natgillin/translations-raw huggingface dataset:
From the point of view of regulation, the Commission recommends that the Member States follow the schedule fixed for the liberalisation of markets, for uncertainty about the rules is likely to compromise new investment in the very areas where the profitability of the investment is least certain.
Tietoyhteiskunta on dynaaminen käsite, joka mukautuu institutionaalisten suhteiden, perinteiden, kulttuurisidonnaisten tapojen ja asianomaisen maan tai alueen talousrakenteen mukaan.
The Commission adds, however, that this schedule must be supplemented by other measures, especially arrangements for authorisation and rules concerning universal service.
Komissio kehottaa viranomaisia tekemään aloitteen kannustamalla strategioiden laadintaa, parantamaan oppimisoloja, luomaan asianmukaisia rakenteita, edistämään yleistä tiedostamista ja edistämään synergiaa siten, että käytetään aiempaa tehokkaammin eri rahoituslähteitä.
At the level of investment, it is clear that in a competitive environment the criteria for public financing of infrastructure will become increasingly rigorous.
Tietoyhteiskunnan avainasema on tunnustettu tavoitteen 2 alueiden uudistamisessa.
Finally, the Member States and regions have a major role to play in taking account of the "intangible" elements of the information society, i.e. obstacles relating to economics, management and education.
Komissio antoi 6. toukokuuta 1997 tiedonannon "Kohti kaupunkien toimintaohjelmaa Euroopan unionissa".
The information society is a dynamic concept which will take different forms depending on institutional relations, traditions, cultural habits, and the economic structure of the country or region concerned.
Sen perusteella komissio aloitti vuoropuhelun kaupunkien kehityksestä tulevaisuudessa.
The Commission asks the public authorities to take the initiative in encouraging strategy formulation, the improvement of the conditions for learning, the creation of appropriate structures, developing public awareness, and promoting synergy through better use of the various sources of financing.
Keskeinen seikka on reagoida koordinoidusti ja johdonmukaisesti kaupunkien kasvaviin ongelmiin.
The Commission intends to exploit synergies better by increasing the coherence of its action relating to the information society; to integrate the cohesion dimension fully into forthcoming legislative initiatives, in particular its report on the rules for universal service (1 January 1998); and to
Komissio haluaa aloittaa keskustelun Euroopan unionin toimielimissä sekä valtiosta riippumattomien järjestöjen ja sellaisten yhdistysten kanssa, joiden toiminta on pääosin keskittynyt kaupunkeihin.
Annual Report of the Structural Funds (1997) accompany and support measures by the Member States in the framework of the Structural Funds.
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus
The Commission has embarked on a dialogue on the future of urban development on the basis of a communication adopted on 6 May 1997 entitled "Towards an urban agenda in the European Union".
Tarkoituksena on pohtia, voitaisiinko kaupunkikysymykset sisällyttää suunnitelmallisemmin unionin tulevaan politiikkaan.
The central question is to draw up a coordinated and coherent response to a growing number of urban problems.
Ympäristöön, liikenteeseen, työllisyyteen, sosiaaliseen integraatioon, energiaan, tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen (TTK) ja taloudelliseen ja sosiaaliseen koheesioon liittyvät yhteisön politiikat vaikuttavat jo nyt unionin kaupunkeihin.
This should enable urban considerations to be a more integral factor in the strategy of the Union's future policies.
Kaupungit edistävät talouden, kilpailukyvyn ja työllisyyden kasvua.
Community policies on the environment, transport, employment, social integration, energy, research and technological development (RTD), and, of course, economic and social cohesion, are already having an impact on the towns and cities of the Union.
Niiden vahvuudet ja heikkoudet ilmenevät suoranaisesti alueellisina eroina Euroopan tasolla.
Cities are the motors of economic growth, competitiveness and employment, and their relative strengths and weaknesses are reflected directly in regional disparities across Europe.
Euroopan kaupunkien ongelmat lisääntyvät koko ajan.
At the same time, the problems experienced in Europe's cities are steadily worsening: traffic congestion, unemployment, environmental nuisance, poverty and exclusion, poor housing, crime and drug addiction.
Ongelmia ovat liikenneruuhkat, työttömyys, ympäristöhaitat, köyhyys ja syrjäytyminen, puutteelliset asumisolot, rikollisuus ja huumausaineiden väärinkäyttö.
Nevertheless, cities may afford opportunities for a better quality of life, in cultural and social as well as economic terms.
Kaupungit voivat kuitenkin tarjota parempaa elämänlaatua niin taloudellisesti kuin myös kulttuurisesti ja sosiaalisesti.
Moreover, by allowing concentration of activities, they provide considerable advantages in achieving a model of sustainable development.
Lisäksi niihin keskittynyt toimintojen määrä on vahvuus, jota voitaisiin hyödyntää pyrittäessä kestävään kehitykseen.
The Commission stresses the need for an integrated response to meet urban challenges.
Komissio korostaa, että on tarpeen löytää yhtenäinen vastaus kaupunkeihin liittyvään haasteeseen.
Integration requires better coordination of action at local, regional, national and also European level: at present, it seems that action is too dispersed.
Yhtenäisyys edellyttää tehokkaampaa toimien koordinointia paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan laajuisella tasolla.
Coherent programming will enable cities to approach their problems in a more constructive way, and to take advantage of their potential.
Johdonmukaisen suunnittelun avulla kaupungit voivat käsitellä ongelmiaan paremmin ja hyödyntää omia mahdollisuuksiaan.
The Structural Funds can be used for measures to respond to urban problems: for example by targeting major pockets of unemployment in inner cities and densely populated city outskirts, or by improving infrastructure and public transport systems to enhance the accessibility of the outskirts.
Rakennerahastoista voidaan tukea toimenpiteitä, joilla pyritään ratkaisemaan kaupunkien ongelmia. Kaupunkien keskustoissa ja tiheästi asutuilla esikaupunkialueilla voidaan esimerkiksi puuttua työttömyyspesäkkeisiin tai parantaa julkisen liikenteen infrastruktuuria ja järjestelmiä, jotta syrjäisten kaupunkialueiden yhteydet parantuisivat.
The communication should contribute to a wide-ranging debate on the role of towns and cities in the Union.
Tiedonannon toivotaan johtavan laajaan keskusteluun kaupunkien asemasta unionissa.
It has already been examined at an informal meeting of the Ministers responsible for regional policy and regional development at Noordwijk in June 1997.
Sitä on jo tarkasteltu aluepolitiikasta ja -suunnittelusta vastaavien ministereiden epävirallisessa kokouksessa Noordwijkissa kesäkuussa 1997.
The European Parliament, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions started work on the subject in 1997 and they are expected to adopt official positions in 1998.
Myös Euroopan parlamentti, talous- ja sosiaalikomitea ja alueiden komitea tarkastelivat aihetta vuonna 1997. Näiden toimielinten odotetaan ottavan asiaan kantaa virallisesti vuonna 1998.
The Commission intends to present the results of this debate in the course of an "Urban Forum" to be organised in Vienna on 26 and 27 November 1998.
Komissio aikoo esittää keskustelun tulokset kaupunkifoorumissa, joka pidetään Wienissä 26. ja 27. marraskuuta 1998.
SYMPOSIUM ON THE "LEADER" INITIATIVE FOR RURAL DEVELOPMENT
EUROOPAN KOLLOKVIO YHTEISÖALOITTEESTA
On 9, 10 and 11 November 1997, a conference was held in Brussels to discuss the Leader Initiative and rural development.
Brysselissä pidettiin 9., 10. ja 11. marraskuuta 1997 Euroopan kollokvio maaseudun kehittämistä koskevasta LEADER-yhteisöaloitteesta.
Over 1 000 participants represented local action groups and others engaged in local development, and the Member States and applicant countries.
Siihen osallistui yli 1 000 osanottajaa, jotka edustivat paikallisia toimintaryhmiä ja muita yhteisöjä sekä jäsenvaltioita ja jäsenyyttä hakeneita valtioita.
The symposium provided an opportunity to pool experience, to investigate possibilities for cooperation between different geographical areas, and to draw conclusions for the future.
Kollokviossa vaihdettiin tietoja kokemuksista, muistutettiin mahdollisuudesta tehdä alueiden välistä yhteistyötä ja ottaa kokemuksista oppia tulevaisuutta varten.
The results of the symposium were
Kollokvion tulokset olivat erityisen arvokkaita valmisteltaessa Agenda 2000 -asiakirjaa (ks.
To ensure that all rural regions have an opportunity to establish their own development strategy, the new Initiative must be suitable for introduction throughout Community territory.
Uusi aloite on voitava toteuttaa yhteisön koko alueella, jotta kaikilla maaseutualueilla olisi mahdollisuus laatia omat kehitysstrategiansa.
It should also contribute to improving the employment situation and the quality of life and the environment in rural regions.
Sillä olisi myös vaikutettava työllisyystilanteen, elämänlaadun sekä maaseudun ympäristön tilan parantamiseen.
REGIONAL POLICY AND COMPETITION POLICY
ALUEPOLITOKKA JA KILPAILUPOLITOKKA
A distinction should be made between the areas in receipt of national aid but not eligible under the Structural Funds (which are not really a problem), and those eligible for Fund aid but not covered by a national regional aid scheme.
Olisikin erotettava toisistaan kansallista tukea saavat alueet, jotka eivät kuulu rakennerahastojen soveltamisalaan (nämä eivät ole ongelmallisia), ja rahastojen tukikelpoiset alueet, joita kansallisen järjestelmän aluetuet eivät kata.
In the second category of regions, the efficiency of Fund operations is compromised because assistance to firms must comply with the conditions for granting State aid in non-assisted regions, which are much less favourable.
Toisessa tukiluokassa rahastojen tuen tehokkuus on kyseenalaistettu, koska yrityksille on myönnettävä tukea valtiontuen myöntämisedellytyksiä noudattaen.
A further disadvantage of different treatment for regions depending on whether or not they are covered by a regional aid scheme is that it adversely affects the political comprehensibility of the Union's structural action.
Näitä edellytyksiä sovelletaan alueisiin, jotka eivät saa tukea, ja ne ovat selvästi epäedullisempia. Alueiden erilainen kohtelu vaarantaa unionin rakennetoimien poliittisen selkeyden riippumatta siitä, kuuluvatko alueet aluetukijärjestelmään.
Consequently, when adopting the new guidelines for regional aid on 16 December 1997 (see section 6.7), the Commission examined a communication to the Member States concerning consistency between regional policy and competition policy.
Tästä syystä komissio - hyväksyessään 16. joulukuuta 1997 uudet aluetukia koskevat suuntaviivat (ks. 6.7 kohta) - tarkasteli jäsenvaltioille osoitettua tiedonantoa, joka koskee aluepolitiikan ja kilpailupolitiikan johdonmukaisuutta.
In this communication, which was actually adopted in March 1998,7the Commission opened the way to solving the problems raised by these inconsistencies.
Tiedonanto annettiin tosiasiallisesti maaliskuussa 19987, ja siinä komissio ehdottaa mahdollisia ratkaisuja edellä mainitun epäyhtenäisyyden korjaamiseksi.
The proposal is relevant to the need, stressed in Agenda 2000, for a stronger geographical concentration of structural operations in the next programming period, so that, overall, the map of areas eligible under the Structural Funds is within that of areas eligible for State aid, which will be subject to a ceiling of 42.7% of the population of the Union.
Ehdotuksessa noudatetaan Agenda 2000 -tiedonannossa painotettua tarvetta keskittää rakenteellisia tukitoimia maantieteellisesti yhä enemmän seuraavalla ohjelmakaudella. Tarkoituksena on, että rakennerahastojen tukikelpoiset alueet vastaavat valtiontukea saavia alueita, joiden väestön kokonaisosuus on enintään 42,7 prosenttia unionin väestöstä.
In accordance with this principle, the following conditions must also be fulfilled when the new map is defined for the Structural Funds: the criterion for defining regions eligible for assistance under Objective 1, i.e. regions whose development is lagging behind (per capita GDP at 75% of the Community average) must be strictly applied; eligibility under the new Objective 2 must cover only areas proposed for Article 93(2)(c) as well, with other regions being included only by way of exception and area limits for the Structural Funds and for regional State aid must be defined concomitantly, so that the two maps can come into force on 1 January 2000.
Tämän periaatteen mukaisesti myös seuraavien edellytysten on täytyttävä, kun päätetään rakennerahastojen uusista kohdealueista: pitäydytään tiukasti perusteessa, joka koskee 75 prosentin kattoa BKT:sta henkeä kohti, kun määritellään tavoitteen 1 mukaisia kehityksessä jälkeenjääneitä alueita, hyväksytään uuden tavoitteen 2 kohdealueiksi vain alueet, joita ehdotetaan myös 93 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, eikä muita alueita oteta mukaan kuin poikkeuksellisesti, varmistetaan, että rakennerahastojen aluejako ja alueelliset valtiontuet voidaan määritellä samanaikaisesti, jotta alueluettelot voisivat tulla voimaan 1. tammikutua 2000.
COMPETITIVENESS, R & TD AND INNOVATION
KILPADLUKYKY, TTK JA INNOVAATIO
The Commission has prepared a communication on "Reinforcing cohesion and competitiveness through research, technological development and innovation"8.
Komissio on valmistellut tiedonantoa aiheesta yhteenkuuluvuuden ja kilpailukyvyn lujittaminen tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja innovaatioiden avulla8.
In order to reinforce the competitive capacity of the least favoured regions, it is necessary to ensure that R & TD and innovation policies are directed to the productive fabric of the region, and integrated into it, and that these policies are supported people in the regions so as to identify and direct resources towards regional strategic priorities.
Jotta epäsuotuisten alueiden kilpailukyky paranisi, on tarpeen varmistaa, että TTK- ja innovaatiopolitiikka kohdistetaan ja yhdistetään alueen tuotantorakenteeseen.
The Structural Funds and the framework programme for research have roles to play in this process; for, although some aspects of technology are converging, the technological gap is still significant, in particular between regions.
Lisäksi on tärkeää, että alueelliset toimijat tukevat näitä politiikkoja, jotta varat määritetään ja suunnataan alueen strategisiin toimintalinjoihin.
Consequently, analysis has sought to identify practical solutions that would enable Community policies to adopt a systemic approach to R & TD and innovation, so as to contribute to the economic growth of the least favoured regions and to help promote economic and social cohesion.
Sekä rakennerahastoilla että tutkimuksen puiteohjelmalla on tehtävänsä tässä prosessissa. Vaikka jotkin näkökannat lähenevät toisiaan, alueiden väliset teknologian erot ovat edelleen merkittäviä.
CHAPTER2:
2 LUKU:
IMPLEMENTATION OF PROGRAMMING IN THE MEMBER STATES
OHJELMIEN TOTEUTUMINEN JÄSENVALTIOITTAIN
GENERAL PRESENTATION BY OBJECTIVE
TUKITOIMENPITEET TAVOITTEITTAIN
THE ADOPTION OF NEW PROGRAMMES IN 1997
UUSEEN OHJELMffiN HYVÄKSYMINEN VUONNA 1997
The second part of the current programming period began in 1997, which was also the third full year of the Funds' work during this period.
Nykyisen ohjelmakauden toinen vaihe alkoi vuonna 1997. Se oli rakennerahastojen kolmas täysitehoinen toimintavuosi tällä ohjelmakaudella.
Virtually all programmes are now being implemented on the ground, apart form some Community Initiative programmes which were adopted late, in 1997.
Käytännöllisesti katsoen kaikkia ohjelmia toteutetaan parhaillaan paikallisella tasolla lukuun ottamatta joitakin yhteisöaloiteohjelmia, jotka hyväksyttiin myöhään vuonna 1997.
Some new programmes were, however, adopted during the year, mainly for Objective 2 (declining industrial areas) for the new programming period 1997-99.
Vuonna 1997 hyväksyttiin myös uusia ohjelmia uudeksi ohjelmakaudeksi 1997-1999 etenkin tavoitteen 2 kohdealueilla (taantuvat teollisuusalueet) {tavoitteen 2 ohjelmakausi jaetaan kahteen kolmivuotisjaksoon, jotka ovat 19941996 ja 19971999.
(It will be recalled that programming for Objective 2 is divided into two three-year periods: 1994-96 and 1997-99, apart from the three new Member States: Sweden and Austria, which opted for a single period from 1995 to 1999; Finland which opted for 2 periods: from 1995 to 1996 and from 1997 to 1999).
Tämä ei kuitenkaan koske kolmea uutta jäsenvaltiota eli Ruotsia ja Itävaltaa, jotka valitsivat yhtäjaksoisen ohjelmakauden 1995-1999; ja Suomea ohjelmakausilla: 1995-1996 ja 1997-1999).
A total of 88 new operations were adopted in 1997 under the various Objectives.
Eri tavoitteissa hyväksyttiin yhteensä 88 uutta tukitoimenpidettä vuonna 1997.
Most (81%) were under Objective 2: between March and December 66 SPDs and five Operational Programmes for Spain were adopted under that Objective.
Vuoden 1997 maalis- ja joulukuun välisenä aikana hyväksyttiin 66 yhtenäistä ohjelmaasiakirjaa ja viisi toimenpideohjelmaa, jotka toteutetaan tavoitteen 2 kohdealueilla Espanjassa.
The Community will contribute a total of ECU 8 515 million.
Tavoitteen 2 uusille ohjelmille myönnetty yhteisön rahoitusosuus on yhteensä 8 515 miljoonaa ecua.
In addition, 33 programmes under the Community Initiatives were adopted in 1997 (see 2.1.8).
Vuonna 1997 hyväksyttiin myös 33 yhteisöaloiteohjelmaa (ks. 2.1.8 kohta).
As well as new programmes being adopted, a large number of amendments were made to existing programmes.
Uusien ohjelmien hyväksymisen lisäksi tehtiin useita muutoksia nykyisiin ohjelmiin.
Most of these concerned the annual indexation of assistance and very few had any real financial impact
Useimmat muutokset koskivat tukien vuosittaista sitomista indeksiin. Harvalla niistä oli todellista vaikutusta rahoitukseen.
Like 1996, 1997 was an interim year devoted to implementation on the ground and ensuring the progress of programmes. It was marked by a general speeding up of the implementation of assistance, as can be seen from the two charts below.
Vuodelle 1997 oli leimallista tukitoimenpiteiden täytäntöönpanon yleinen nopeutuminen, kuten jäljempänä olevat taulukot osoittavat.
By the end of 1997, programming for the 1994-99 Structural Funds Objectives was being implemented through 580 forms of assistance (SPDs, OPs, global grants, major projects), of which 50% were SPDs and 44% OPs.
Vuoden 1997 loppuun mennessä rakennerahastojen ohjelmakaudella 1994-1999 oli toteutettu eri tavoitealueilla yhteensä 580 tukitoimenpidettä (yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja, toimenpideohjelmia, globaalitukia ja suurhankkeita). Niistä 50 prosenttia koski yhtenäisiä ohjelmaasiakirjoja ja 44 prosenttia toimenpideohjelmia.
There were also the Community Initiatives, which were being implemented through 446 programmes.
Lisäksi toteutettiin yhteisöaloitteina yhteensä 446 ohjelmaa.
In all, therefore, 1 026 programmes have been adopted under the Structural Funds since 1994.
Rakennerahastoissa on hyväksytty yhteensä 1 026 ohjelmaa vuodesta 1994 alkaen.
Assistance from the Structural Funds 1994-99 ÍCSFs and SPDs) in ECU million at 1997 prices at 31 December 1997
Yhteenveto rakennerahastojen tuista 1994-1999 (yhteisön tukikehys ja yhtenäiset ohjelmaasiakirjat), tilanne 31. joulukuuta 1997 (miljoonaa ecua vuoden 1997 hintoina)
Total 1.850,11 755,26 19.793,76 13.902,33 30.543,85 13.544,61 5.708,42 19.561,72 85,49 2.172,70 1.482,12 14.106,82 1.549,58 1.217,55 11.355,00 137.629,34
Yhteensä 1.850,11 755,26 19.793,76 13.902,33 30.543,85 13.544,61 5.708,42 19.561,72 85,49 2.172,70 1.482,12 14.106,82 1.549,58 1.217,55 11.355,00 137.629,34
Total 93.428,55 15.063,99 12.895,88 2.284,72 5.418,11 892,61 6.933,57 711,90 137.629,34
Yhteensä 93.428,55 15.063,99 12.895,88 2.284,72 5.418,11 892,61 6.933,57 711,90 137.629,34
TOTAL
5a (maatal.) 5a (kalast.) 5b 6 YHTEENSÄ
CSFs and SPDs: Implementation from 1994 to 1997 (in ECU million) over all Objectives
Yhteisön tukikehysten/yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen toteutuminen kaudella 19941997 kaikki tavoitteet mukaan lukien (miljoonaa ecua)
Commitments/total assistance
Maksujen osuus kokonaistuesta
Payments/total assistance
Maksusitoumusten osuus kokonaistuesta
By the end of 1997, commitments in two Member States (Spain at 68% and Portugal at 70%) were far in advance of the financial perspective of 61%.
Kyseessä olivat Espanja, jossa kohdennettujen määrärahojen osuus oli 68 prosenttia, ja Portugali, jossa se oli 70 prosenttia.
In Sweden, by contrast, the rate of consumption (45%) was particularly low.
Sen sijaan Ruotsissa niiden osuus oli erityisen heikko eli 45 prosenttia.
31 payments varied widely from one Member State to another, representing the largest percentages of assistance in Spain (52%), Ireland (55%) and Portugal (56%) and the smallest in Italy (33%), Sweden (30%) and Finland (39%).
Toteutuneiden maksujen osuus myönnetyistä tuista oli korkein Espanjassa (52 %), Irlannissa (55 %) ja Portugalissa (56 %). Toteutumistaso oli heikoin Italiassa (33 %), Ruotsissa (30 %) ja Suomessa (39 %).
In the latter two cases, the reason for these low rates was that programming started later following their accession in 1995.
Ruotsin ja Suomen alhainen toteutumistaso johtui siitä, että ohjelmat aloitettiin muita myöhemmin, koska nämä maat liittyivät unioniin vasta vuonna 1995.
Implementation is furthest advanced in Objectives 1, 2 and 3, where over 60% of assistance was committed and between 43% and 48% paid.
Toteutumistaso oli korkein tavoitteissa 1, 2 ja 3.
It was least advanced in Objectives 4, 5(b) and 6, where commitments totalled less than 50% of assistance and payments less than 35%.
Tuista kohdennettiin yli 60 prosenttia ja maksettiin 43-48 prosenttia.
(For a breakdown by Objective, see the sections below).
Toteutumistaso oli heikoin tavoitteissa 4, 5b ja 6, joissa maksusitoumusten osuus oli alle 50 prosenttia ja maksut alle 35 prosenttia tuista (ks. seuraavien kohtien tavoitekohtainen erittely).
Support for small firms under the various Objectives
Pk-vritvksille eri tavoitteiden mukaisesti myönnetty tuki
The Community support frameworks (CSFs) and single programming documents (SPDs) specifically earmark 15% to 20% of the total resources of the Funds (i.e. ECU 23 to 30 billion) for measures to encourage small firms and improve their productive facilities and economic environment.
Yhteisön tukikehysten (YTK) ja yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen (YOA) yhteydessä noin 15-20 prosenttia rakennerahastojen kokonaisvaroista osoitettiin erityisesti pkyritysten toiminnan edistämiseen sekä tuotantovälineiden ja taloudellisten toimintaolosuhteiden parantamiseen. Määrärahojen kokonaissumma oli arviolta 23-30 miljardia ecua.
In the three new Member States (Austria, Finland and Sweden), concentration on small firms is substantially higher (30% to 40% of Community assistance).
Kolmessa uudessa jäsenvaltiossa eli Itävallassa, Suomessa ja Ruotsissa pkyritysten hyväksi toteutettiin huomattavasti enemmän tukitoimenpiteitä.
The proposed priorities focus primarily on job-creation, mainly by small firms.
Ehdotetuissa toimintalinjoissa keskitytään työpaikkojen luomiseen pk-yrityksissä.
Overall, the amounts intended for such firms under Objective 1 during this programming period are estimated at 11% to 19% (ECU 10 to 17 billion).
Pk-yrityksille osoitetut määrärahat ovat noin 11-19 prosenttia (10-17 miljardia ecua) täksi kaudeksi varatuista tavoitteen 1 määrärahoista.
Estimates for Objective 6 range from 9% to 27% (ECU 65 to 192 million).
Tavoitteessa 6 määrärahojen osuudeksi arvioidaan 9-27 prosenttia (65-192 miljoonaa ecua).
The amounts for small firms during the current period are estimated at 25% of total funding, or about ECU 3 700 million.
Pk-yrityksille tarkoitettujen nykyisen kauden määrärahojen arvioitu osuus kokonaismäärärahoista on 25 prosenttia eli noin 3,7 miljardia ecua.