natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These provisions are supplemented by a secondai"}' legislation ('"') which lays down the precise definitions and organises the provision of budgetar}' data to the Commission.
Näitä määräyksiä täydennetään sekundäärilainsäädännöllä ("), jossa annetaan tarkat määritelmät ja järjestetään julkista ta loutta koskevien tietojen toimittaminen komissiolle.
Budgetary surveillance refers to the European system of economic accounts
Julkisen talouden tilan valvonta perustuu Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmään (ESA)
Figures presented by governments in their budget laws follow national practices, so accounting procedures, methods of compilation of data, as well as the coverage of budgets usually differ among Member States.
Hallitusten talousarvioissaan käyttämissä luvuissa noudatetaan kansallisia käytäntöjä, ja kirjausmenetelmät, tietojen keräämismenetelmätja talousarvioiden kattavuus ovat yleensä erilaisia eri jäsenvaltioissa.
Therefore, to ensure comparability and usage of figures suitable for eco­nomic analysis, it has been decided to use economic accounts as the accounting framework for budgetary surveillance.
Jotta varmistettaisiin vertailtavuus ja käytettäisiin taloudelliseen analyysiin soveltuvia lukuja, julkisen talouden tilan valvonnassa on päätetty käyttää kansantalouden tilinpidon järjestelmiä ja nimenomaan Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmää (ESA) (15).
More specifically, the reference is the European system of economic accounts ('"). The philoso­
ESA:n kaltaisessa kansantalouden tilinpitojärjestelmässä periaatteena on
('­) Article 104c of the Treaty. C') Protocol No 5 on the excessive deficit procedure annexed to the Treaty. (") Council Regulation (EC) No 3605/93 of 22 November 1993 on the application of the protocol on the excessive deficit procedure annexed to the Treaty establishing the European Community (OJ 1.332,31.12.1993). ('■"') The ESA economic accounts system currently in operation is the European system of integrated economic accounts second edition (ESA­1979).
(''-') Perustamissopimuksen 104 c artikla C') Perustamissopimukseen liitetty liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä laadittu pöytäkirja N:o 5. (") Neuvoston asetus EYN:o 3605/93, annettu 22. päivänä marraskuuta 1993, Euroopan yhteisön pe rustamissopimuksen liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta (EYVL L 332,31.12.1993). ('~') Tällä hetkellä käytetään Euroopan kansantalouden tilinpitojäijestelmän loista painosta (ESA 1979).
A new system (ESA­1995) will become operational in 1999 and will be applied to the excessive deficit procedure in March 2000.
Uusi järjestelmä, Euroopan kansantalouden tilinpito-ja aluelilinpitqjäijestelmä (ESA 1995), otetaan käyttöön vuonna 1999, ja sitä sovelletaan liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn maalis kuussa 2000.
ρ hy of an economic accounting system like the ESA is to record events in a meaningful and suitable way for economic analysis, forecasting and policy making.
tapahtumien kirjaaminen taloudellisten analyysien, ennusteiden ja talouspoliittisten päätösten kannalta järkevällä ja sopivalla tavalla.
The budget deficit concept retained in economic accounting is net bor­rowing of the general government sector.
Kansantalouden tilinpidossa julkisen talouden alijäämää mitataan jul kisyhteisöjen nettoluotonotolla.
Net borrowing refers to the excess of all current and capital expenditure over the corresponding receipts and excludes all financial transactions ("'). Net borrowing must not be confused with the borrowing requirement often used as reference in budget laws, as the borrowing requirement normally includes some financial transactions and usually only covers the central government.
Nettoluotonotolla tarkoitetaan määrää, jolla tulonsiirtojen, kulutus-ja pääomamenojen summa ylittää vastaavat tulot, eikä siihen sisälly rahoitustaloustoimia ('")· Nettoluotonottoa ei pidä sekoittaa talousarvioissa usein viitearvona käytettyyn nettorahoitustarpeeseen, koska nettorahoitustarpeeseen sisältyy tavallisesti rahoitustaloustoimia ja se kattaa vain valtiontalouden.
The general government sector covers central government, local authorities and social security funds.
Julkisyhteisöihin kuuluvat valtiontalous, paikallishallinto sekä sosiaaliturvarahastot.
The general government definition is not on an institutional basis but on a functional basis.
Julkisyhteisöjä ei määritellä institutionaalisin vaan funktionaalisin perustein.
Thus, only units of which the principal function is the production of non-market services or the redistri­bution of resources are included.
Tämän vuoksi mukaan otetaan vain yksiköt, joiden pääasiallinen tehtävä on markkinoiden ulkopuolella tapahtuva palveluiden tuottaminen tai resurssien uudelleenjako.
Accordingly, publicly owned units deal­ing with commercial operations such as public enterprises are excluded.
Vastaavasti julkisyhteisöihin eivät sisälly liiketoimintaa harjoittavat jul kisessa omistuksessa olevat yksiköt kuten julkisyritykset.
The system presently in use (ESA-1979) only records economic flows.
Tällä hetkellä käytössä oleva järjestelmä (ESA-1979) rekisteröi vain ta louden virtamuuttujat.
Since no stocks are recorded, there are no balance sheets in the system and thus no measurement of government debt.
Koska siinä ei kirjata varantoja, järjestelmään ei sisälly tasetta eikä siten julkisen talouden velan mittaria.
Hence, a definition of government debt had to be agreed upon.
Tämän vuoksi oli sovittava julkisen talouden velan määritelmästä.
This was laid down in the protocol on the excessive deficit procedure and specified in Council Regulation (EC) No 3605/93.
Määritelmä esitetään liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä laaditussa pöytäkirjassa ja sitä tarkennetaan neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3605/93.
The concept retained is general government gross debt at nominal value, consolidated for government liabilities held within the subsectors of general government.
Valittu määritelmä on julkisyhteisöjen nimellisarvoinen bruttovelka, jossa jul kisen sektorin alasektorien sisäiset saatavat on sulautettu.
The requirements taken into account by the legislators when they decided on the debt concept were that the defini­tion needed to be transparent, simple and quickly operational.
Päättäessään velan määritelmästä lainsäätäjät edellyttivät, että määritelmä on selkeä, yksinkertainen ja nopeasti sovellettavissa.
("'') A financial transaction is the sale and purchase of financial assets, such as gold, currency, deposits, loans, equity and bonds.
('") Rahoilustaloustoimella tarkoitetaan rahoitusvarojen, esimerkiksi kullan, valuutan, käteisrahan, talletuksien, lainojen, osuuksien ja joukkovelkakirjojen myyntiä ja ostoa.
Financial transactions musi noi be confused with capital transactions which cover capital formation (investment) and capital transfers (such as investment grants and capital taxes).
Rahoitustaloustoimia ei pidä sekoittaa pääomataloustoimiin, joihin kuuluvat pääomanmuodostus (investoinnit) ja pääomansiirrot (kuten investointiavustukset ja pääomaverot).
Capital transactions influence net borrowing.
Pääomataloustoimel vaikuttavat nettoluotonottoon. toon.
Operational procedures to ensure methodological comparability of ESA figures
Menettelyt ESA:n tietojen metodologisen vertailtavuuden varmistamiseksi
Before the Maastricht Treaty, budgetary data following economic account definitions were produced mainly for the purpose of economic analysis.
Ennen Maastrichtin sopimusta kansantalouden tilinpidon mukaisia julkista taloutta koskevia tietoja kerättiin pääasiassa taloudellisia analyysejä varten.
The figures, viewed as a complement to national budget law figures and targets, were considered useful for comparative evaluations, macroeconomic forecasting and medium-term projections.
Tällaisten tietojen katsottiin täydentävän kansallisen talousarvion lukuja ja tavoitteita, ja niitä pidettiin vertailevien arvioi den, kokonaistaloudellisten ennusteiden ja keskipitkän aikavälin arvioiden kannalta hyödyllisinä.
Nevertheless, the importance of economic account figures for budgetary policy purposes was limited in most Member States.
Useimmissa jäsenvaltioissa kansantalouden tilinpidon luvuilla oli finanssipolitiikassa kuitenkin vain vähäinen merkitys.
However, with the Maastricht Treaty provisions, the importance of budget figures based on economic accounts has increased substantially.
Maastrichtin sopimuksen määräysten myötä kansantalouden tilinpitoon perustuvien julkista taloutta koskevien tietojen merkitys on lisääntynyt huomattavasti.
National authorities not only have an increased interest to take them into consideration as early as possible in their domestic budgetary policy setting, but also Member States have to supply them to the European Commission twice a year ('7).
Kansallisten viranomaisten on syytä ottaa julkista taloutta koskevat tiedot huomioon mahdollisimman varhaisessa vaiheessa kansallista finanssipolitiikkaa koskevassa päätöksen teossaan, ja lisäksi jäsenvaltioiden on toimitettava tiedot Euroopan komissiolle kahdesti vuodessa ('7).
The obligation by Member States to report ESA-based budgetary figures twice a year in a timely way has put more focus on the technical aspects of the production of data.
Jäsenvaltioiden velvollisuus antaa tiedoksi ESA:an perustuvat julkista taloutta koskevat tiedot kahdesti vuodessa sovittuun määräaikaan mennessä on lisännyt tietojen tuottamiseen liittyväin teknisiin näkökohtiin kohdistuvaa huomiota.
In this respect, it has been necessary to review closely the statistical quality of the figures reported to the Commission and their methodological compatibility with the accounting rules of the ESA system.
Tässä yhteydessä on ollut tarpeen tutkia tarkkaan komissiolle toimitettavien tietojen tilastollinen laatu ja niiden metodologinen yhteensopivuus ESA-jäijestelmän kirjaussääntöjen kanssa.
This task has been performed by the Statistical Office of the European Communities (Eurostat).
Tästä tehtävästä on huolehtinut Euroopan yhteisöjen ti lastotoimisto (Eurostat).
Overall, the ESA gives adequate methodological rules on the statistical treatment to be followed.
ESAjärjestelmän metodologiset säännöt ovat pääsääntöisesti riittävät tilastointia varten.
Nevertheless, the need has arisen for Eurostat to complement or to make more explicit some ESA accounting rules.
On kuitenkin osoittautunut, että Eurostatin on syytä täydentää tai selventää joitain ESA:n kirjaussääntöjä.
) Before 1 March and 1'September, in accordance with Article -1(1) of Regulation (EC) No 3605/93.
) Asetuksen (EY) N:o 3005/93 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti ennen 1. maaliskuuta ja 1. syyskuuta.
Such guidance has been called for when the question arose as to whether a specific statistical treatment applied by a Member State was compatible with the ESA-1979, when there was ambiguity about the interpretation of an existing ESA-1979 rule, or when the ESA-1979 currently in use needed further clarification given that it was initially written in the early 1970s.
Tällaista apua on tarvittu, kun on pohdittu jäsenvaltion soveltaman yksittäisen kirjaustavan yhteensopivuutta ESA-1979-järjestelmän kanssa, tai kun jonkin ESA-1979-säännön tulkinnasta on ollut epäselvyyttä, tai kun tällä hetkellä käytettävän ESA-1979-järjestelmän selventäminen on ollut tarpeen ottaen huomioon että järjestelmä laadittiin jo 1970-luvun alkupuolella.
In these cases, the issue has been examined with Member States' national account experts and Eurostat has ultimately decided after a thorough examination of all the elements.
Tällaisissa tapauksissa asiaa on pohdittu yhdessä jäsenvaltioiden kansantalouden tilinpidon asiantuntijoiden kanssa, ja lopullisen päätöksen on tehnyt Eurostat tutkittuaan perusteellisesti kaikki asiaan liittyvät seikat.
Clarification of accounting treatments has been completed
Tilinpidon selvennykset on saatu valmiiksi
Member States and Eurostat have clarified accounting treatments and made sure that the ESA framework is correctly applied.
Jäsenvaltiot ja Eurostat ovat selventäneet kirjaussääntöjä ja varmista neet, että ESA:aa sovelletaan oikein.
A large number of methodological issues have been resolved and special attention has been given to areas where differing interpretations of the required accounting treatment could have had a significant quantitative impact on the size of budgetary variables.
Useita metodologisia ongelmia on ratkaistuja erityistä huomiota on kiinnitetty aloihin, joilla noudatettavien kirjaussääntöjen poikkeavalla tulkinnalla voisi olla huomattavaa määrällistä vaikutusta talousarvion muuttujien suuruuteen.
When deciding upon the most appropriate treatment in cases where the ESA-1979 accounting rules need to be made more precise, guidance has been obtained from the new ESA-1995 and from looking at the broad rationale of economic accounts.
Tapauksissa, joissa ESA-1979:n kirjaussääntöjen selventäminen on ollut tarpeen, sopivinta menettelyä haettaessa apua on saatu uudesta ESA-1995Järjestelmästä ja kansantalouden tilinpidon yleisistä periaatteista. teista.
The main accounting topics subjected to clarification can be regrouped as three broad issues: the classification of units inside or outside the general government sector, the inclusion or not in the deficit of specific types of transactions, and the time of recording of certain transactions.
Tärkeimmät selkeytetyt kirjauskäytännöt voidaan jakaa kolmeen pääryhmään: yksiköiden luokittelu julkisyhteisöihin tai niiden ulkopuolelle, tiettyjen toimien sisällyttäminen alijäämään ja tiettyjen toi mien kirjaamisajankohta.
Each one is presented below with the most noteworthy examples.
Seuraavassa annetaan tärkeimmät esimerkit jokaisesta ryhmästä.
The classification of units inside or outside the general government sector
• Yksiköiden luokittelu julkisyhteisöihin tai niiden ulkopuolelle
In economic accounts, the classification of units in the institutional sectors is made on the basis of the economic function of the unit.
Kansantalouden tilinpidossa yksiköiden luokittelu institutionaalisiin sektoreihin perustuu yksiköiden taloudelliseen toimintoon.
This is the reason why the general government sector only includes units which principally produce non-market services.
Tämän vuoksi julkisyhteisöt-sektoriin kuuluu ainoastaan yksiköitä, jotka pääasiallisesti tuottavat palveluja markkinoiden ulkopuolella.
When a unit performs both non-market and market activities, the classification of the unit inside or outside the general government sector is decided on the basis of the dominant share in its
Kun yksikkö toimii sekä markkinoilla että niiden ulkopuolella, sen luokittelu julkisyhteisöjen sektoriin tai sen ulkopuolelle riippuu siitä, saako se suurimman osan resursseistaan julkisista vai markki-
resources between non-market and market sources.
nalähteistä.
As the composition of resources may change over time, sectoral reclassifications may be necessary.
Koska resurssien rakenne voi muuttua ajan kuluessa, sektorijako voidaan joutua uusimaan.
Public hospitals were reclassified into the corporate sector in Germany in 1997, as the main part of their resources comes from the sale of services.
Julkiset sairaalat on luokiteltu Saksassa yrityssektoriin vuodesta 1997, koska ne saavat suurimman osan tuloistaan palveluiden myynnistä.
Similarly, in Austria a restructuring of a public agency in charge of financing and maintaining certain roads (Asfinag) has led to its reclassification into the corporate sector and consequently to the reclassification of its debt outside general government.
Samoin Itävallassa tiettyjen teiden rahoittamisesta ja kunnossapidosta vastaavan julkisen yrityksen (Asfinag) rakenteen uudistaminen johti sen luokittamiseen yrityssektoriin kuuluvaksi. Samoin yrityksen velat siirrettiin julkisen sektorin ulkopuolelle kuuluviksi.
Questions were also raised concerning the classification inside or outside general government of certain pension funds in Finland which mostly operate on a pay-as-you-go basis but also rely to a minor extent on capital funding.
Kysymyksiä herätti myös tiettyjen Suomen eläkerahastojen rinnastaminen julkisyhteisöihin tai niiden ulkopuolelle. Kyseisten eläkerahastojen toiminta perustuu pääasiassa jakojärjestelmään, mutta vähäisemmässä määrin myös pääomien rahastointiin.
The alternative was between a classification in the social security subsector of general government or in the insurance sector.
Vaihtoehtoina oli eläkerahastojen luokitteleminen julkisyhteisöihin, sosiaaliturvarahastojen alasektorille, tai vakuutussektorille kuuluviksi.
As these pension funds were found to pay benefits without reference to individual exposure to risk, which means that these pension schemes have collective characteristics, their classification in the general government sector has been confirmed.
Koska kävi ilmi, että kyseiset eläkerahastot maksavat korvauksia riippumatta vakuutettuun kohdistuvasta yksilöllisestä riskistä ja siten kyseiset eläkejärjestelmät ovat luonteeltaan kollektiivisia, niiden vahvistettiin kuuluvan julkisyhteisöihin.
The inclusion or not in the deficit of specific tyj)es of transactions
Tiettyjen toimien sisällyttäminen alijäämään
Many questions have arisen about the inclusion in the deficit or exclusion from it of certain types of government transactions.
Tiettyjen julkisyhteisöjen toimien sisällyttäminen alijäämään on herättänyt runsaasti kysymyksiä.
The net borrowing concept retained by the Treaty excludes all financial transactions, but the financial or non-financial character of a set of complex transactions is not always clear-cut.
Kaikki rahoitustaloustoimet jätetään perustamissopimuksessa nettoluotonoton käsitteen ulkopuolelle, mutta aina ei ole selvää, ovatko monimutkaiset toimet luonteeltaan rahoitus- vai muita toimia.
This is the case when the government receives proceeds from the sale by a public holding company of one of its subsidiaries (indirect privatisation).
Tämä koskee tapauksia, joissa valtio saa tuloja, kun julkinen holding-yhtiö myy jonkun tytäryhtiöistään (epäsuora yksityistäminen).
The receipt for the government could be interpreted as a financial transaction in shares and other equities or viewed as a payment of dividends which reduces the deficit.
Valtion saamat tulot voitaisiin tulkita osakkeisiin ja muihin osuuksiin kohdistuvaksi rahoitustaloustoimeksi tai niitä voitaisiin pitää ali jäämää supistavana osingonmaksuna.
Eurostat has decided that proceeds from an indirect privatisation must be treated similarly to proceeds from direct privatisations, i.e. as financial receipts which do not influence the deficit.
Eurostat on päättänyt, että epäsuorasta yksityistämisestä saatavia tuloja on käsiteltävä samalla tavoin kuin suorasta yksityistämisestä saatavia tuloja eli rahoitustaloustuloina, jotka eivät vaikuta alijäämään.
This rule of general application has notably been applied to the indirect privatisations of CGER in Belgium and Repsol in Spain.
Tätä yleistä sääntöä sovellettiin CGER:n epäsuoraan yksityistämiseen Belgiassa ja Repsolin epäsuoraan yksityistämiseen Espanjassa.
A similar question was raised concerning the accounting treatment of cen tral bank payments to the State which originate from the exceptional sale of gold and foreign exchange currencies, from the revaluation of foreign exchange reserves, and from capital gains realised by central banks on the exchange market.
Samoin pohdittiin, miten kirjata keskuspankin valtiolle suorittamat sellaiset maksut, jotka perustuvat kullan ja valuutan poikkeukselliseen myyntiin, valuuttavarannon uudelleenarvostukseen ja keskuspankin valuuttamarkkinoilla saamiin pääomavoittoihin.
This issue came up in connection with the sale of monetary gold in Belgium and the Netherlands, and with plans to revalue gold and foreign exchange reserves in Germany.
Asia tuli esille, kun Belgia, jã Alankomaat myivät keskuspankkien kultavarantoja ja Saksa suunnitteli kulta-ja valuuttavarantonsa uudelleen arvostusta.
It has been ruled that payments from central banks to the State involving these assets do not influence the deficit calculation.
On päätetty, että tällaiseen varallisuuteen liittyvät maksut keskuspankilta valtiolle eivät vaikuta alijäämän laskemiseen.
This decision has also been applied in Italy to a payment made bv the Ufficio Italiano dei Cambi (UIC) to the government following the sale of its monetary gold to the Banca d'Italia.
Tätä päätöstä sovellettiin myös Italiassa maksuun, jonka Ufficio Italiano dei Cambi (UIC) suoritti valtiolle myytyään kul tavaran toaan Italian keskuspankille Banca d'Italialle.
The same type of issue was raised in France when the government received in 1997 an exceptional payment from France Télécom in exchange for taking over the pension obligations on employees with a civil servant status.
Samantyyppinen kysymys heräsi Ranskassa, kun valtio sai vuonna 1997 poikkeuksellisen maksun France Telecomilta ottaessaan hoitaakseen niiden työntekijöiden eläkevastuut, jotka rinnastettiin valtion virkamiehiin.
Future pension obligations on a pay-as-you-go basis are not recognised as financial liabilities in the ESA-1979 and consequently no financial transaction can be recorded.
Jakojärjestelmään perustuvia tulevia eläkevastuita ei katsota ESA-1979-jäijestelmässä rahoitussaamisiksi, joten niiden siirtoa ei myöskään voida kirjata rahoitustaloustoimeksi.
Therefore it has been ruled that such transactions have a non-financial character and reduce the deficit.
Tämän vuoksi on päätetty, että kyseiset toimet eivät ole luonteeltaan rahoi tustaloustoimia ja siten supistavat alijäämää.
Similar types of operations were carried through in Denmark in 1995 and in Portugal and Austria in 1997.
Samantyyppisiä toi menpiteitä toteutettiin Tanskassa vuonna 1995 sekä Portugalissa ja Itävallassa vuonna 1997.
In Italy, the 1997 budget contains a package of new taxes (euro-tax) including an income tax surcharge.
Italian vuoden 1997 talousarvio sisältää uuden veropaketin ("eurovero"), johon kuuluu ylimääräinen tulovero.
Authorities have evoked the possibility of a partial refund of this surcharge in future years.
Viranomaiset ovat vii tanneet mahdollisuuteen palauttaa kyseinen vero osittain tulevina vuosina.
In economic terms, a link beUveen a surcharge and a refund could be seen as a forced saving scheme.
Taloudelliselta kannalta katsoen lisäveron ja palautuksen välistä yhteyttä voidaan pitää pakotettuna säästöohjelmana.
However, such broad political intentions cannot be recognised in account ing terms.
Tällaisia yleisiä poliittisia aikomuksia ei kuitenkaan voida ottaa huomioon tilinpidossa.
There were therefore no grounds to record the surcharge receipts in a way other than a tax.
Tämän vuoksi ei ollut perusteita pitää lisämaksusta saa tavia tuloja muuna kuin verona.
Another borderline case which needed clarification concerned the treatment of assumption or cancellation by government of public corporation debt.
Toinen selvennystä kaipaava rajatapaus koskee tilanteita, joissa valtio ottaa vastattavakseen tai antaa anteeksi julkisen yrityksen velan.
In fact, such operations have multiplied recently as many public enterprises have been restructured, often in relation to their privatisation.
Tällaisten toimenpiteiden määrä on moninkertaistunut viime aikoina, kun monissa julkisissa yrityksissä on toteutettu rakenneuudistuksia, usein niiden yksityistämisen yhteydessä.
In the ESA-1979 system at present in force, there are no guidelines on how assumption of debt must be treated.
Tällä hetkellä voimassa oleva ESA-1979 ei sisällä ohjeita siitä, kuinka velan vastattavaksi ottamiseen on suhtauduttava.
Therefore it has been decided that the provisions of the new ESA-1995 system must be used.
Tämän vuoksi on
rule in ESA-1995 is that the counterpart of debt assumed or cancelled must be recorded as a transfer payment which influences the deficit, ESA-1995 allows for exceptions whereby the assumption/cancellation of debt does not influence the deficit.
päätetty käyttää uuden ESA-1995:n säännöksiä. ESA-1995:n yleissääntö on, että vastattavaksi otetun tai anteeksi annetun velan vastineeksi on kirjattava alijäämään vaikuttava tulonsiirtomaksu.