at regional, local and workplace level should be developed through cooperation between countries at local and regional level.
Alueellisia, kunta- ja työpaikkatasoisia työn laadun indikaattoreita on pyrittävä kehittämään eri maiden alueiden ja paikallisen tason yhteistyönä.
This could, for example, take the form of regional pilot projects in different countries, which at the same time would allow development of common indicators and learning from good practice related to quality in work (opportunity for cooperation with pillar 3).
Tämä voisi tapahtua esimerkiksi eri maiden alueiden pilottihankkeina, joissa samanaikaisesti mahdollistuisivat sekä yhteisten indikaattoreiden kehittäminen että työn laadun hyvistä käytännöistä oppiminen (yhteistyömahdollisuus pilari 3:n kanssa).
One such project might be the current level of service provision for the elderly in an ageing Europe.
Yksi pilottikohde voisivat olla ikääntyvässä Euroopassa ajankohtaiset vanhuspalvelut.
6.10 For several aspects of quality in work, analysis of the current situation at local level is essential.
6.10 Useiden tekijöiden kohdalla paikallinen analyysi nykytilanteesta nousee keskeiseksi.
Provision of information on best practice and exchange of experiences gained with, for example, employment support programmes and flexible arrangements for employing physically or socially handicapped persons are particularly important for increasing social inclusion all over Europe.
Parhaista käytännöistä informoiminen ja kokemusten vaihto esim. tukityöllistämisestä ja joustavista toimintatavoista fyysisesti tai sosiaalisesti vajaakuntoisten työllistämiseksi ovat erityisen tärkeitä osallisuuden lisäämiseksi kaikkialla Euroopassa.
6.11 Development of local and regional authorities' personnel strategies is important in efforts to meet the challenges that come with the modernisation process and an ageing population and at the same time to improve performance and the quality of work and working life.
6.11 Alue- ja paikallishallinnon henkilöstöstrategioiden kehittäminen on tärkeää pyrittäessä vastaamaan modernisaatioprosessin ja väestörakenteen ikääntymisen mukanaan tuomiin haasteisiin, parantamaan samanaikaisesti tuloksellisuutta sekä työn ja työelämän laatua.
These efforts could be supported by means of research, by disseminating information on best practice and by exchanging experiences.
Tätä kehittämistyötä voitaisiin tukea tutkimuksellisesti sekä parhaita käytäntöjä koskevalla tiedottamisella ja kokemusten vaihdolla.
Series : COR OPINIONS AND REPORTS CdR(2001)270
Sarja : AK:N LAUSUNTOJA JA RAPORTTEJA CdR(2001) 270
10 pp.-Format 21,0x29,7 cm
10 s. - Koko 21,0 χ 29,7 cm
Proposal for a Council decision on Guidelines for Member States' employment policies for the year 2002
Ehdotus: Neuvoston päätös jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista vuodeksi 2002
Proposal for a Council decision on Guidelines for Member States' employment policies for the year 2002
Alueiden komitean 14. marraskuuta 2001 antama LAUSUNTO aiheesta Ehdotus: Neuvoston päätös jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista vuodeksi 2002 KOM(2001) 511 lopullinen-2001/0208 CNS
HAVING REGARD TO the Proposal for a Council Decision on guidelines for Member States' employment policies for the year 2002, COM(2001) 511 final -2001/0208 (CNS);
OTTAA HUOMIOON ehdotuksen neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista vuodeksi 2002 (KOM(2001) 511 lopullinen - 2001/0208 CNS,
HAVING REGARD TO the decisions of the Council on 17 October 2001, under Articles 128 and the first paragraph of Article 265 of the Treaty establishing the European Community, to consult it on this matter;
OTTAA HUOMIOON neuvoston 17. lokakuuta 2001 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 128 artiklan sekä 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemät päätökset pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,
HAVING REGARD TO the decision taken by its Bureau on 12 June 2001 to draw up an opinion on this matter and to instruct Commission 6 for Employment, Economic Policy, Single Market, Industry and SMEs to undertake the preparatory work;
OTTAA HUOMIOON työvaliokuntansa 12. kesäkuuta 2001 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 6:n "työllisyys, talouspolitiikka, yhteismarkkinat, teollisuus, pk-yritykset" tehtäväksi,
HAVING REGARD TO its opinion on territorial pacts for employment, and the link between them and the European Union's structural policies, adopted on 3 June 1999 (CdR 91/99 fin)3;
OTTAA HUOMIOON 3. kesäkuuta 1999 antamansa lausunnon aiheesta "Alueellisten työllisyyssopimusten sisältö ja niiden vaikutukset rakennepolitiikkaan" (CdR 91/99 fm)3,
HAVING REGARD TO its opinion on the Report of the Business Environment Simplification Task Force (BEST) and the Commission Communication - Promoting entrepreneurship and competitiveness: the Commission's response to the BEST task force report, adopted on 3 June 1999 (CdR 387/98 fin)4;
OTTAA HUOMIOON 3. kesäkuuta 1999 aiheista "Yritysten toimintaolosuhteiden yksinkertaistamista käsittelevän työryhmän kertomus - BEST-ryhmä" ja "Komission tiedonanto 'Yrittäjyyden ja kilpailukyvyn edistäminen' -Komission vastaus BEST-ryhmän kertomukseen ja suosituksiin" antamansa lausunnon (CdR 387/98 fin)4, aiheesta
HAVING REGARD TO its resolution on the European Employment Pact, adopted on 2 June 1999 (CdR 156/99 fin)5;
OTTAA HUOMIOON 2. kesäkuuta 1999 antamansa päätöslauselman työllisyyssopimus" (CdR 156/99 fin)5,
HAVING REGARD TO its opinion on the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions - The competitiveness of European enterprises in the face of globalisation: How it can be encouraged, adopted on 18 November 1999 (CdR 134/99 fin)6;
OTTAA HUOMIOON 18. marraskuuta 1999 antamansa lausunnon aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous-ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 'Euroopan yritysten kilpailukyky ja maailmanlaajuistumisen haaste - Kannustuskeinot'" (CdR 134/99 fin)6,