natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Equality of opportunity for men and women is a fundamental objective of the EU, along with the fight against unemployment.TheTreaty of Amsterdam gives the EU the legal base to pursue this objective in all fields.
- Miten ESR:n toiminta keskitetään naisten ja miesten välisestä syrjinnästä eniten kärsiville aloille (palkkaus, vastuu perheestä, yliedustus)?
- How do we focus ESF action on the most common areas of discrimination between men and women (salary, family responsibility, over-representation)? sentation)?
Naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien periaate on EU:n perustavoite työttömyyden torjunnan rinnalla.
It is also an explicit objective for Structural Fund action, including that of the ESF.
Edellä mainittu on myös rakennerahastojen ja siten myös ESR:n toiminnan nimenomainen tavoite.
A major source of expertise and inspiration has been the Community Initiative Now, which supported over 1500 projects during the 1994 and 1999 programming period.
Keskeinen asiantuntemuksen ja inspiraation lähde on ollut yhteisön NOVV-aloite, josta sai tukea yli I 500 hanketta ohjelmakautena 1994-1999.
• How can we maximise the impact of ESF pro grammes on the labour market and at the workplace?
• Miten voidaan maksimoida ESR-ohjelmien vaikutus työmarkkinoilla ja työpaikoilla
- by changing education and training practices?
- muuttamalla koulutuskäytänteitä?
j^.WH^q,gtyi* > ^,ÏÏ8tffir,:jgXïPi^J_BAR_f page 4 - ESF InfoReview n°5
sivu 4 - ESR-tiedotuslehti nro 5
Exclusion from the labour market
Syrjäytyminen työmarkkinoilta
The EU has long recognised the need to direct labour market policy measures towards the needs of particularly disadvantaged people: those who because of varying types of social problems find it difficult to find or keep a job.
EU on jo pitkään tunnustanut tarpeen suunnata työmarkkinapoliittiset toimenpiteet erityisen epäsuotuisassa asemassa olevien ihmisten tarpeisiin. Näillä ihmisillä on vaikeuksia löytää työpaikka tai pitää työpaikkansa erityyppisten sosiaalisten ongelmien takia.
Potential target groups include the physically disabled, the mentally disabled, single parents, the homeless, prisoners or ex-offenders, drugaddicts, or those recovering from addiction, people living in isolation and vulnerable young people.
Mahdollisia kohderyhmiä ovat fyysisesti tai psyykkisesti vammaiset, yksinhuoltajat, kodittomat, vangit tai rikoksentekijät, huumeidenkäyttäjät tai huumeidenkäytön lopettaneet, eristyksissä elävät henkilöt ja vaikeassa tilanteessa olevat nuoret.
The traditional ESF focus on vocational training is enhanced for these groups by an emphasis on career guidance, motivation and counselling, which recognises that people who are already excluded from the labour market will often have a long way to go before they can think of true integration into the job market.
ESR painottaa perinteisesti ammatillista koulutusta, mutta sen lisäksi näitä ryhmiä ohjataan, motivoidaan ja neuvotaan ammatin valinnassa, sillä työmarkkinoilta jo syrjäytyneillä ihmisillä on usein pitkä tie kuljettavanaan ennen kuin he voivat todella päästä työmarkkinoille.
Excluded groups are also the targets of the Integra and Horizon Community Initiatives; Now and Youthstart deal specifically with the needs of women and young people.
Syrjäytyneet ovat myös yhteisön Integra­ ja Horizon­aloitteiden kohderyhmiä. Now ja Youthstart käsittelevät erityisesti naisten ja nuorten tarpeita.
Equity • Are the right people being targeted and receiving the level and type of assistance they require?
• Kohdistuvatko toimet oikeisiin henkilöihin ja saavatko he tarvitsemansa tasoista ja tyyppistä apua?
Are these groups themselves changing?
Ovatko nämä ryhmät itse muuttumassa?
Adequacy • Do activities match the requirements of the target groups?
• Vastaavatko toimet kohderyhmien odotuksia?
Are they making the most of their potential? tial?
Hyödynnetäänkö niiden mahdollisuuksia täysipainoisesti?
Effectiveness • Are programmes having a discernible effect, both on individuals and on 'integration' rates for the excluded?
• Onko ohjelmilla havaittavia vaikutuksia sekä yksilöihin että syrjäytyneiden työhönpääsytilastoihin?
How do we measure progress?
Miten edistymistä mitataan?
Does today's competitive environment mean we need different benchmarks for the excluded?
Johtaako nykyajan kilpailuyhteiskunta siihen, että syrjäytyneille tarvitaan eri mittapuut?
Access to employment • Which routes to employment?
• Mitä työnsaantitapoja on olemassa?
What can local part nerships provide?
Mitä paikalliset kumppanuusjärjestelmät voivat tarjota?
How can the third sector be best developed to offer opportunities to vulnerable groups?
Miten kolmatta sektoria kehitetään parhaiten tarjoamaan mahdollisuuksia vaikeimmassa tilanteessa oleville ryhmille?
• How do we best match vocational training systems and qualifications to employment systems?
• Miten ammatillisen koulutuksen järjestelmät ja työllisyysjärjestelmät sovitetaan parhaiten yhteen?
ESF InfoReview n°5 - page S
sivu 5 ­ ESR­tiedotuslehti nro 5
Adaptation to industrial change
Sopeutuminen teolliseen muutokseen
How well is the European workforce equipped to face the future?
Miten hyvin Euroopan työvoima on varustautunut kohtaamaan tulevaisuuden?
This has been a key concern of European policy since the White Paper on Growth, Competitiveness and Employment in 1993 underlined the link between workforce skills and qualifications on the one hand, and growth and employment rates on the other.
Tätä on pohdittu Euroopan tason politiikassa siitä lähtien, kun vuoden 1993 valkoisessa kirjassa kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä korostettiin työvoiman ammattitaidon sekä kasvu- ja työllisyystilastojen välistä yhteyttä.
At around the same time, the ESF addressed this issue directly with the creation of the new Objective 4 and the Adapt Community Initiative.
Samaan aikaan ESR vastasi haasteeseen suoraan luomalla uuden tavoitteen 4 sekä yhteisön Adaptaloitteen.
These aim to equip people who are in work with up-to-date skills, and to help companies anticipate changes in the labour market and their impact.
Niillä annetaan työssäkäyville mahdollisuus päivittää taitojaan ja autetaan yrityksiä ennakoimaan työmarkkinoiden muutoksia ja niiden vaikutuksia.
Since then, adaptability has become a pillar of the new European Employment Strategy, involving social partners in agreements to seek the balance between flexibility and security which a dynamic workplace demands.
Sen jälkeen sopeutumiskyvystä on tullut uuden eurooppalaisen työllisyysstrategian peruspilari, johon nojautuen työmarkkinaosapuolet hakevat sopimusten välityksellä dynaamiselle työyhteisölle välttämätöntä joustavuuden ja turvallisuuden välistä tasapainoa.
• Can new approaches to training improve the capacity of companies and personnel to adapt to new circumstances?
• Voidaanko yritysten ja henkilöstön kykyä mukautua uusiin olosuhteisiin parantaa uusilla koulutustavoilla?
Objective 4 is a relatively new idea, How is it faring, and what are the questions we should be asking?
Tavoite 4 on suhteellisen uusi ajatus. Miten se etenee, ja mitä kysymyksiä olisi esitettävä?
• Is transnationality part of the answer in the age of globalisation?
• Voisiko tänä globaalistumisen aikakautena osa vastauksesta löytyä kansainvälisyydestä?
How can we best exchange good practice across borders?
Miten hyviksi havaittuja käytänteitä voitaisiin parhaiten vaihtaa maasta toiseen?
• What have experiences from Objective 4 or Adapt approaches contributed to national labour market and/or human resources policy?
• Miten tavoitteesta 4 tai Adapt-aloitteesta saadut kokemukset ovat vaikuttaneet kansallisiin työmarkkinoihin ja/tai henkilöresursseja koskevaan politiikkaan?
• Bottom-up or top-down: how do we achieve the best balance?
• Alhaalta ylös vai ylhäältä alas: miten saavutetaan paras tasapaino?
A project-driven approach on the one hand might mean optimal use of local resources and innovation, but might also bring with it a loss of focus at programming level as a whole.
Hankejohtoisessa lähestymistavassa hyödynnettäisiin parhaalla mahdollisella tavalla paikallisia voimavaroja ja innovaatioita, mutta se voisi myös johtaa suunnittelutason hajanaistumiseen.
How can the balance between mainstream Objective 4 programmes and the Adapt Initiative address this issue?
Miten tavoitteen 4 valtavirran ohjelmien jaAdapt-aloitteen välinen tasapaino vaikuttaa asiaan?
The ESF ¡n Objective I regions
ESR: n toiminta tavoitteeseen ¡ kuuluvillaalueilla
RapporteunVassHis Dertilis, Director National Employment Observatory,Athens
Esittelijä:Vassilis Dertilis,johtaja, Kreikan työllisyyden seurantakeskus.Ateena
Almost half of the ESF budget for the 1994-1999 period is used to co-finance actions in Objective I regions (those whose development is lagging behind the EU average).
Lähes puolet ESR:n talousarviosta vuosiksi 1994-1999 käytetään tavoitteeseen I kuuluvilla alueilla (joiden kehitys on EU:n keskitason alapuolella) toteutettavien toimien yhteisrahoitukseen.
As these actions often form part of large-scale development plans for human resources in these regions, the ESF generally stresses supplementary types of activities to tackle the particular problems these regions face.
Koska nämä toimet muodostavat usein osan näiden alueiden laaja-alaisista henkilöresurssien kehityssuunnitelmista, ESR yleensä korostaa täydentäviä toimia näiden alueiden kohtaamien erityisongelmien ratkaisemiseksi.
The Commission's report on economic and social cohesion, which looks at countries covered by Objective I (Greece, Ireland, Portugal and Spain) identifies significant progress since 1989 in the rate of participation in education, the evolution of education systems, and improved links between school and work. Programmes to strengthen education and page 6 - ESF InfoReview n°S
Taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevässä komission kertomuksessa, jossa tarkastellaan tavoitteeseen I kuuluvia maita (Kreikka, Irlanti, Portugali ja Espanja), todetaan, että vuoden 1989 jälkeen on saavutettu sivu 6 - ESR-tiedotuslehti nro S
• How have programmes for education and training in Objective I regions been successful in: training systems can involve the training of teachers, the introduction of new education and vocational training materials and methods, the development of certification systems and equipping the educational system to react to changes in technology and the economy.
• Millä tavoin tavoitteeseen I kuuluvilla alueilla toteutetut koulutusohjelmat ovat onnistuneet merkittävää edistystä koulutukseen osallistumisessa, koulutusjärjestelmien kehityksessä sekä koulun ja työn välisten yhteyksien paranemisessa. Koulutusjärjestelmiä tukeviin ohjelmiin voi sisältyä opettajien kouluttamista, uusia yleissivistävään tai ammatilliseen koulutukseen liittyviä menetelmiä ja aineistoa sekä järjestelmän valmentamista reagoimaan teknisiin ja taloudellisiin muutoksiin.
­ improving the structure and functioning of education and training systems?
- parantamaan koulutusjärjestelmien rakennetta ja toimivuutta?
­ bringing these systems closer to the require­ments of the job market?
- tuomaan nämä järjestelmät lähemmäksi työmarkkinoiden vaatimuksia?
• What are the priorities for improving public ad­ministration and how can the results be best disseminated?
• Millaisia painopisteitä on julkisen hallinnon kehittämisessä ja miten tuloksia saadaan levitettyä parhaiten?
• What does the future hold for this type of action?
• Millaiset tulevaisuudennäkymät tämäntyyppisillä toimilla on?
In some regions there is an additional focus on improving the operation of the public administration through the training of officials, introduction of net­works and other forms of modernisation.
Joillakin alueilla keskitytään lisäksi parantamaan julkisen hallinnon toimintaa kouluttamalla virkamiehiä sekä ottamalla käyttöön verkostoja ja muita uudistustapoja.
In the new Länder of Germany and the Italian Mezzogiorno, ESF action has focused particularly on helping the young and long­term unemployed.
Saksan uusissa osavaltioissa ja Italian Mezzogiornon alueella ESR:n toiminta on keskittynyt nuorten ja pitkäaikaistyöttömien auttamiseen.
In a number of regions in France, Austria, Belgium, the UK, Netherlands, high jobless rates have focused programmes on fighting unemployment and social exclusion.
Ranskan, Itävallan, Belgian, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Alankomaiden tietyillä alueilla korkea työttömyysaste on ollut syynä ohjelmien keskittymiseen työttömyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemiseen.
What the papers say
Lehtien kertomaa
Kickstart for jobs
Alkusysäys työpaikoille
EU support for small and medium enterprises
EU tukee pk-yrityksiä
'Visa for employment' ­ a solution to reintegrate the job market
"Työllisyyspassi" - ratkaisu työmarkkinoille palaamiseen
'Mais' project ­ twenty years of support to women
Mais-hanke - kaksikymmentä vuotta tukea naisille
Success in Eastern Germany ­ 270 000 new jobs created
Menestys Itä-Saksassa - 270 000 uutta työpaikkaa syntynyt
@ Credit does not have any gender
Luotolla ei ole sukupuolta
Female management ­ tomorrow's management
Naisten johtamistapa - tulevaisuuden johtamistapa
Women receives support from the EU
Naisille tukea Elhlta
The European Social Fund will help 150 000 people to keep or find employment
Euroopan sosiaalirahasto auttaa 150 000 henkeä säilyttämään tai löytämään työpaikan
Organisation 1998 sets the new ground-rules for DG V social security).
"Organisaatio 98" vahvistaa POV:n uudet pääperiaatteet
DG V has comprehensively reorganised its structure to gear up to meet the new EU employment and social challenges from 1999 through to the next millennium.
Pääosasto V on käynyt läpi laajan organisaatiouudistuksen valmistautuakseen kohtaamaan EU:n uudet työllisyys­ ja sosiaalialan haasteet vuodesta 1999 seuraavalle vuosituhannelle.
The new organisation was announced by DG V Director-General, Allan Larsson, and Commissioner Pádraig Flynn in early February, and was made effective from the start of March.
Pääosaston V pääjohtaja Allan Larsson ja komission jäsen Pádraig Flynn tiedottivat helmikuun alussa uudesta organisaatiosta, joka otettiin käyttöön maaliskuun alusta.
Allan Larsson, Director-General, DG V responsibilities (Directorates B and C: on ESF operations with an important role in the employment strategy), while the information and com-
Allan Larsson, pääjohtaja, PO V, työllisyys ja sosiaaliasiat osastot saavat laajempaa vastuuta (osastot Β ja C: ESR­toimet, joissa työllisyysstrategialla on merkittävä osuus), kun taas tiedotusyksikkö ja ulkosuhteita hoitava yksikkö ovat alkaneet toimia horisontaalisesti suoraan pääjohtajan alaisuudessa koko pääosastoa palvellen. Kansanterveydestä ja työturvallisuudesta vastaavan osaston
Agenda 2000, the new Amsterdam Treaty and the Luxembourg accord have all underscored employment as the top priority of the European Union.This has paved the way for a strengthening of policy and has conferred new responsibilities on DG V, the Directorate-General for Employment, Industrial Relations and Social Affairs.
Agenda 2000 ­ohjelmassa, Amsterdamin sopimuksessa ja Luxemburgin sopimuksessa on kaikissa korostettu, että työllisyys on Euroopan unionin painopisteala.
One key outcome of this has been the decision to integrate the ESF with the policy development and implementation of the employment strategy.
Tämä on tasoittanut tietä politiikan lujittamiselle ja antanut uusia vastuualueita PO Vrlle, työllisyyden, työmarkkinasuhteiden ja sosiaaliasioiden pääosastolle.
The reorganisation of Directorate F, responsible for Public Health and Safety at Work, which started with a review, is in the process of completion.
uudelleenjärjestely käynnistyi selonteolla, jota ollaan viimeistelemässä.
Directorate G, managing DG V's financial and human resources, which was only recently created during the reorganisation in 1996, is to continue its work for DG V as whole.
Pääosaston V henkilöstöhallinnosta ja varainhoidosta vastaava osasto G, joka luotiin vasta vähän aikaa sitten vuoden 1996 uudelleenjärjestelyn yhteydessä, jatkaa työskentelyään koko pääosaston palveluksessa.
Whilst political developments were central to the decision to reorganise the DG, another aim was to optimise DG V's overall efficiency by streamlining internal resources.
Vaikka poliittinen kehitys olikin keskeinen syy järjestää pääosasto V uudelleen, tavoitteena oli myös saada se kokonaisuutena mahdollisimman tehokkaaksi rationalisoimalla sisäisiä voimavaroja.
The operational changes consist of three main components.
"Tämä koskee koko henkilöstöä", sanoi Allan Larsson esitellessään organisaatiomuutosta.
Firstly, the three policy directorates are to be more focused on their core activity (A: on employment and the ESF, D: on working life policies, E: on
"Uusiin haasteisiin on vastattava käyttämällä paremmin kaikkein tärkeimpiä voimavarojamme, ihmisiä".
"All staff are involved," said Allan Larsson, presenting the re-organisation.
Kolme poliittista osastoa keskittyvät enemmän ydintoimiinsa (A: työllisyys ja ESR, D: työmarkkinapolitiikka.
Directorate-General for Employment, Industrial Relations and Social Affairs
Pääosasto V­Työllisyys, työmarkkinasuhteet ja sosiaaliasiat
Information and publications
Suunnittelu i ja koordinoint
Planning & coordination Policy and Perspective
Tiedotus ja julkaisut
Relations with the European Parliament
Työllisyys ja ESR
Directorate G
Voimavarojen hallinto
Social security & social integration Public health & safety at work Management of resources
Työllisyysstrategia ja ESR ­ poliittinen yhteistyö ja koordinointi
Social dialogue, social rights and equality issues
Sosiaaliturva ja yhteiskunnallinen integraatio
Employment Strategy & ESF - policy development & coordination National Employment Monitoring & ESF Operations I National Employment Monitoring & ESF Operations II Gabrielle Ootuche
Etujärjestöjen vuoropuhelu sosiaaliset oikeudet ja tasa­arvo
Karl-Johan Lönnroth page 8 - ESF InfoReview n°5
Luis Riera Figueras sivu 8 ­ ESR­tiedotuslehti nro S
Bruges Seminar paves the way to integration
Bruggen seminaarissa tasoitetaan tietä yhteiskuntaan sijoittumiselle
Pathways to integration seminar, Bruges reshuffling a queue than reducing its length?
Sijoittautumisväylissä pohditaan työttömyyttä kahdesta näkökulmasta - sekä ongelman että parannuskeinon kannalta: Miksi työttömyyttä esiintyy?
X employability of the jobseeker, but, as more
Mitä itse asiassa tarkoitetaan yhteiskuntaan sijoittumisella (eli integroitumisella)?
Λ cS than one participant was at pains to point out, it is not the unemployed who create
Missä vaiheessa se on todella saavutettu?
Last October, some 350 people from throughout the European Union came together in the Belgian city of Bruges to discuss and reflect on "Pathways to Integration."
Viime lokakuussa noin 350 henkeä kaikkialta Euroopan unionista kokoontui Belgiaan, Bruggeen keskustelemaan sijoittautumisväylistä.
The two-day event was organised to coincide with the introduo unemployment, but rather the lack of jobs which give rise to unemployment and, conse­quently, the unemployed.
Kaksipäiväinen tapahtuma järjestettiin samaan aikaan kuin sijoittautumisväylä-käsite esiteltiin Belgiassa: kaikkien tavoitteesta 3 rahoitettavien toimien on noudatettava tätä lähestymistapaa.
tion of the Pathways concept throughout Belgium: all action funded under Objective 3 will now embrace this approach.
"Eikö ole järjetöntä käyttää enemmän aikaa jonon uudelleenjärjestelyyn kuin sen lyhentämiseen?"
When can integration be said to have taken place and what indicators should be used to gauge the degree of success of the Pathways approach?
Milloin yhteiskuntaan sijoittuminen on todella tapahtunut, ja mitä osoittimia olisi käytettävä sijoittautumisväylälähestymistavan onnistumisen mittaamisessa?
Are placement rates the only measure of success?
Ovatko työnsaantitilastot ainoa menestymisen mitta?
Doesn't ultimate success go much deeper than the newfound job per se, to everything that it entails in terms of dignity, social values, equality of opportunity, and so on.
Mikä merkitys on sillä, että työnhakija on huojentunut saadessaan takaisin kadonneen omanarvontuntonsa, kokee kuuluvansa joukkoon tai tuntee, että hänellä on paikka yhteiskunnassa?
.The social economy should not appear only as a mere footnote in the text
Eikö onnistuminen ole viime kädessä paljon
The Pathways to Integration approach is as intricate as the problems it is designed to resolve.
Sijoittautumisväylä-lähestymistapa on yhtä monimutkainen kuin ne ongelmat, joiden ratkaisemiseen se on tarkoitettu.
It is not only a matter of accompanying the individual along his or her unique pathway into employment, using a tailormade package of training and other supporting mea­sures. A whole host of other elements come into play as well: partnership, target groups, the fight against exclusion, labour market policy, employment policy, etc.
Tarkoituksena ei ole ainoastaan saattaa yksilöä oman koulutusväylänsä kautta kohti työpaikkaa mittatilauskoulutuksen ja muiden tukitoimien avulla, vaan tähän sisältyy myös koko joukko muita tekijöitä: kumppanuus, kohderyhmät, syrjäytymisen ehkäiseminen, työmarkkinapolitiikka, työllisyyspolitiikka jne.
All of these elements were, directly or indirectly, part of the Bruges agenda, as participants exchanged views on the relative failure of traditional policies to quell unemployment, and voiced (often quite diver­gent) opinions as to how best to tackle the problem in future.
Kaikki nämä tekijät sisältyivät suoraan tai välillisesti Bruggen esityslistaan, kun osallistujat vaihtoivat mielipiteitään perinteisten politiikkojen suhteellisesta kykenemättömyydestä ratkaista työttömyys sekä toivat julki (usein hyvin erilaiset) mielipiteensä parhaasta tavasta käsitellä ongelmaa vastaisuudessa.
ESF InfoReview n°S - page 9
W sivu 9 - ESR-tiedotuslehti nro S
The issue of partnership-one of the three workshop themes - was the subject of wide discussion. Everyone agreed on the importance of the partnership ¡deal, although the forms such partnerships take vary enormously on the ground, depending on which partners are involved (including or excluding decision makers, social partners, etc.), the targets they set them selves (e.g. better management of common resources or of objectives), their form (top-down, bottom-up) and structure (institutional or network set-up).
mukaan, keitä kumppanuussuhteeseen kuuluu (onko mukana päätöksentekijöitä, työmarkkinaosapuolia jne.), mitä tavoitteita ne itselleen asettavat (esim. yhteisten voimavarojen tai tavoitteiden parempi hoito) ja minkälainen muoto (ylhäältä alas, alhaalta ylös) tai rakenne (institutionaalinen tai verkosto) niillä on.
The Pathways to Integration approach -a very specific concept which must not be bandied about inappropriately - embraces a number of elements which are fully commensurate with the priorities set out by the European Commission.Thus, in stepping up measures to assist the most vulnerable jobseekers, Pathways gives priority to the "human dimension," increasing the individual and collective involvement of the beneficiaries themselves.
Bruggen seminaariin osallistuvat pitivät selkeästi parempana alhaalta ylös suuntautuvia kumppanuuksia (jotka syntyvät luonnollisesti paikan päällä, hankkeiden vetäjien ja edunsaajien tasolla) kuin ylhäältä alas toimivia kumppanuuksia (joita hallitsevat poliittiset, lakiasäätävät, taloudelliset tai valvovat organisaatiot).
Similarly, local employment initiatives promote the partnership concept and help bring activities down to grass-roots level.
Ne siirsivät painotuksen puutteista resursseihin, perinteisistä työmarkkinoista uuteen malliin, johon sisältyy uusia työn ja ammattipätevyyden muotoja.
The integrated action promoted by Pathways should deliver a huge efficiency boost by combining expertise and improving synergy, complementarity and solidarity.
Yhteiskunta muuttuu: on syntynyt kolmas sektori, joka vastaa uusia ajattelutapoja ja painopisteitä.
The participants in Bruges expressed a clear preference for bottom-up partnerships (those which ensue "naturally" on-the-ground,at the level of project pro moters and beneficiaries) rather than a top-down set-up (dominated by political, regulatory, financial or supervisory organisations).
"Sosiaalitalouden ei pitäisi olla vain vaatimaton maininta alaviitteessä."
Why the social partners?
Työmarkkinaosapuolet