natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This vital economic sector, the second largest in the Community, approaches the millennium facing several challenges which must be addressed immediately if it is to maintain its contribution to the economic and social wellbeing of our citizens.
Tämä elintärkeä taloudellisen toiminnan osa-alue ja yhteisön toiseksi merkittävin talouden ala kohtaa vuosituhannen vaihdetta lähes tyttäessä useita haasteita, joihin on vastattava välittömästi, jotta ala voisi jatkossakin tukea Euroopan kansalaisten taloudellista ja sosiaalista hyvinvointia.
The terms 'commerce' and 'distribution' are often used as synonyms although the former is sometimes regarded as referring more to the selling aspect and the latter more to the logistical angle.
Termejä "kauppa" ja "jakeluala" käytetään usein toistensa synonyymeina, vaikka kaupan katsotaankin joskus viittaavan enemmänkin myyntitapahtumaan ja jakelualan korostavan asian logistista puolta.
In this paper the term 'commerce' is used to refer to both kinds of activities and in particular to wholesale and retail trade.
Tässä vihreässä kirjassa "kaupalla" tarkoitetaan kumpaakin toiminnan lajia ja erityisesti tukku- ja vähittäiskauppaa.
The commerce sector dealt with in this paper covers all trading activity from the purchase of goods from the producer to the delivery of these goods to the final consumer.
Tässä kirjassa käsiteltävä kaupan ala kattaa kaikki kaupan toiminnot aina hyödykkeiden ostamisesta tuottajalta niiden toimittamiseen lopullisille kuluttajille.
The paper does not deal specifically with the trade in services, although mention is made of some services which are directly concerned with traded prod ucts e.g. tourism/crafts.
Tässä kirjassa ei varsinaisesti käsitellä palveluiden kauppaa, vaikka kirjassa mainitaankin joitakin palveluita, jotka liittyvät välittömästi tavaroiden kauppaan, ku ten matkailu ja käsityöläisala.
The aim of this Green Paper on commerce is to stimulate considered discussion on the importance of this sector of the economy and the challenges that face it on the eve of the 21st century:
Tämän kauppaa koskevan vihreän kirjan tavoitteena on edistää harkittua keskustelua tämän talouden osa-alueen merkityksestä ja sen 2000-luvun kynnyksellä kohtaamista haasteista. Kirjassa
D it examines the structure and development of commerce;
D tutkitaan kaupan rakennetta ja kehitystä
D it describes the actions of Member States and the EU and their respective roles;
D kuvataan jäsenvaltioiden ja EU:n toimia sekä niiden tehtäviä
D it identifies the challenges facing the sector and raises issues which require public consultation. tion.
D käsitellään alaan kohdistuvia haasteita sekä nostetaan esiin kysymyksiä, joista olisi käytävä julkista keskustelua.
These challenges include the increased com petition arising from opportunities to trade across the whole territory of the single market; the constraints on developing the full potential of the single market from heterogeneous regulations on a national, regional or local level; the introduction of a single currency which will provide immediate advantages but offer also several practical challenges specific to the sector; the evolving relationship between consumers and suppliers; the continuing restructuring of the sector in order to adjust to the competitive environment and its effect on communities dependant on or served by the existing struc tures; the need to provide an environment in which enterprises can flourish; the rapid expansion of the use of existing technology and the exploitation of new technology to streamline service and facilitate new forms of direct trad ing; the need to maintain a competitive Euro pean industry in the light of globalization of commerce via the information society revolution (electronic commerce).
Näitä haasteita ovat kilpailun kiristyminen, jonka mahdollisuus käydä kauppaa kaikkialla yhtenäismarkkinoiden alueella aiheuttaa; yhtenäismarkkinoiden täysimittaiseen toteuttamiseen liittyvät esteet, jotka johtuvat kansallisessa, alueellisessa ja paikallisessa sääntelyssä esiintyvistä eroista; yhtenäisvaluutan käyttöönotto, josta on välitöntä hyötyä, mutta joka tuo mukanaan myös monia kaupan alaan liittyviä käytännön haasteita; kuluttajien sekä palveluiden ja tavaroiden tarjoajien välisen suhteen muuttuminen; alan jatkuva rakennemuutos, jonka avulla pyritään sopeutumaan muuttuviin kilpailuolosuhteisiin, sekä tämän rakennemuutoksen vaikutukset niihin yhteisöihin, jotka ovat riippuvaisia nykyisistä rakenteista tai joita nämä rakenteet palvelevat; yritysten menestymistä tukevan toimintaympäristön luominen; nykyisen teknologian käytön nopea yleistyminen sekä uuden teknologian hyödyntäminen palveluiden järkeistämisessä ja uusia suoran kaupan muotoja kehitettäessä; Euroopan teollisuuden säilyttäminen kilpailukykyisenä tietoyhteiskunnan (elektronisen kaupan) aiheuttaman kansainvälistymisen yhteydessä.
The discussion arising from the Green Paper should lead to the identification of actions by the enterprises themselves, by public administrations in the Member States or by the EU, which will assist the sector to meet the challenges while remaining competitive and contributing to employment and social cohesion.
Vihreän kirjan aikaansaaman keskustelun pitäisi johtaa siihen, että yritykset, jäsenvaltioi-
Il — Structure and development of commerce
den julkishallinnot tai EU omaksuvat toimenpi- teitä, joiden avulla kaupan alaa voidaan auttaa kohtaamaan nämä haasteet ja samalla säi- lyttämään kilpailukykynsä sekä tukemaan jätkossakin työllisyyttä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta.
Economie and social importance of commerce
Il — Kaupan rakenne ja kehitys
Productivity in commerce increased around 13%, in these 10 years.
Kaupan taloudellinen ja sosiaalinen merkitys noin 13%:ssa.
Commerce, second largest employer in the EU3 in 1994
Kauppa, EU:n toiseksi suu työllistäjä vuonna 19943
■ 4.5 million commercial enterprises
■ 4,5 miljoonaa kaupan alan yritystä
■ one third of all ÉU enterprises, 95% of which contain fewer than Ï0 employees
■ kolmannes EU:n kaikista yrityksistä, 95 % näistä työllistää alle 10 työntekijää
■ 22 million jobs ■ 16% of the EU workforce
■ 16 % EU:n työvoimasta
■ 55% of persons employed in retail trade are women
■ 55 % vähittäiskaupan työntekijöistä on naisia
Commerce is the second largest area of economic activity within the European Union.
Kauppa on Euroopan unionin toiseksi suurin taloudellisen toiminnan alue.
It is an essential component in measuring the level and strength of a national economy and a key sector for generating employment opportu­nities and growth.
Sen merkitys on olennainen mitattaessa kansantalouden tasoa ja voimaa sekä luotaessa työpaikkoja ja kasvu­mahdollisuuksia.
Yet, alongside its purely economic functions, commerce has important social functions.
Puhtaasti taloudellisten toi­mintojen lisäksi kaupalla on myös tärkeitä sosiaalisia tehtäviä.
It is a point of contact between citizens and their local community and provides the latest information on lifestyle, cultural patterns and community activity.
Se toimii kosketuspintana kansalaisten ja paikallisyhteisön välillä sekä tarjoaa uusinta elämäntapaa, kulttuurimalleja ja yhteisötoimintaa koskevaa tietoa.
As a major determinant on social and cultural pat­terns, lifestyles and physical planning, com­merce is pivotal to the European socio­economic model.
Kauppa on merkittävä sosiaalisia ja kulttuurimalleja, elämäntapaa ja fyysistä suunnittelua määrittävä tekijä, ja tämän vuoksi se on keskeisellä sijalla Euroopan yhteiskunnallis­taloudellisessa mal­lissa.
The social integrating func­tion of commerce might gain further impor­tance in the future due to the progressive ageing of the European population.
Kaupan yhteiskunnallisesti kokoava tehtävä voi tulla yhä tärkeämmäksi, kun Euroo­pan väestö ikääntyy.
■ 3.4 million retailing enterprises employ­ing 15 million people
■ 3,4 miljoonaa vähittäiskaupan yritystä, jotka työllistävät 15 miljoonaa ihmistä
■ 1.1 million wholesaling enterprises pro­viding 7 million jobs
■ 1,1 miljoonaa tukkukaupan yritystä, jot­ka tarjoavat 7 miljoonaa työpaikkaa
■ 13% on average of added value in the EU economy
■ keskimäärin 13 % EU:n talouden lisäar­vosta
In 10 years, between 1982 and 1992, commerce created about 2.3 millions jobs in the 15 Member States, a growth of 12%.
Kymmenen vuoden jakson aikana, 1982—1992, kauppa on luonut EU:n 15 jäsenvaltiossa yhteensä noin 2,3 miljoonaa uut­ta työpaikkaa, mikä vastaa noin 12%:n kasvua.
In the same period, total employment in the EU increased by 7%.
EU:n kokonaistyöllisyys kasvoi samana ajan­jaksona 7%.
Commerce thus created a significantly higher proportion of jobs than the total econ­omy.
Kaupan ala loi siis suhteessa huomattavasti enemmän työpaikkoja kuin koko talouden ala.
The growth of trade employment, i.e. the rate of creation of new jobs, has differed between the Member States:1Spain +25%, Netherlands +23%, Austria +20%, Italy + 15%, Germany +14%, United Kingdom + 10%, France +1%.
Kaupan alan työllisyyden kasvu, eli työpaikkojen lisääntymistä kuvaava luku, on vaihdellut eri jäsenvaltioissa1: Espanjassa kasvu on ollut 25%, Alankomaissa 23%, Itä­vallassa 20%, Italiassa 15%, Saksassa 14%, Yhdistyneessä kuningaskunnassa 10% ja Rans­kassa 1 %.
The figures vary greatly from one Member State to another, and one of the points for debate following publication of ' this Green Paper will be to analyse the reasons for such variations.2
Luvut vaihtelevat suuresti jäsenval­tion mukaan, ja näiden erojen syiden selvittä­minen tulee olemaan yksi tämän vihreän kirjan synnyttämän keskustelun aiheista 2.
This has been instrumental in providing entry to the labour market for many women.
Kauppa on tarjon­nut monille naisille mahdollisuuden päästä työ­markkinoille.
The distributive trades also contain a high number of part time jobs.
Jakelualalla on myös paljon osa­aikaisia työpaikkoja.
However, whilst many women are willing to accept part­time work as a means of reconciling work and family res­ponsibilities, one third of women working part­time do so because the full­time job opportuni­ties which they would prefer are not available.
Vaikka monet naiset ovat valmiita tekemään osa­aikatyötä voidakseen hoitaa sekä kodin että työn, yksi kolmasosa osa­aikatyössä olevista naisista tekee osa­aika­työtä vain, koska heidän etsimäänsä kokopäivä­työtä ei ole tarjolla.
It is worth noting that in recent years there has been an increase in part­time work in many Member States, in the retail sector as in others.
On huomattava, että osa­aikatyön osuus on viime aikoina kasvanut monissa jäsenvaltioissa sekä vähittäiskaupassa että muilla aloilla.
Greater use of part­time work can be beneficial to employers and employees: it can enable
On kuitenkin tärkeää varmistaa, että osa­aikaisia työntekijöitä kohdellaan vas­taavalla tavalla kuin kokopäivätyössä olevia työntekijöitä. Työmarkkinaosapuolet ovat jokin
A 1994 report on employment performance by Mc Kinsey Global Institute identifies weak performance in job creation in Europe vis-à-vis the US and con­cludes that the reasons are entry barriers.
Vuonna 1994 Mc Kinsey Global Institute ­nimisen laitoksen julkaisemassa työllisyyttä käsittelevässä raportissa todettiin, että työpaikkoja syntyy Euroopas­sa vähemmän kuin Yhdysvalloissa.
These conclusions merit further reflection.
Näitä johtopäätöksiä olisi tutkittava tarkemmin.
Eurostat data: see Annex A.
Tiedot Eurostat, katso liite A.
centre often doubles up as the cultural centre of a community, giving commerce an important socially cohesive function.
aika sitten aloittaneet työajan joustoa ja työpaikan turvaamista koskevat neuvottelut Euroopan tasolla.
Shops, be they large or small, bring life to town centres and inhibit the growing problem of urban desertification, which encourages the spread of crime.
Näiden neuvotteluiden on tarkoitus kattaa myös osa-aikatyö.
Negotiations at European level have recently begun between the social partners on flexibility of working time and security of employment. These are expected to cover part-time work.
että pienet kaupat elävöittävät kaupunkien keskustaa ja estävät näin keskusta-alueiden autioitumista, johon usein liittyy rikollisuuden lisääntyminen. tyminen.
Commerce also offers the opportunity to European citizens to create and run their own enterprise, usually after first gaining experience in a commercial firm.
Kauppa tarjoaa lisäksi kaikille Euroopan kansalaisille mahdollisuuden luoda oma yritys ja hoitaa sitä, useimmiten jossain muussa kaupallisessa yrityksessä hankitun kokemuksen jälkeen.
The small amount of capital necessary to set up a commercial enter prise relative to that required by other economic activities contributes greatly to this opportunity afforded by commerce.
Muihin talouden aloihin verrattuna kaupallisen yrityksen perustamiseen tarvitaan vain vähän pääomaa, mikä parantaa merkittävästi kaupan tarjoamia mahdollisuuksia.
Commerce also performs an important socio-economic function by serving as a medium through which people meet, communicate, socialize and interact.
Kaupalla on myös tärkeä yhteiskunnallistaloudellinen tehtävä, koska se toimii välineenä, jonka kautta ihmiset tapaavat, viestivät, keskustelevat ja vaikuttavat toisiinsa.
It serves as an interface not just between different sectors and groups within societies but between different nations, cultures and countries.
Sen välityksellä kohtaavat yhteiskunnan erilaiset alat ja ryhmät, mutta tämän lisäksi myös eri kansat, kulttuurit ja maat.
At a personal level, for many people, shopping is not merely a chore but an enjoyable, social activity, not least because of the efforts made by traders to make it so and to stimulate demand.
Henkilökohtaisella tasolla ostosten teko on monille ihmisille muutakin kuin pelkkä velvollisuus: se voi olla miellyttävää sosiaalista toimintaa etenkin, kun monet kauppiaat pyrkivät tähän edistääkseen kysyntää.
For many, especially the elderly or those living alone, shops, in particular local stores, may provide their only regular source of contact and conversation with other people and the outside world.
Monille, erityisesti vanhuksille ja yksin asuville, nimenomaan paikalliset myymälät voivat olla ainoa säännöllinen mahdollisuus keskusteluun ja yhteys muihin ihmisiin ja ulkomaailmaan.
Commerce covers all trading activity from the purchase of goods from the producer to the delivery of these goods to the final consumer.
Koska kauppiaat ovat päivittäin tekemisissä asiakkaittensa kanssa, ne voivat ohjata toimintaansa kysynnän mukaan, ja tyydyttää kuluttajien tarpeet tehokkaasti siten, että myy mättömien tuotteiden määrä ja näin myös tuo tannontekijöiden hukkakäyttö pidetään mahdollisimman vähäisenä.
Traders have a crucial task of responding to consumer demand and thus enhancing their profitability.
Kaupan avulla voidaan siis merkittävästi tehostaa voimavarojen käyttöä ja edistää kestävää kehitystä.
Developments in recent years have resulted in a marked increase in the influence of commerce on manufacturers, with competing operators joining forces in order to negotiate with manufacturers from a position of strength.
Lisäksi kaupan asema välittäjänä tarjoaa sille mahdollisuuden vaikuttaa sekä valmistajiin että kuluttajiin.
This is confirmed in the Commission's recent study 'Effectiveness and impact of internal market integration on the organization and performance of distribution'.2
Tämänkaltaiseen toimintaan liittyy myös kaupan ja kuluttajien sekä kaupan ja tavarantoimittajien välisten joustavien yhteistymuotojen luominen sekä sellaisen sääntelyn jatkuva kehittäminen, jonka tavoitteena on hyväksyttävän tasapainon saa vuttaminen kaupan alan toimijoiden ja kuluttajien perusteltujen etujen välillä.
This involves the development of flexible partnerships with both consumers and suppliers and a constant evolution of the regulatory framework aimed at ensuring an acceptable balance between the legitimate interests of the traders and the legitimate interests of the consumers.
Esimerkiksi vuonna 1994 jokaisen jäsenvaltion kuuden suurimman elintarvikkeiden vähittäiskauppaa harjoittavan itsepalvelumyymälän markkinaosuus elintarvikekaupasta oli huomattava: 57% Saksassa, 61 % Belgiassa, 35% Espanjassa, 67% Ranskassa, 39% Krei-
Commission communication 'Towards a single market in distribution' COM(91) 41 final of 11.3.1991.
Komission tiedonanto "Kohti jakelualan yhtenäismarkkinoita" KOM(91) 41 lopullinen, 11.3.1991.
'Effectiveness and impact of internal market integration on the organization and performance of distribution', European Commission, Directorate-General XV, 1996.
"Sisämarkkinoiden yhdentymisen tehokkuus ja vaikutus jakalualan muotoon ja toimintaan", Euroopan komissio, pääosasto XV, 1996.
There is growing recognition of the pivotal role played by commerce in maintaining a balanced community life, be it in city centres, or local, neighbourhood shops in both urban and rural areas.
Elinvoimainen paikallinen ostoskeskus toimii usein samalla yhteisön kulttuurikeskuksena, minkä vuoksi kauppa on tärkeä sosiaalista yhteenkuuluvuutta lisäävä tekijä.
A lively local commercial
Sekä suuret
Germany, 61% in Belgium, 35% in Spain, 67% in France, 39% in Greece, 28% in Italy.
Riippumattoman järjestäytyneen kaupan kehittyminen kassa sekä 28% Italiassa.
In Finland, the major retail food group accounts for 40% of the market share, and the three big retail food groups account for 80%.
Suomessa suurimman elintarvikkeiden vähittäiskaupan ryhmittymän osuus markkinoista on 40 %, ja kolmen suurimman ryhmittymän osuus yhteensä 80%.
These trends are also influenced by factors such as the increase in the number of women in paid employment, private car ownership and the development of infrastructure.
Tähän suuntaukseen vaikuttavat myös muut seikat, kuten naisten työssäkäynnin yleistyminen, yksityisautojen omistus sekä perusrakenteiden kehittyneisyys.
The negative effect of this development could be the possibility of establishing de facto vertical integration or the dependency of the manufacturer on retaining a single client.
Tällaisen kehityksen kielteisenä seurauksena saattaa syntyä tosiasiallisia alakohtaisia keskittymiä tai tilanteita, joissa tuottaja on riippuvainen yhden ainoan asiakkaan säilyttämisestä.
This in turn prevents the manufacturer seeking other clients or new distributors competing for supplies.
Tämän vuoksi tuottajat eivät puolestaan voi etsiä muita asiakkaita eivätkä uudet jakelualan yrittäjät voi kilpailla tarjonnasta.
For smaller distributors with an insignificant market share this also prevents them purchasing similar goods at similar prices.
Markkinaosuudeltaan vähäisten jakelualan pienyrittäjien osalta tämä estää myös vastaavien hyödykkeiden ostamisen vastaavaan hintaan.
Concentration might also encourage manufacturers with market power to exploit weaker buyers by raising prices, thus diminishing their competitiveness and accelerating the process of concentration on the retail level.
Keskittyminen saattaa myös rohkaista voimakkaassa markkina-asemassa olevia valmistajia hyötymään heikompien ostajien asemasta nostamalla hintoja ja näin pienentämällä ostajien kilpailukykyä, mikä edelleen kiihdyttää vähittäiskaupan keskittymistä.
In order to remain competitive on the market and maintain their market share, com mercial small and medium sized enterprises (SMEs) are increasingly working together in associated networks in the form of cooperation between retailers, such as buying groups and voluntary chains of one or more wholesalers and several retailers or in franchise chains.
Säilyttääkseen kilpailukykynsä ja markkinaosuutensa kaupan alan pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) tekevät yhä enemmän yhteistyötä vähittäiskaupan liitännäisverkostoissa, jotka voivat olla muodoltaan ostoryhmittymiä tai yhden tai useamman tukkukauppiaan ja usean vähittäiskauppiaan muodostamia va paaehtoisia ketjuja tai edustusketjuja.
This phenomenon is more marked in the non-Mediterranean Member States.
Tämän tyyppinen yhteistyö on yleistä etenkin Välimeren alueen ulkopuolella sijaitsevissa jäsenvaltioissa.
Concentration is no stranger to these forms of commercial cooperation.
Keskittyminen on yleinen ilmiö näissä kaupan yhteistyömuodoissa.
This form of supply, known as independent organized commerce, is becoming increasingly widespread in the EU.
Tällainen uusi tarjonnan muoto, joka tunnetaan riippumattomana järjestäytyneenä kauppana, on yleistymässä EU:ssa.
Organization along these lines combines the flexibility and service of small shops whilst offering the benefits of efficient logistics associated with larger struc tures.
Tällaisessa järjestelmässä yhdistyvät pienten kauppojen joustavuus ja palvelu laajoihin rakenteisiin liittyviin tehokkaan logistiikan hyötyihin.
However, the form in which such concentrations arise may give rise to questions about their compatibility with competition rules inside the Union.
Näiden keskittymien syntymisen yhteydessä voidaan kuitenkin joutua selvittämään, ovatko uudet keskittymisen muodot EU:n kilpailusääntöjen mukaisia.
Cooperation enables heads of a small firm to enter a decision-making forum, to have contacts with other sole traders confronted by the same issues, to benefit from training and the support of similar professionals based on a real common interest, notably within a com mon buying structure and sales and marketing policy, which allows them to attain a sufficiently critical mass.
Yhteistyön kautta pienyritysten johtajat voivat osallistua päätöksentekofoorumiin, solmia yhteyksiä muihin yksittäisiin kauppiaisiin, joita koskevat samanlaiset kysymykset, hyötyä ammatillisesta koulutuksesta ja samanhenkisten alan ammattilaisten tuesta, joka perustuu todellisiin yhteisiin etuihin.
These competitive advantages compensate for the partial loss of autonomy by the head of a small firm, in particular as regards the upstream part of the distribution chain, that is their suppliers.
Näitä ovat erityisesti yhteiset ostorakenteet sekä myynti- ja markkinointipolitiikka, joiden avulla voidaan saavuttaa riittävä kriittinen massa.
This process of concentration is only part of the larger debate concerning relations between commerce and industry and the com petition rules existing between them.
Keskittymisprosessi on vain osa laajempaa keskustelua, joka koskee kaupan ja teollisuuden välisiä suhteita ja näiden välisen kilpailun sääntöjä.
This debate is now open in many Member States and will be developed at EU level.
Keskustelua käydään tällä hetkellä monissa jäsenvaltioissa, ja sitä on tarkoitus käydä myös EU:n tasolla.
The result of this trend towards concentration has reinforced the hand of major distributors vis-à-vis their suppliers and encouraged the development of distributor own brands.
Keskittymiskehityksen seurauksena jakelualan asema tuottajiin nähden on vahvistunut ja jakelualan omien tuotemerkkien kehittäminen edistynyt.
Another important indication is the creation, since the early 1980s, of buying alliances at national, European or even global level, which have led to a growth in the power of large distribution groups, integrated or otherwise, and to sometimes rather strained relations between producers and traders.
Toinen merkittävä seuraus on ollut 1980-luvun alkupuolella alkanut ostoliittymien kehittyminen kansallisella, eurooppalaisella ja jopa kansainvälisellä tasolla. Näiden liittymien ansiosta suurten yhdentyneiden tai muun tyyppisten jakeluryhmittymien valta on kasvanut, ja toisinaan ne ovat myös aiheuttaneet tuottajien ja jakelualan suhteiden kiristymisen.
It would be wrong to believe that independent commerce is condemned to disappear in the face of competition from large integrated firms.
Olisi väärin luulla, että riippumattomat kaupat on tuomittu katoamaan yhtenäisten suuryritysten kilpailun vuoksi.
Certainly, the commercial revolution unleashed in the northern Member States has been accompanied by a trend towards concentration and the development of large integrated firms, but the overall trend is not that of the disappearance of independent traders who are often associated with them through various forms of contracts such as franchising.
Pohjoisissa jäsenvaltioissa käynnistynyt kaupan vallankumous on tuonut mukanaan suuntauksen kohti keskittymistä ja suuria yhtenäisiä yrityksiä, mutta usein erilaisten sopimusten (esimerkiksi edustussopimusten) kautta suuryrityksiin liittyneiden riippumattomien kauppiaiden katoaminen ei ole yleinen kehityssuunta.