natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Women filled 95% of the additional parttime jobs created between 1987 and 1990 and one third of all the extra jobs taken by women were parttime.
Naiset saivat 95 prosenttia vuosi­na 1987­1990 syntyneistä osa­ai­kaisista lisätyöpaikoista, ja yksi kolmannes kaikista naisten lisä­työpaikoista oli osa­aikaisia.
In contrast, 98% of the increased number of jobs for men over this period were fulltime (Graph 43).
Ver­tailun vuoksi voidaan mainita, että 98 prosenttia miesten lisätyö­paikoista oli kokopäiväisiä tänä ajanjaksona (kaavio 43).
In Greece, Spain, Italy and Finland, the number of men working parttime fell.
Kreikas­sa, Espanjassa, Italiassa ja Suo­messa osa­aikatyötä tekevien miesten määrä laski.
Never theless, in three countries, in particular, the importance of parttime working among men rose significantly.
Alankomaissa 47 pro­senttia työpaikkojen nettolisäyk­sestä oli osa­aikaisia.
In Germany, the
Naisten osa­
Section 3 The changing pattern of employment
Jakso 3 Työllisyyden muutokset naisten työllisyyden kasvun yllä­pitämisessä.
France, the Netherlands and Portugal, the increase was suffi­ciently large more than to compensate for the loss in full­time jobs.
Tilapäiset ja vakinaiset työpaikat laski 3,5 prosenttia ja osa­aikais­ten lisääntyi 11 prosenttia.
increased by some 13%, in itself ad­ding 2% to total employment and partly compensating for the decline in full­time jobs of 5%.
Lukuun ottamatta Tanskaa, Ruot­sia ja Suomea (jossa tilanne pysyi suurin piirtein muuttumattoma­na), osa­aikaisten työpaikkojen määrä kasvoi kaikissa maissa ja monissa tapauksissa korvasi suu­ren osan menetetyistä kokopäiväi­sistä työpaikoista.
In every Member State, with the exception of Luxembourg, the Netherlands and Austria, the number of people work­ing full­time declined between these two years, while in all, except Denmark and Sweden, the numbers working part­time expanded.
Itse asiassa Ranskassa, Alankomaissa ja Por­tugalissa lisäys oli niin suuri, että se enemmän kuin kattoi kokopäi­väisten työpaikkojen menetykset.
Member States — Germany, Greece, Spain, France and Ireland — part­time employment of men increased by more than a third over the period as a whole, in another three — Belgium, Portugal and the UK — by more than a quarter.
Vaikka tilapäisten työpaikkojen osuus on vain noin 10 prosenttia kokonaistyöllisyydestä, ne ovat silti olleet tärkeä työllisyyden kasvun alue.
Although the proportion of men working part­time was very small, therefore, it was nevertheless a sig­nificant source of job growth during these four years (Graph 44).
Tämä oli tilanne eri­tyisesti vuosina 1987­1990, jolloin tilapäiset työsuhteet lisääntyivät merkittävästi monissa jäsenmais­sa, erityisesti Espanjassa.
In the case of women, total employ­ment declined marginally between 1990 and 1994 in the Union as a whole.
lisääntyivät 21 prosenttia ja osa­aikaisten miesten määrä kasvoi kaikissa jäsenmaissa lukuun ottamatta Tanskaa ja Luxemburgia.
Whereas the numbers em­ ployed full­time declined by 372%, the number in part­time jobs went
Viidessä jäsenmaas­sa — Saksassa, Kreikassa, Espan­jassa, Ranskassa ja Irlannissa — miesten osa­aikaiset työpaikat li­sääntyivät yli kolmanneksella koko tänä ajanjaksona ja kolmessa jäsenmaassa — Belgiassa, Portu­galissa ja Isossa­Britanniassa — yli neljänneksen.
In general, therefore, the growth of part­time working contributed to a major extent to maintaining levels of employment in the Union after 1990, or in a number of cases, to preventing it from falling even fur­ther.
Yleisesti ottaen osa­aikaisten työ­paikkojen määrän kasvu olikin suurena syynä siihen, että työlli­syys säilyi unionissa entisellä ta­sollaan vuoden 1990 jälkeen tai useissa tapauksissa ei huonontu­nut enemmän kuin tosiasiallisesti tapahtui.
Unlike in previous periods, the number of part­time jobs for men increased significantly virtually throughout the Union.
Toisin kuin edeltävinä ajanjaksoina miesten osa­aikais­ten työpaikkojen määrä lisääntyi merkittävästi käytännöllisesti katsoen kaikissa unionin osissa.
Because of the greater numbers involved, how­ever, the expansion of part­time jobs was a particularly important factor in maintaining the growth of employment for women.
Osa­aikaisten työpaikkojen kasvu oli erityisen merkittävä tekijä
Growth of part­time working was common to both men and women.
Koko­päiväisten työntekijöiden määrä
Contribution of change in parttime and fulltime working to total employment in Member States, 199094
Osa-aika- ja kokopäivätyön määrässä tapahtuneen muutoksen vaikutus kokonaistyöllisyyteen jäsenvaltioissa, 1990 ­ 94
■Full-time
■ Kokopäiväiset D Osa-aikaiset
Changes as % total employment 1990
Muutokset % kokonaistyöllisyydestä 1990
Temporary working is likely to be more prevalent in coun­tries where agriculture remains an important source of employment be­cause ofthe larger scale ofseasonal work, as well as in countries where there are more restrictions and higher costs on the dismissal of per­manent staff (or, more precisely,
Vuonna 1994 tilapäisiä työnteki­jöitä, joilla tässä yhteydessä tarkoitetaan eripituisissa työ­suhteissa olevia määräaikaisia työntekijöitä, kausityöntekijöitä ja muita tilapäisiä työntekijöitä, oli vain noin 11 prosenttia unionin kaikista työntekijöistä, noin 10
Section 3 The changing pattern of employment employment across the Union between 1987 and 1990.
Jakso 3 Työllisyyden muutokset päisiä.
France and Finland, the proportion of employees in temporary posts ris­ing from under 8% in 1987 to almost 11% in 1994 in the former and from 11% to 13% in the latter.
Suomessa taas miesten ti­lapäiset työpaikat vähenivät, mut­ta naisten lisääntyivät, mikä lievensi vakinaisten työpaikkojen menetyksiä.
1987 to 1990 those who have no determinate date on their contract of employment).
koko kasvusta unionissa vuosina 1987­1990 johtui tästä kasvusta.
Since permanent staff, defined in this sense, may be subject to dis­missal at relatively short notice, the fact that a particular country may have only a relatively large number of employees working on temporary contracts does not necessarily sig­nify that employment is less secure and certain than elsewhere.
Espanjan — ja huomattavasti vähemmässä määrin Ranskan — vaikutuksesta tilapäiset työpaikat kattoivat kolmanneksen työllisyy­den koko kasvusta unionissa vuosina 1987­1990.
This needs to be borne in mind when interpreting the results of the fol­lowing analysis.
Miesten keskuudessa lähes 40 prosenttia työpaikkojen nettomääräisestä lisäyksestä oli tilapäisiä työpaik­koja.
Growth of temporary working was responsible for more than all of the large increase in employment in Spain over this period.
prosenttia miehistä ja 12 prosent­tia naisista.
While the number of permanent jobs declined, the growth in temporary jobs added around 12% to the total number in work (Graph 46).
Viimeksi mainittuja neljää maata ja Espanjaa lukuun ottamatta tila­päisten työpaikkojen määrä ei vaihdellut paljoa unionin keskiar­vosta missään jäsenmaassa vuon­na 1994 (kaavio 45).
In France, expan­sion in temporary employment accounted for over 90% of the net addition to jobs between these two years, while in Portugal a third of all new jobs were temporary.
Tanskassa, Alankomaissa, Ruotsissa ja Isossa­Britanniassa tilapäisissä työsuhteissa olevien työntekijöi­den (sekä naisten että miesten) määrä laski.
In Finland, moreover, wheras tempor­ary working among men declined, it rose among women, more than af­fecting the fall in permanent jobs.
Kolmessa jälkim­mäisessä maassa laskuun liittyi normaalissa työsuhteessa olevien työntekijöiden merkittävä lisään­tyminen.
The substantial expansion of tem­porary working in Spain has been by far the major factor underlying the growth in temporary jobs in the Union over the past decade or so.
Tilapäistyöpaikkojen lisääntymi­nen Espanjassa vastasi enemmän kuin koko suurta työllisyyden kasvua Espanjassa tänä ajanjak­sona.
Indeed this expansion accounted for three­quarters of the overall in­crease in temporary employment in the Union between 1987 and 1990.
Vaikka vakinaisten työpaik­kojen määrä väheni, tilapäisten työpaikkojen kasvu lisäsi noin 12 prosenttia työllisten kokonais­määrää (kaavio 46).
The influence of Spain, therefore — and to a much lesser extent, the growth in France — resulted in temporary working accounting for a third of the total increase in
Ranskassa työpaikkojen nettomääräisestä lisäyksestä tänä ajanjaksona 90 prosenttia johtui tilapäisten työ­paikkojen lisääntymisestä, kun taas Portugalissa kolmannes kai­kista uusista työpaikoista oli tila­
Apart from these three countries, however, the creation of temporary jobs contributed very little to the
Vuosina 1990­1994 vakinaisten työpaikkojen määrä laski unionis­sa neljä prosenttia ja tilapäisten työpaikkojen määrä yhden prosen­
Temporary employees in Member States, 1987 and 1994
Tilapäiset työntekijät jäsenvaltioissa, 1987 ja 1994
% total employees
Vc kaikista työntekijöistä
D1987 ■ 1994 Excludes A, S 1993
Ei mukana A, S 1993
Most of the growth occurred in Spain, where, because of institu­tional changes, the share of temporary working doubled in the space of just three years between 1987 and 1990 to reach 30% of total employment. By 1994 the share had risen further to 337c.
Viimeisen kymmenen vuoden ajan tilapäisten työpaikkojen olennai­nen kasvu Espanjassa on ollut ehdottomasti tärkein tekijä tila­päisten työpaikkojen lisääntymi­seen unionissa.
The only other Member States to register a signifi­cant growth over the period were
Itse asiassa kolme neljännestä tilapäistyöllisyyden
Contribution of change in temporary and permanent jobs to total jobs in Member States, 1987-90
Tilapäisten ja vakinaisten työntekijöiden muutoksen vaikutus työpaikkojen kokonaismäärään jäsenvaltioissa, 1987 - 90
% total employees In 1987
% kaikista työntekijöistä 1987
Between 1990 and 1994, while the number of employees in permanent jobs in the Union fell by 4%, the number in temporary jobs declined by 1%.
Tilapäisten ja vakinaisten työntekijöiden muutoksen vaikutus työpaikkojen kokonaismäärään jäsenvaltioissa, 1990 ­ 94
% total employees in 1990 a
■ Vakinaiset työntekijät
D Temporary employees
D Tilapäiset työntekijät
S 1990-93, A no data
S 1990 - 93, A ei tietoja
In Ireland and the Netherlands, the number of employees in temporary work also increased, in each case by proportionately more than the growth of employment as a whole. In the former, the rise in temporary jobs accounted for a third of the overall increase in employment, in the latter, 45%.
Työnantajille osa­aikaiset työ­suhteet voivat tarjota joustavan tavan sopeuttaa työvoima kysyn­nän vaihteluihin viikoittain, päi­vittäin tai työvuoroittain ja samalla lisätä tilojen ja laitteiston käyttöastetta.
In the other seven Member States, the number of em­ployees in temporary jobs declined between 1990 and 1994 — in Greece and Portugal, substantially so — except in Sweden, where it re­mained unchanged.
Vastaavasti työvoi­man piirissä voi olla aitoa kiinnos­tusta tällaisiin työpaikkoihin, sillä ne voivat tarjota naisille — tai mie­hille — suuremman mahdollisuu­den sovittaa yhteen perhe­elämän
Section 3 The changing pattern of employment
Jakso 3 Työllisyyden muutokset tai muun toiminnan sekä työelä­män asettamat vaatimukset.
Parttime in preference to fulltime jobs working parttime in Ireland stated that they did so mainly because they could not find a fulltime job, while in Greece the proportion was 53%, in France 49% and in Italy 44%.
ensimmäisellä) työllisyys oli kasvanut myös aikaisemmalla ajanjaksolla.
For employers, parttime employ­ment may offer increased flexibility in adjusting the work force to vari­ations in demand, whether over the working week or day, or even over the cycle, while at the same time increasing the utilisation of premises and equipment.
Suurin työpaikkojen kasvuaste vuoden 1990 jälkeen on ollut yri­tyspalveluissa ja tietokoneisiin liittyvissä toiminnoissa, joissa työllisyys kasvoi 7 prosenttia vuo­dessa vuosina 1990­1994 eli paljolti samassa tahdissa kuin edeltävinä viitenä vuotena.
Equally, there may be a genuine demand for such types of job among sections of the work force, in that it gives women — or men — greater oppor­tunity for reconciling family responsibilities or other activities with work.
Näitä kahta alaa lukuun ottamatta kaik­ki muut kahdeksan sektoria, joilla työllisyys lisääntyi vuosina 1990­1994 olivat palvelualoja, joista suurimmalla osalla työpaikkojen kasvu oli ollut suhteellisen suurta edellisellä ajanjaksolla.
including most of manufacturing industry, agriculture and coal and other mining, employment declined, in many cases, significantly (in coal and metal ore mining, jobs were lost at the rate of around 15% a year, in office machinery and chemicals, by over 12% a year).
25 muulla sektorilla, joihin sisältyy suurin osa valmistus­teollisuudesta, maataloudesta sekä hiili­ ja muusta kaivosteollisuudes­ta, työllisyys laski, monissa tapauk­sissa merkittävästi (hiilen ja metallimalmien kaivuutoiminnassa työpaikkoja menetettiin noin 15 prosenttia vuodessa, toimisto­laitteissa ja kemikaaleissa yli 12 prosenttia vuodessa).
Moreover, many of these sectors were ones which ex­perienced a significant growth in jobs in the period between 1985 and 1990 (office machinery, mechanical and electrical engineering and motor vehicles).
Lisäksi monilla näistä sektoreista työpaik­kojen määrä oli kasvanut merkittävästi vuosina 1985­1990 (toimistolaitteet, kone­ ja sähkö­tekniikka ja moottoriajoneuvot).
They also include four ser­vice sectors — land and water transport, air transport, wholesale and retail distribution and insur­ance — three of which (all except the first) also registered an increase in employment in the earlier period.
Ne sisältävät myös neljä palvelualaa — maa­ ja vesiliikenne, ilmaliiken­ne, tukkukauppa ja vähittäismyyn­ti ja vakuutustoiminta — joista kolmella (kaikilla paitsi
Although there was a significant de­cline in employment in the Union between 1990 and 1994, there was, nevertheless, a number of sectors in which jobs expanded.
Yhteisön työvoimatutkimuksen yhteydessä kerätyt tiedot (jotka ei­vät koske kolmea uutta jäsenmaa­ta) osoittavat, että keskimäärin kuusi kymmenestä osa­aikaisesta työntekijästä unionissa vuonna 1994 ilmoitti ottaneensa osa­aika­työn, koska he eivät halunneet ko­kopäivätyötä.
In ten sectors of activity which it is possible to dis­tinguish from the data available and which together accounted for around 47% of the total employed in the Union in 1994, the numbers em­ployed increased over this period (Graph 49; the sectors listed in the graph are described in more detail in the Annex as are the data used).
Tähän lukuun sisältyy kuitenkin melkoisia eroja miesten ja naisten välillä. Kaksi kolmesta osa­aikatyössä olevasta naisesta ei halunnut kokopäivä­työtä, mutta vain kolmannes osa­aikatyössä olevista miehistä oli samaa mieltä (kaavio 48).
The highest rate of job growth since 1990 has been in business services and computer-related activities where employment increased by 7% a year between 1990 and 1994, much
Ranskassa samoin kuin Alankomaissa noin puolet (51 ja 46 prosenttia) kaikis­ta osa­aikaisista miestyöntekijöis­tä piti osa­aikatyötä parempana kuin kokopäivätyötä.
Reasons for taking a parttime job in the Union, 1994
Syyt osaaikatyön tekemiseen unionissa, 1994
This figure, however, conceals a consid­erable difference between men and women.
Muut vastaukset vahvistavat näi­tä tuloksia.
While two-thirds of women working parttime did not want a fulltime job, this was the case for only a third of men (Graph 48).
Enemmän kuin yksi neljästä osa­aikatyötä tekevästä miehestä ilmoitti ryhtyneensä täl­laiseen työhön, koska he eivät löy­täneet kokopäivätyötä.
In both the Netherlands and the UK — where parttime working is more prevalent than elsewhere in the Union — four out of five women employed parttime did not want a fulltime job.
Naisten keskuudessa suhde oli vähemmän kuin yksi kuudesta.
In France as well as in the Netherlands again, around half (51% and 46%) of all men employed parttime preferred this to being in fulltime employment.
Irlannissa jopa 55 prosenttia osa­aikatyössä olevista miehistä ilmoitti olevansa osa­aikatyössä, koska he eivät löy­täneet kokopäivätyötä, kun taas Kreikassa prosenttiluku oli 53 pro­senttia, Ranskassa 49 prosenttia ja Italiassa 44 prosenttia.
Other reasons
Ei syytä
No reason iull-Did nol wanl lull- time job
Sairaus/ invaliditeetti
Education/training Illness/disability Could not find time job
Ei löydä kokopäivätyötä kokopäivätyötä
Other answers tend to confirm these findings. Over one in four men employed parttime in the Union stated that they had taken this type of work because they could not find a fulltime job.
Vaikka työllisyys laski merkittäväs­ti unionissa vuosina 1990­1994, työ­paikkojen määrä lisääntyi useilla sektoreilla.
Changes in employment in NACE 2-digit sectors in the Union, 1985-90 and 199094
Työllisyyden muutokset NACE:n 2­numero taso iIla unionissa, 1985 - 90 ja 1990 - 94
Business, computer, research
Liike-elämä, tietokoneet, tutkimus
Instrument engineering
Instrumenttien valmistus
Recreational activities
Virkistystoiminta
Motels, restaurants
Majoitus- ja ravitsemistoiminta
Land and water transport
Maa- ja vesiliikenne
Wholesale, retailing
Tukkukauppa, vähittäiskauppa
Electricity, gas, water
Sähkö-, kaasu- ja vesihuolto
Other mining
Muu kaivostoiminta
Coke, oi! products, nuclear fuel
Koksi, öljytuotteet, ydinpolttoaine
Non-metallic mineral products
Muut kuin metalliset mineraalituotteet
Food, drink, tobacco
Elintarvikkeet, juomat, tupakka
Wood, turniture
Muut kuljetusvälineet
Textiles, footwear, clothing
Tekstiilit, jalkineet, vaatetus
Office machinery
Konttori- ja tietokoneiden valmistus
Section 3 The changing pattern of employment mental sectors) are included, an ad­ditional 500 thousand or more jobs — 5­7'/,7c of the increase in employ­ment in the Union (see Part III, Section 2 for more details).
Jakso 3 Työllisyyden muutokset ment in Europe, 1994 [Työllisyys Euroopassa], luku 8, jossa on tarkasteltu ammattijakauman muutoksia 1980­luvulla).
the same as in the preceding five years.
Työvoiman ammattij akauman muutokset
These sectors are included in those identified by the Commission's Local development and employment in­itiatives (Com (95) 273, June 1995) as having significant future job growth potential as well as meeting local needs. They might also merit serious consideration of special sup­port programmes at the Union level as in the US, Japan and Canada.
Suurin osa näistä sektoreista liit­tyy julkisiin palveluihin (esim. vesi, terveydenhuolto, puhtaana­pito, koulutus ja julkinen hallin­to) ja/tai keskus­, alue­ tai paikallishallintoon (esim. vapaa­ajan palvelut sekä posti­ja telelii­kenne).
structure of occupations away from manual jobs, skilled as well as un­skilled, towards non­manual jobs, especially those with a high skill content, requiring extensive educa­tion and training.
Pitkällä aikavälillä unionin ammat­tijakauma on asteittain muuttunut siten, että ruumiillisen työn tekijöi­den (sekä ammattipätevyyden hankkineiden että kouluttamatto­mien) määrä on vähentynyt ja hen­kisen työn tekijöiden, erityisesti pitkälle koulutettujen ja korkean ammattitaidon omaavien, määrä on lisääntynyt.
This shift has been particularly marked during periods of economic recession, when the demand for high level skills has usually continued to expand, while those with relatively few qualifica­tions have both suffered job losses directly — especially those em­ployed in industry — and have found it difficult to obtain alterna­tive employment as competition on the labour market for scarce jobs has intensified (see Employment in Europe, 1994, Chapter 8, for an ana­lysis of occuptaional shifts during the 1980s).
Tämä muutos on ollut erityisen merkittävä taloudellisten taantumien aikana, jolloin korkean ammattitaidon tarve on yleensä kasvanut samalla kun suhteellisen vähän koulutusta vaativat työpai­kat ovat erityisesti teollisuudessa suoraan vähentyneet.
Changes in occupational structure of the work force
Vähän kou­lutetuilla työntekijöillä on myös ollut vaikeuksia saada uutta työ­paikkaa, kun kilpailu harvoista avoimista työpaikoista työmarkki­noilla on kiristynyt (ks. Employ­
The experience during the recent recession has been no different.
Viime taantuman aikana saadut ko­kemukset ovat olleet samanlaisia.
In the two years 1992 to 1994 (the lon­gest period for which comparable
Vuosina 1992­1994 (pisin ajanjak­so, jolta vertailukelpoisia tietoja on saatavana ammattiluokituksen muuttumisen vuoksi),jolloin työllis­ten kokonaismäärä unionissa laski kaksi prosenttia, johtajien, akatee­misten ammattien harjoittajien ja teknikkojen määrä kasvoi 3,5 pro­senttia.
Employment by occupation among men and women in the Union, 1992 and 1994
Työllisyys ammatin mukaan miesten ja naisten keskuudessa unionissa, 1992 ja 1994
Craft and relaied trades workers
KauiyOHtJqt > il Y3itajv»t Miehet
Clerks
Naiset
They include, in addition, part of the instrument engineering indus­try (monitoring equipment and emission control devices, in particu­lar), which was the only manufacturing sector to register an expansion of employment across the Union between 1990 and 1994.
Nämä sektorit on nimetty komis­sion paikallista kehitystä ja työl­lisyyttä koskevissa aloitteissa (KOM (95) 273, kesäkuu 1995) sellaisiksi, jotka ovat merkittäviä työpaikkojen kasvun ja paikallis­ten tarpeiden kannalta tulevai­suudessa.
Be­tween 1985 and 1992 (the last year for which comparable data are avail­able for these sectors), the rate of net job creation averaged 3% a year, twice as much as in other sectors.
Niille voitaisiin myös kohdistaa erilaisia unionin tu­kiohjelmia, kuten on tehty Yh­dysvalloissa, Japanissa ja Kanadassa.
Section 3 The changing pattern of employment as in those employed in the higher skilled professions (Graph 50).
Jakso 3 Työllisyyden muutokset
data are available because of the change in the system of classifying occupations), when the total num­bers in work declined by 2% in the Union as a whole, the number of managers, professionals and tech­nicians in employment expanded by certain problems about data com­parability between the two years), but also a similar reduction in the numbers working in more skilled manual jobs (as craft and related workers and plant and machine operators).
Nämä suuntaukset ovat havait­tavissa sekä miesten että naisten kohdalla, mutta naisten parissa myös palvelualoilla ja myynti­tehtävissä työskentelevien suhteellinen osuus kasvoi merkit­tävästi tänä ajanjaksona paljon koulutusta vaativissa työpaikoissa toimivien lisäksi (kaavio 50).
The tendencies are also apparent in most Member States. Between 1992 and 1994, all countries in the Union, apart from Denmark, ex­perienced an expansion of the share of managers, professionals and technicians in total employment in respect both men and women (the figures for Denmark, moreover, involve some estimation to correct for the evident change in classifica­tion of farmers and fishery workers between the two years and are, therefore, not entirely reliable) (Graph 51).
miesten ja naisten määrä väheni sekä suhteellisesti että absoluutti­sesti koko unionissa — ainoat poikkeukset olivat Kreikka ja Portugali (joiden kohdalla on on­gelmia tietojen vertailukelpoisuu­dessa tänä ajanjaksona) — myös enemmän ammattitaitoa vaativaa ruumiillista työtä tekevien (kuten ammattityöntekijöiden, koneiden hoitajien ja prosessien valvojien) määrä väheni vastaavasti.
manual jobs (in elementary occupa­tions) and as agricultural or fishery workers fell by 10%.
Suuntaukset näkyvät myös useim­missa jäsenmaissa.
As a result, in just two years, the share of total employment accounted for by the higher skilled professions increased from just over 31% to 33%, with each of the categories, managers, professionals and technicians, showing an increase.
Vuosina 1992­1994 kaikissa unionin maissa Tanskaa lukuun ottamatta johtaji­en, akateemisten ammattien ja teknisten alojen haltijoiden osuus kokonaistyöllisyydestä kasvoi sekä miesten että naisten parissa.