natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Here, the participation of mothers with one child is considerably lower than that of women without children.
Niissä yhden lapsen äitien työssäkäyntiluvut ovat huo­mattavasti alhaisempia kuin lapsettomien nais­ten.
Moreover, as the number of children increases, mothers' par­ticipation declines further A third profile occurs
Lisäksi lasten määrän kasvaessa äitien työssä­käynti tulee entistä harvinaisemmaksi.
Parttime work plays a different role for moth­ets and fathers.
Kolmas kuvio löytyy Italiasta ja Portugalista.
Its importance for mothers varies across Member States, but in several, it has con­tributed to the growth in women's participation.
Näissä mais­sa lapset vaikuttavat myös äitien työssäkäyntiin.
In the Netherlands, Sweden and the UK, parttime work is usual for mothers with young chil­dren and is also common in Belgium, in
Mutta niissä vasta toisella lapsella on ratkaiseva vaikutus; yhden lapsen äitien työssäkäyntiluvut ovat samansuuntaisia lapsettomien naisten kans­
TABLE 16 EMPLOYMENT STATUS OF MOTHERS WITH CHILD AGED 0-10 YEARS, IN THE EUROPEAN UNION (%), 1993
KUVIO 16 ALLE lo­VUOTIAIDEN LASTEN ÄITIEN TYÖLLISYYS (%) EUROOPAN UNIONISSA, 1993
3 FULL-TIME
KOKOPÄIVÄ
J PART-TIME
OSA­AIKA
SOURCE: EUROPEAN COMMISSION NETWORK ON CHILDCARE AND OTHER MEASURES TO RECONCILE EMPLOYMENT AND FAMILY RESPONSIBILITIES NOTE: AUSTRIA INFORMATION IS FOR MOTHERS WITH CHILDREN UNDER 15; SWEDEN INFORMATION IS FOR MOTHERS WITH CHILDREN UNDER 7 YEARS
HUOM.: ITÄVALLAN AINEISTO KOSKEE ALLE 15­VUOTIAIDEN ÄITEJÄ, RUOTSIN AINEISTO KOSKEE ALLE 7­VUOTIAIDEN ÄITEJÄ.
In contrast, in the southern Member States, Greece, Italy, Spain and Portugal parttime work is less common.
TYÖN JA PERHE­ELÄMÄN YHTEENSOVITTAMINEN äitien työssäkäyntiä määräävä tekijä.
In contrast, the par­ticipation of men is unaffected by the presence of children.
Useimmissa jäsenvaltioissa naisten työssäkäyntiluvut kasvavat suhteessa nuorimman lapsen ikään.
With the exception of Denmark, which has high employment rates for mothers, in all countries the employment of women with young children rose, with the growth in female employment being particularly high in the Netherlands, Ireland, the UK and Belgium.
äitien työllisyysluvut ovat korkeita, pienten lasten äitien työssäkäynti lisääntyi kaikissa jäsenvaltiois­sa, naisten ansiotyön kasvun ollessa erityisen voi­makasta Alankomaissa, Irlannissa, Yhdistynessä kuningastunnassa ja Belgiassa.
However, this pattern is not consistent across all Member States.
Näistä jäsenvaltioiden välisistä eroista voidaan päätellä, että tämänhetkinen tilanne ei ole vakiin­tunut.
In the Scandinavian countries, the participation rate of mothers is hardly affect­ed by the presence of children. Also, in some countries the age of children proves to be an important factor for the participation levels of mothers in the labour market.
Lisäksi se, että työssäkäyntimallit ovat niin erisuuntaisia, viittaa siihen, että työmarkkina­käyttäytyminen ei ole ulkosyntyinen tekijä, vaan on sidoksissa valtioiden noudattamaan talous­ ja sosiaalijärjestelmään.
In most Member States, the labout force participation tares of women increase with the age of their youngest child.
Seuraavissa jaksoissa käsitel­lään yhteiskunnan palvelujen järjestämistä.
Finally, some remarks should be made about the unemployment rates of parents throughout the European countries.
Lopuksi on syytä esittää muutamia huomioita vanhempien työttömyysluvuista eri Euroopan maissa.
In most countries, the unemployment rates of mothers are at a higher level than the unemployment rates of fathers.
Useimmissa maissa äitien työttömyyslu­vut ovat korkeampia kuin isien.
However, a large proportion of mothers in the Member States are not active in the labout mar­ket at all.
Suuri osa äideis­tä jäsenvaltioissa ei kuitenkaan ole lainkaan aktii­visesti mukana työmarkkinoilla.
In Greece, Spain, Ireland, Italy, Luxembourg and the Netherlands, around 50 per cent of mothers do not have a job.
Kreikassa, Espanjassa, Irlannissa, Italiassa, Luxemburgissa ja Alankomaissa noin 50 prosentilla äideistä ei ole työpaikkaa.
In contrast, in the Scandinavian countries and Portugal, 25 per cent of mothers are unemployed.
Pohjoismaissa ja Portugalissa sen sijaan 25 prosenttia äideistä on työttömiä.
These differences between countries suggest that the current situation is not fixed.
Tästä analyysistä voidaan tehdä muutamia joh­topäätöksiä, joista tärkein on, että lapsilla on merkitystä naisten työssäkäynnin kannalta.
Moreover, the fact that participation patterns are so diver­gent, suggests that labour market behaviour is not an exogenous fact, but sensitive to the organisa­tion of the economy and social system adopted by countries.
Yleisesti ottaen lapsettomien naisten työssäkäyn­tiluvut ovat huomattavasti korkeampia kuin nii­den naisten, jotka ovat vastuussa lasten hoidosta.
In the following sections, attention is given to the organisation of social provision.
Miesten työssäkäyntiin lapset sen sijaan eivät vai­kuta.
A few conclusions emerge from this analysis.
Tämä kuvio ei kuitenkaan ole yhtenäinen kai­kissa jäsenvaltioissa.
The most important conclusion is that children
Lisäksi joissakin maissa lasten ikä näyttäisi olevan tärkeä
TABLE 17 PERCENTAGE OF PART-TIME EMPLOYMENT AMONG MOTHERS AND FATHERS IN THE EUROPEAN UNION, 1993
KUVIO 17 ÄITIEN JA ISIEN OSA­AIKATYÖN PROSENTTIOSUUS EUROOPAN UNIONISSA, 1993
SOURCE: EUROPEAN COMMISSION NETWORK ON CHILDCARE AND OTHER MEASURES TO RECONCILE EMPLOYMENT AND FAMILY RESPONSIBILITIES NOTE: LUXEMBOURG FATHERS: NUMBER IN SAMPLES TOO SMALL
LÄHDE: EUROOPAN KOMISSION LASTENHOITOA IA MUITA TYÖ­ JA PERHE­ELÄMÄN YHTEENSOVITTAMISEEN TÄHTÄÄVIÄ TOIMENPITEITÄ KÄSITTELEVÄ VERKOSTO. HUOM: LUXEMBURG ISÄT: HENKILÖIDEN MÄÄRÄ OTOKSESSA LIIAN PIENI.
COMBINING WORK WITH HOUSEHOLD LIFE
TYÖN JA PERHE­ELÄMÄN YHTEENSOVITTAMINEN
• be flexible and diverse, while preserving coherence between different services;
• olla saatavilla myös niille lapsille, joilla on eri­tyistarpeita
In March 1992, the Council of Ministers adopted a Recommendation on childcare.1In
Maaliskuussa 1992 Euroopan unionin neuvos­to hyväksyi lastenhoitoa koskevan suosituksen1.
• be staffed by workers whose training is in accordance with the importance of their work.
• käyttää työntekijöinä henkilöitä, joiden koulu­tus vastaa työn tärkeyttä.
To what extent do these qualifications meet the reality of the childcare services in the European Member States?
Missä määrin nämä vaatimukset vastaavat las­tenhoitopalvelujen todellisuutta EU:n jäsenval­tioissa?
An initial answer to this question is offered by the 1996 report2published by the 'European Commission Network on Childcare and other Measures to reconcile Employment and Family Responsibilities'.
Alustava vastaus tähän kysymykseen löy­tyy Euroopan komission verkoston "Lastenhoito ja muut työ­ ja perhe­elämän velvollisuuksien yhteensovittamiseen tähtäävät toimenpiteet" vuonna 1996 julkaisemasta kertomuksesta2.
This report reviews all services providing 'safe and reliable care' for children under ten.
Tässä kertomuksessa esitetään katsaus kaikista palveluista, jotka tarjoavat turvallista ja luotetta­vaa hoitoa alle 10­vuotiaille lapsille.
The focus is on all childcare services such as nurseries or family day care, but also on childcare services provided by other institutions like schools and kindergartens.
Pääpaino on varsinaisissa lastenhoitopalveluissa, kuten päivä­kodit tai pethepäivähoito, mutta käsittelyssä on mukana myös muiden laitosten, kuten koulujen ja esikoulujen, tarjoamat lastenhoitopalvelut.
Chart 3 gives an overview of some of the main results of the review. It shows the diversity of the this Recommendation, Member States are encouraged to 'take and/or progressively encourage initiatives to enable women and men to reconcile their occupational, family and upbringing responsibilities arising from the care of children.'
Tässä suosituksessa jäsenvaltioita kehotetaan tekemään ja/tai rohkaisemaan aloitteita, jotka tähtäävät siihen, että sekä naiset että miehet voi­sivat sovittaa yhteen työhön, perheeseen ja kasva­tukseen liittyvät velvollisuutensa, jotka johtuvat lasten hoidosta.
More specifically, the Council Recommendation identified four areas where initiatives should be taken: leave arrangements for parents; making the workplace responsive to the needs of workers with children; supporting increased participation by men in the care and upbringing of children; providing childcare services for parents who are working, undertaking training, or seeking employment or training.
Tarkemmin neuvoston suosituk­sessa määritellään neljä aluetta, joilla aloitteisiin olisi ryhdyttävä: vanhemmille tarkoitetut loma­järjestelyt, työpaikan muuttaminen vastaamaan perheellisten työntekijöiden tarpeisiin, miesten lisääntyneen osallistumisen lasten hoitoon ja kas­vatukseen tukeminen sekä lastenhoitopalvelujen tarjoaminen vanhemmille, jotka ovat työssä tai koulutuksessa tai etsivät työ­ tai koulutuspaikkaa.
In Article 3 of the Recommendation, which deals with childcare services, some important qualifications of these services are identified.
Suosituksen 3 artiklassa, jossa käsitellään lasten­hoitopalveluita, määritellään joitakin näille palve­luille asetettavia tärkeimpiä vaatimuksia.
They should:
Lastenhoitopalvelujen pitäisi:
2 A review of services for young children in the European Union (1990-1995), European Commission Network on Childcare
2 Katsaus pienille lapsille tarkoitetuista palveluista EUrssa
• be affordable and available in all (rural and urban) areas; and other Measures to reconcile Employment and Family Responsibilities, European Commission, DG V, January 1996.
• yhdistää luotettava hoito pedagogiseen lähesty­mistapaan
TABLE 18 FULL-TIME AND PART-TIME EMPLOYMENT OF MOTHERS WITH CHILD AGED o-ίο YEARS, IN THE EUROPEAN UNION (%), 1985 AND 1993
KUVIO 18 ALLE 10­VUOTIAIDEN LASTEN ÄITIEN OSA­AIKATYÖ (%) EUROOPAN UNIONISSA, 1985 JA 1993
SOURCE: EUROPEAN COMMISSION NETWORK ON CHILDCARE AND OTHER MEASURES TO RECONCILE EMPLOYMENT AND FAMILY RESPONSIBILITIES NOTE: AUSTRIA INFORMATION FOR MOTHERS WITH CHILDREN UNDER 15; SWEDEN INFORMATION FOR MOTHERS WITH CHILDREN UNDER 7 YEARS
LÄHDE: EUROOPAN KOMISSION LASTENHOITOA JA MUITA TYÖ­ JA PERHE­ELÄMÄN YHTEENSOVITTAMISEEN TÄHTÄÄVIÄ TOIMENPITEITÄ KÄSIT­TELEVÄ VERKOSTO. HUOM: ITÄVALLAN AINEISTO KOSKEE ALLE 15­VUOTIAIDEN ÄITEÄ, RUOTSIN AINEISTO KOSKEE ALLE 7­VUOTIAIDEN ÄITEÄ.
COMBINING WORK WITH HOUSEHOLD LIFE services for young children and the levels of service provision.
TYÖN JA PERHE­ELÄMÄN YHTEENSOVITTAMINEN
Services for children between three and six years old are on a more advanced level compared to the level of services for 03 year-olds.
Taulukossa 3 esitetään yhteenveto joistakin tut­kimuksen keskeisimmistä tuloksista.
This arises mainly from pre-primary schooling (kindergarten) and early admission to compulsory schooling.
vinä on hoidosta huolehtivien organisaatioiden ja ryhmien paljouden takia vaikea kerätä.
In France, for example, nearly all chil groups involved. However, from Commission estimates of the levels of provision for this age group, it becomes clear that cate for these chil dren outside school hours is limited.
Komission tekemistä tälle ikäryhmälle suunnat­tua palvelutarjontaa koskevista arvioista käy kui­tenkin ilmi, että näiden lasten hoito koulupäivän ulkopuolella on rajoitettua.
Most chil dren appear to be provided care in ways other than through public funded services.
Näyttää siltä, että useimpien lasten hoidosta huolehditaan muutoin kuin julkisten palvelujen avulla.
Information suggests that in most countries such provision is available for less than ten per cent of this population.
Tiedot viittaavat siihen, että useimmissa maissa julkisesti rahoitet­tuja palveluita on tarjolla alle kymmenelle pro­sentille ikäryhmästä.
Exceptions to this are Sweden and Denmark, where nearly two-thirds of the population is cared for by such services and to a lesser dren in the age group attend l'école maternelle extent, France, where 30 per cent of children between 6-10 are cared for in a childcare service that provides care and recreation.
Poikkeuksia tässä suhteessa ovat Ruotsi ja Tanska, joissa lähes kaksi kol­masosaa ikäryhmästä saa tällaisten palvelujen jär­jestämää hoitoa, sekä jossakin määrin myös Ranska, jossa 30 prosenttia 6­10 ­vuotiaista lap­sista kuuluu hoitoa ja harrastustoimintaa tarjo­avien lastenhoitopalvelujen piiriin.
Monitoring childcare services from the age of three.
3­6 ­vuotiaille suunnatut palvelut ovat kattavampia kuin 0­3 ­vuotiaiden palvelut.
In the Netherlands pre-primary schooling does not exist, but children are admitted to primary schooling before compulsory school-age, at the age of fout.
Alankomaissa esikouluja ei ole, mutta lapset voivat päästä ala­asteelle jo ennen pakollista koulunaloittamisikää, neljän vuoden vanhoina.
However, major differences remain: Portugal, Finland and Ireland have the lowest levels of public funded provisions for children in the age group 36 and France, Belgium and Italy the highest levels.
Erot ovat kuitenkin suuria: Portugalissa, Suomessa ja Irlannissa julki­sin varoin rahoitettuja palveluita 3­6 ­vuotiaille on vähiten, ja Ranskassa, Belgiassa ja Italiassa eni­ten.
Data on services for children between six and ten years, outside school hours, is limited and difficult to interpret.
6­10 ­vuotiaille lapsille kouluajan ulkopuolella tarjottavista palveluista saatavilla olevat tiedot ovat rajallisia ja vaikeasti tulkittavissa.
Information on childcare for school-age children before and after school, during lunchtime and on days off, is difficult to col lect, because of the number of organisations and
Tietoa kouluikäisten lasten hoidosta ennen ja jälkeen koulupäivän, lounastaukojen aikana ja vapaapäi­
To what extent do these services meet the principles set down by the Council Recommendation on childcare?
Missä määrin nämä palvelut vastaavat neuvos­ton lastenhoitoa koskevassa suosituksessa määri­teltyjä periaatteita?
Is childcare affordable and available, does it combine reliable care and a pedagogical approach?
Onko lastenhoito kohtuuhin­taista ja kaikkien saatavilla, yhdistyykö siinä luo­tettava hoito ja pedagoginen lähestymistapa?
And what about flexibility, diversity and coherence?
Entä joustavuus, monimuotoisuus ja yhtenäisyys?
It is clear from the chart that this question cannot be easily answered at a European level.
Taulukosta käy selkeästi ilmi, että Euroopan tasolla tähän kysymykseen on vaikea vastata.
There are two major reasons for this:
Tähän on kaksi pääasiallista syytä:
VTE OF UNEMPLOYMENT AND INACTIVITY OF MOTHERS AND FATHE AGED o-ίο YEARS, IN THE EUROPEAN UNION (%), 19«
KUVIO 19
1 MOTHERS Un EMPLOY.
ÄITIEN TYÖT ÖMYYS
MOTHERS IN, .CTIVE
ÄITIEN MUUI SYYT
FATHERS UNI MPLOY.
ISIEN TYÖTTÖMYYS
FATHERS
ISIEN MUU S
SOURCE: EUROPEAN COMMISSION NETWORK ON CHILDCARE AND OTHER MEASURES TO RECONCILE EMPLOYMENT AND FAMILY RESPONSIBILITIES
LÄHDE: EUROOPAN KOMISSION LASTENHOITOA JA MUITA TYÖ­ IA PERHE­ELÄMÄN YHTEENSOVITTAMISEEN TÄHTÄÄVIÄ TOIMENPITEITÄ KÄSIT­TELEVÄ VERKOSTO.
NOTE: AUSTRIA INFORMATION FOR PARENTS WITH CHILDREN UNDER 15; SWEDEN INFORMATION FOR MOTHERS WITH CHILDREN UNDER 7 YEARS.
HUOM: ITÄVALLAN AINEISTO KOSKEE ALLE 15­VUOTIAIDEN ÄITEIÄ. RUOTSIN AINEISTO KOSKEE ALLE 7 VUOTIAIDEN ÄITEJÄ.
CHART 3: OVERVIEW OF SERVICES FOR YOUNG CHILDREN, SCHOOL-AGE AND LENGTHOFSCHOOLDAY n o a
Ι TAULUKKO 3: 1 YHTEENVETO PIENILLE LAPSILLE SUUNNATUISTA PALVELULSTAADD, KOULULASTAJA KOULUPÄIVÄN PITUUDESTA
Year/data
Vuosi/aineisto
School-age
Kouluikä δ
Length of school day in hours
Koulupäivän pituus tunteina
Proportions in publicly funded services for children 6-10 yearsc
Julkisesti rahoitettujen palvelujen piiriin kuuluvien lasten osuus 6-10 vuottac
Publicly fundedt > services for children (%) 03 years 36 years co Ζ
Julkisesti rahoitetut^ palvelut lapsille (%) 03 vuotta 36 vuotta
62% + all six year olds in pre-primary education ïi
62% + kaikki kuusivuotiaat esikouluopetukessa
5% +60% of six year olds in welfare and education system services ι ά
Tarkoituksena edistää naisten ja miesten yhtä läisiä mahdollisuuksia ja tasa-arvoista kohtelua.
64%+ some six year olds in pre-primary schooling
Siirtomahdollisuus Etuisuudet Maksut
Page 65
Kyllä
COMBINING WORK WITH HOUSEHOLD LIFE
Työnantajan suostumksella
The most serious gaps come in statistics on private, non-subsidised services, like in-home care and care by relatives.
Yksilökohtainen Kiinteä maksu + korotus kahdesta ja kolmesta lapsesta
granted on a non-transferable basis.
12 kuukauden palvelus
PARENTAL LEAVE
10 viikkoa + 3­9 kuukautta"
Parental leave arrangements in Member States
Kunnes lapsi täyttää 9 vuotta
In June 1996 a Directive on Parental Leave3 was adopted by the Council of Ministers.
Perhekohtainen Kiinteä maksu: 80 prosenttia Yksilökohtainen työttömyyskorvauksesta
This
Ei Kyllä
Page 66
Kyllä
CHART 4: OVERVIEW OF PARENTAL LEAVE PROVISIONS IN EUROPEAN UNION COUNTRIES, 1994-95
4 viikonn
Country
Kreikka
Restrictions in coverage
Yksilökohtainen Palkaton
Fractioning
Perhekohtainen
Yesb
Ei
On employer's agreement
Ei rajoituksia
Flat-rate with higher payment for two and three children
Kunnes lapsi täynää kolme vuotta
12 months of service
12 kuukauden palvelus
No Yes
Ei mitään
Family Individual
Ä.L. jälkeend
36 months
Perhekohtainen
Until child is three years
Tulosidonnainen 30 prosenttia 26 Viikkoa tuloista
3 months
Ei mitään
Companies 100 workers and eight per cent claims
6 Kuukautta osa­aikaisesti
Until child is two'/i years
Kunnes lapsi täyttää neljä vuotta
12 months of service
12 Kuukauden palvelus
36 months
Kylläb
Flat-rate, from second child
Perhekohtainen
Until child is three years
Ei rajoituksia
Until child is three years
6 Kuukautta Max: 24 kuukautta^
Ireland
Kyllä
Following m.l.'1
Perhekohtainen Perhekohtainen
6 months
6 Kuukautta Kunnes lapsi on 3 ­ vuotias
None
Ei rajoituksia
Netherlands
6 Kuukauden palvelus
Until child is four years
TYÖN JA PERHE-ELÄMÄN YHTEENSOVITTAMINEN
Workers and agriculture/forestry
Keskeisiä kysymyksiä ovat osaaikatyö ja loman osittamismahdollisuus.
12 months of service
Vanhempainvapaan seuranta
6 months Until child is three years
Osa­aikatyö ja tilapäistyöt yhteensovittamisen keinona
Sweden
Sekä nais­
18 months
OSA­AIKATYÖ
h Or 12 months in past two years.
LÄHDE EUROSTAT (TVT)
Childcare services focus on services for young children of pre­school age, which are, of course, essentials fot conciliation between work life and household life.
TYÖN JA PERHE­ELÄMÄN YHTEENSOVITTAMINEN ten että miesten osa­aikatyö on erityisen yleistä neljässä jäsenvaltiossa: Alankomaissa, Ruotsissa, Yhdistynessä kuningastunnassa ja Tanskassa.
But school­age child­care is also important as emphasised by a report of the European Netwotk for School­age Childcare.
Osa­aikatyön kasvu on keskittynyt suurelta osin naisiin.
Individual rights to parental leave have only recently been imple­mented (Greece, the Netherlands). Some coun­tries have made changes in their legislation and split the leave in two parts with both an individ­ual and a family right to parental leave (Sweden, Denmark).
Itse asiassa naiset täyttivät 95 prosenttia vuosina 1987­1990 syntyneistä uusista osa­aika­työpaikoista, ja kolmannes kaikista naisten uusis­ta työpaikoista oli osa­aikatöitä.
School­age childcare fills the gap at the end of the school day. It may also be needed for other periods such as the time before school opens in the morning, during school holidays; during school half­days; and when schools are closed for othet reasons.
vaihdellessa miesten 33 prosentista ja naisten 38 prosentista Espanjassa (selvästi korkeimmat luvut unionin alueella), miesten jopa alle kuuteen pro­senttiin ja naisten alle kymmeneen prosenttiin viidessä maassa, ­ Belgiassa, Luxemburgissa, Italiassa, Itävallassa ja Yhdistynessä kuningastun­nassa ­ joissa on hyvin erilainen työlainsäädäntö.
In some countries the leave is limited to three months (Greece) or six months (Italy, the Netherlands), while in others the maximum leave period is set at 36 months, for example, until the child is three years old (Germany, France).
Edellisiä viittä jäsenvaltiota ja Espanjaa lukuun ottamatta tilapäistyöpaikkojen määrä ei juuri­kaan eronnut unionin vuoden 1994 keskiarvosta missään jäsenvaltiossa.
In four countries, parental leave is unpaid dur­ing the whole period of leave (Greece, Spain, the Netherlands and Portugal). However, in most countries there are some benefits, at least for a minimum period of the leave.
Jos osa­aikatyön kehittyminen näyttääkin ole­van erityisesti naisiin liittyvä ilmiö, tilapäisistä työsuhteista (määräaikaiset sopimukset) tehty analyysi kertoo hienoisemmasta muutoksesta, jossa naisten ja miesten väliset erot eivät ole niin suuria.
In different countries within the European Union, these ser­vices have different names and different emphases.
Tilapäiset osa­aikatyöpaikat on syytä mainita erikseen.
In some Membet States they are well established, with a respected place in social policy towards families.
Tällaisiin sopimuksiin liittyy huonompi työllisyysturva.
In others there is cur­rently some development, but school­age childcare services are not yet in any way systematic.
Kuten olettaa saattaa, määräaikai­silla osa­aikatyösopimuksilla työtä tekevien nais­ten osuus on huomattavasti suurempi kuin mies­ten.
They can help children and parents to mix with others from different ethnic backgrounds and they can allow children with a disability to share their free time with the non­disabled; in short, they can be a local commu­nity resource with benefits beyond simple childcare.
Vuonna 1995 noin 39 prosenttia tilapäisissä työsuhteissa olevista naisista työskenteli osa­aikai­sesti, mikä on hieman suurempi osuus kuin osa­aikatyön osuus vakituisissa työsuhteissa.
Central issues are part­time work and the possibility of dividing the leave. Part­time work during the leave period is not possible in every country: only in France, Finland and Sweden do parents have a right to work part­time.
Vaikka tilapäistyö ei olekaan unionin alueella aivan yhtä yleistä kuin osa­aikatyö, ja se tarjoaa työpaikkojakin vain puolet siitä määrästä mitä osa­aikatyö, se on kuitenkin tärkeä työllisyyden kasvualue.
The purpose is to stimu­late parents to combine work and care responsi­bilities for children while keeping parents in the labour market.
Vuonna 1995 tilapäistyöt muodostivat ainoastaan noin 14 prosenttia kaikista EU­mai­den työpaikoista.
Staggering the leave, rather than taking the whole leave period at once, is possible in Belgium, Germany, Greece, Finland and Sweden, while in other countries leave should be taken in a single period.
Lisäksi tilapäistyö näyttää ole­van vähemmän naisiin painottunutta, kuten on asian laita osa­aikatyö n kohdalla, vaikka tilapäis­työntekijöistä onkin suurempi osa naisia kuin miehiä sekä unionin alueella kokonaisuudessaan että kussakin jäsenvaltiossa erikseen.
Parental leave is most flexible in Sweden, where it can be staggered and taken part­time without the employer's permis­sion.
Vuonna 1995 noin 13 prosenttia miehistä ja 15 prosent­tia naisista oli työllistynyt tilapäistöissä, lukujen
s School­age Childcare in the European Union, European Commission Network on Childcare and other Measures to reconcile Employment and Family
KUVIO 21 SYNTYVYYS EUROOPAN UNIONISSA VUOSINA 1980, 1985 JA 1994
WORKERS his/her particular employment.
ALUEELLINEN PERHETUKIOHJELMA EMILIA ROMAGNASSA
In five countries there are no conditions for access to the leave (Denmark, Spain, Italy, Austria and Finland), but in five others, 12 months of service with the employer is required (Belgium, Greece, France, the Netherlands and Portugal).
On mielenkiintoista tutkia syitä, jotka johtavat naiset hyväksymään epätyypillisiä työsopimuksia ja erityisesti osa-aikatyön.
Variations are found in Germany (four weeks of service) and Sweden (six months).
Ovatko ne tapa sovittaa yhteen perhe ja työelämä?
Restrictions in leave do occur; in some countries certain groups are excluded. For example, small companies in Greece can object to the leave when eight per cent of the workers in the company take parental leave in a year.
Euroopan työvoimatutkimuslaitoksen keräämä aineisto antaa jon kinlaista suuntaa sekä tekee mahdolliseksi arvioida, missä määrin osaaikatyö on vapaaehtoinen valinta.