natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 1971 she became a member of the Danish Parliament for the Social Democratic Party.
Hänet valittiin Tanskan parlamentin jäseneksi sosi­aalidemokraattisesta puolueesta vuonna 1971.
Two years later, in 1973, she was appointed Minister of Education.
Kaksi vuotta myöhemmin, vuonna 1973, hänet nimitettiin opetusministeriksi.
Her second period as Minister of Education was during 1975 to 1978 and between 1979 and 1981 she was Minister of Social Affairs.
Bjerregaardin toinen kausi opetusministerinä ajoittui vuosiin 1975—1978, kun taas vuosina 1979—1981 hän toimi sosiaaliministerinä.
From 1990 to 1995 when she took office in Brussels, Ritt Bjerregaard was Chairwoman of the Parliamentary Committee on Public Accounts.
Vuodesta 1990 vuo­teen 1995, jolloin hän astui virkaan Brysselissä, Ritt Bjerregaard oli Tanskan parlamentin valtio­varainvaliokunnan puheenjohtaja.
Within the Social Democratic Party she chaired the Parliamentary Group for several years.
Lisäksi hän oli parlamentin sosiaalidemokraattisen puolueryhmän puheenjohtaja usean vuoden ajan.
Moreover, she has been a member of the Parliamentary Committees for Foreign Affairs, European Affairs and Environment.
Bjerregaard on ollut myös parlamentin ulkoasiainvaliokunnan, Eurooppa­asioita käsittelevän valiokunnan ja ympäristövaliokunnan jäsen.
Ritt Bjerregaard has always been active on the international scene.
Ritt Bjerregaard on toiminut aktiivisesti kansainvälisissä kysymyksissä.
She has been Vice-president of the Parliamentary Assembly of the Conference on Security and Cooperation in Europe (CSCE).
Hän on ollut Euroopan turvallisuus­ja yhteistyökokouksen (ETYK) parlamentaarisen yleiskokouksen varapuheenjohta­ja.
In the years 1990 - 1995 she was a member of the Parliamentary Committee of the Council of Europe. From 1992 to 1994 she was President of the Danish European Movement.
Vuosina 1990—1995 hän oli Euroopan neuvoston parlamentaarisen komitean jäsen, ja vuosina 1992—1994 hän toimi Tanskan Eurooppa­liikkeen puheenjohtajana.
She is currently a member of the Trilateral Commission.
Tällä hetkellä Bjerregaard on Maailmanpankin kolmikantakomission jäsen.
In 1995 Ritt Bjerregaard was appointed Member of the European Commission, responsable for Environment and Nuclear Safety.
Vuonna 1995 Ritt Bjerregaard valittiin Euroopan komission jäseneksi vastuualueenaan ympäristöasiat ja ydinturvallisuus.
This publication contains a summarised version of the official documents related to Ms Bjerregaard's Action Plan and the Progress Report on implementation resulting from review of the 5th Action Programme.
Tämä julkaisu sisältää lyhyen yhteenvedon Ritt Bjerregaardin toimintasuunnitelmaan liittyvistä asiakirjoista ja katsauksen viidennen ympäristöohjelman välikertomukseen.
INTRODUCTION n 1992, the European Union set itself an ambitious objective for the year 2000,
Johdanto uonna 1992 Euroopan unioni asetti itselleen ympäristöpolitiikan suuntaan ja käytännön toteutukseen.
I parts of the Fifth Programme. However, there were other important reasons for car rying out such a review.
kunnianhimoisen tavoitteen vuodelle 2000 ν vastauksena Brundtlandin kertomukseen, Rion prosessiin ja Maastrichtin sopimuksen uusiin vaatimuksiin.
Since the Fifth Programme's adoption, significant new developments influencing European Union and Member States' environmental policy practice and direction have occurred.
Tarkoituksena on tämän vuo­sisadan loppuvuosina luoda perusta ensi vuo­sisadan kestävälle kehitykselle, sellaiselle nykyiset ja tulevat sukupolvet huomioon ottavalle taloudelliselle ja sosiaaliselle kehityk­selle, joka turvaa ekosysteemiemme jatkuvuu­den.
This was to lay the foundations in the last years of this century for achieving sustainable development in the next, in the sense of economic and social development for current and future generations which ensures the continuity of our ecosystems.
YK:n ympäristö­ ja kehityskonferenssissa (UNCED) ja sen esityslista 21:ssä (Agenda 21) kansalliselle ja alueelliselle ympäristöpoli­tiikalle asetettiin uudet tavoitteet.
The United Nations Conference on Environment and Development (UNCED) and its Agenda 21 set new objectives for national and regional environment policy and these were being taken forward in a number of fora at the international level notably the UN Commission on Sustainable Development and the First Conference of the Parties to the Framework Convention on Climate Change, held in Berlin.
Näitä tavoitteita on kehitelty edelleen useissa kan­sainvälisissä kokouksissa, erityisesti YK:n kestävän kehityksen toimikunnassa sekä Berliinissä pidetyssä, ilmastonmuutosta koske­van puitesopimuksen sopimuspuolten ensim­mäisessä konferenssissa.
The accession of Austria, Finland and Sweden has helped reinforce the political will to move towards sustainable develop ment.
Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittyminen Euroopan unioniin on vahvistanut poliittista sitoutumista kestävään kehitykseen.
Previously, the primary response to environmental problems had been to focus on correcting environmental problems as they arose.
Aiemmin ympäristöongelmiin etsittiin ratkaisuja sitä mukaa kuin ongelmia ilmeni.
Now a deliberate and concerted effort would be made to approach environment policy through those actors whose decisions most affected the environment.
Nyt ympäristöpolitiikkaa pyritään toteutta­maan tietoisesti niiden toimijoiden kautta, joiden päätökset vaikuttavat eniten ympäristöön.
If those who were responsible for decision making in the energy field, to take one sector, could truly integrate the principle of sus tainable development into their actions, then this would enable simultaneous achievement of energy and environment objectives.
Jos esimerkiksi energia­alan päätöksentekijät toden teolla sisällyttäisivät toimintaansa kestävän kehityksen periaatteen, sekä energia­ että ympäristöpoliittiset tavoit­teet voitaisiin saavuttaa samanaikaisesti.
The long-term goal of transforming the European economy into one whose develop ment would be sustainable for generations to come was set out in the Fifth Programme of Policy and Action in Relation to the Environment and Sustainable Development.
Keski­ja Itä­Euroopassa tapahtuneet poliittiset muutokset ovat lisänneet tietoisuutta Euroopan unionin välittömässä läheisyydessä vallitsevista vakavista ympäristöongelmista.
This was developed as a road map for the different routes leading the European economy towards sustainable development.
Samalla on tarjoutunut ennennäkemättömiä mahdollisuuksia näiden maiden auttamiseksi kestävän taloudellisen kehityksen suuntaan.
This was one of the major agenda points addressed by Environment Ministers from all over Europe at the Sofia Conference held in October 1995.
Tämä oli eräs tärkeimmistä asiakohdista Sofiassa lokakuussa 1995 pidetyn Euroopan ympäristöministerien konferenssin esityslistal­la.
Approaching the half-way point in the Fifth Programme's timetable for implementation, it was natural that the European Union would wish to take a long and hard look at the performance in implementing different
Pitkän aikavälin tavoite — Euroopan talouselämän kehityksen muuttaminen kestäväksi tulevia sukupolvia varten — asetet­tiin ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevas­sa viidennessä poliittisessa toimintaohjelmassa.
Two European Union policies with an important impact on the environment - agriculture and regional development - have been reformed and, in so doing, have helped to
Kahta merkittävästi ympäristöön vaikuttavaa Euroopan unionin politiikan alaa, maatalous­ja aluepolitiikkaa, on uudistettu ja samalla on autettu viljelijöitä ja muita paikallisia toimijoi­ta muuttamaan toimintaansa ympäristöys­tävälliseen suuntaan.
start to refocus farmers and other local eco­nomic operators towards working with the environment as opposed to against it.
Tällaisen katsauksen laatimiseen oli kuitenkin myös muita tärkeitä syitä.
efforts to harmonise data collection in the Member States and regions so that a compa­rable and focused set of data is at hand.
Viidennen ympäristöohjelman hyväksymisen jälkeen tapahtunut kehitys on vaikuttanut Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden
With these events as the backdrop, the European Commission adopted on 10 January 1996 a Progress Report on the implementation of the Fifth Programme.
Nämä tapahtumat huomioon ottaen Euroopan komissio hyväksyi 10. päivänä tam­mikuuta 1996 välikertomuksen viidennen ympäristöohjelman täytäntöönpanosta.
It serves not only to point to areas of success but also, and more importantly, it helps to identify the specific policy areas and types of action where current efforts and results are insufficient if sustainable development ¡s to be achieved across the board.
Sen tarkoituksena on paitsi osoittaa, millä alueilla
This summary covers the Commission's main conclusions and, in particular, the major areas of concern which the Commission has identified in its Progress Report.
pyrkimyksissä on onnistuttu, ennen kaikkea auttaa kartoittamaan ne politiikan alat ja toimintatavat, joilla tämänhetkiset ponnistelut ja tulokset eivät riitä kestävän kehityksen saavuttamiseen.
It there­fore, by necessity, focuses on broad issues and trends.
keskittymään laajoihin aihekokonaisuuksiin ja kehityssuuntauksiin.
For details on specific policy issues, the reader should refer to the Progress Report itself (COM(95) 624 final, adopted by the Commission on 10 January 1996).
Yksityiskohtaisia tietoja tiettyyn politiikan alaan liittyvistä aiheista saa itse välikertomuksesta (KOM(95) 624 lopullinen, jonka komissio hyväksyi 10. päivänä tammikuuta 1996).
This paper also covers the main elements of the Action Plan with priority areas at Union level the Commission has proposed on the basis of the Progress Report and the Agency's Report.
Tässä asiakirjassa käsitellään pääpiirteittäin myös toimintasuunnitelma sekä ne unionin tason painopistealueet, joita komissio on välikertomuksen ja ympäristökeskuksen kertomuksen perusteella ehdottanut.
For details the reader should refer to the Action Plan itself (COM(95) 647 final, adopted by the Commission on 24 January 1996).
Lisätietoja asiasta saa ¡tse toimintasuunnitelmasta (KOM(95) 647 lopullinen, jonka komissio hyväksyi 24. päivänä tammikuuta 1996).
The Report looks at developments of European Union actions in achieving the goals and targets of the Fifth Programme.
Kertomuksessa tarkastellaan Euroopan unionin edistymistä toimissaan viidennen ympäristöohjelman tavoitteiden ja päämäärien saavuttamiseksi.
The focus of the Programme was deliberate­ly much broader covering actions to be taken at the levels of the Member State, the region, economic actors as well as the European citizen.
Ohjelman soveltamisala on tarkoituksellisesti paljon laajempi, sillä se kattaa myös jäsenvaltioiden ja alueiden sekä taloudellisten toimijoiden ja Euroopan kansalaisten tasolla toteutettavat toimet.
The Report analyses progress in these areas as well and indicates at which level action needs to be taken most urgently.
Kertomuksessa eritellään myös näillä alueilla tapahtunutta edistystä sekä osoitetaan ne toimintatasot, joilla tarvitaan erittäin kiireellisiä toimia.
The European Environment Agency's updat­ed Report on the State of the Environment in the EU also reviews developments and more importantly assesses the impact that these measures are having.
Myös Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) ajantasaistetussa kertomuksessa ympäristön tilasta EU:ssa luodaan katsaus menneiden vuosien kehitykseen ja, mikä tärkeintä, arvioidaan tähänastisten toimenpiteiden vaikutuksia.
The Agency's report was developed in parallel to the Progress Report and is another important pillar on which the European Union institu­tions, the Member States and the regional and local authorities will be able to set their future priorities.
Ympäristökeskuksen kertomus laadittiin samanaikaisesti komission välikertomuksen kanssa, ja se on toinen tärkeä tukipilari, johon Euroopan unionin toimielimet, jäsenvaltiot ja alue- ja paikallisviranomaiset voivat nojautua asettaessaan toimintansa tulevia painopisteitä.
In short, the Agency has already served a key role in providing a much clearer picture of what is happening on the ground and further analysis of progress can only be helped by ongoing
Ympäristökeskus on jo onnistunut antamaan paljon aikaisempaa selkeämmän kuvan siitä, mitä muutoksia ympäristön tilassa on tapahtumassa.
TOWARDS
KOHTI KESTÄVÄÄ
SUSTAINABILITY
KEHITYSTÄ
INTEGRATION
Teollisuus:
"Integration of environmental considerations into the different target sectors has made progress but at varying speeds".
"Ympäristönäkökohtien saattaminen osaksi eri tavoitealueita on edistynyt mutta edistyminen ei ole ollut yhtä nopeaa kaikilla tavoite alueilla."
"In spite of the recession, encouraging progress has been made (by industry) towards achieving the Fifth Programme's aims".
"Lamasta huolimatta teollisuus on edistynyt lupaavasti viidennen toimintaohjelman tavoitteiden täyttämisessä."
A major plank of the Fifth Programme is to integrate the environment into policy and practice in five key areas (referred to as "target sectors"): manufacturing, transport, energy, agriculture and tourism.
Yksi viidennen ympäristöohjelman tärkeimmistä tavoitteista on ympäristönäkökohtien sisällyttäminen politiikkaan ja käytännön toimintaan viidellä keskeisellä alalla. Kyseiset "kohdealat" ovat teollisuus, liikenne, energia, maatalous ja matkailu.
If environmental considerations could be built into policy development and decisionmaking in these areas, then this would help prevent environmental problems from occurring and avoid having to carry out comparatively costly environmental controls (see figure 1 ).
Jos ympäristönäkökohdat otettaisiin huomioon näiden alojen kehityksessä ja päätöksenteossa, ehkäistäisiin ympäristöongelmien syntymistä ja vältyttäisiin verrattain korkeilta ympäristönsuojelukustannuksilta.
Figurei: Societal trends in the European Union /GDP, passenger road transport, energy consumption, nitrogen fertiliser use and tourism) and current scenarios.
Kuvio 1 —Yhteiskunnalliset kehityssuuntaukset Euroopan unionissa (BKT, henkilöautoliikenne, energiankulutus, typpilannoitteen käyttö ja turismi) ja tämänhetkiset tulevaisuudennäkymät.
Societal trends (index 1980=100)
Yhteiskunnalliset kehityssuuntaukset (¡ndeksi=IOO)
Passenger road transport
Henkilöautoliikenne
Industry has on the whole responded well to the Fifth Programme in reducing emissions, where legislation has existed for twenty years and where the economic advantages were quickly seen.
Tätä koskevaa lainsäädäntöä on ollut jo kahdenkymmenen vuoden ajan, ja päästöjen vähentämisen taloudelliset edut ovat olleet nopeasti nähtävissä.
The European Union has been able to push through legislation which until recently would have seemed highly radical and ambitious.
Euroopan unioni on saanut ajettua läpi sellaista lainsäädäntöä, jota aivan viime aikoihin asti olisi pidetty erittäin mullistavana ja suurisuuntaisena.
Some notable successes: the European Union's Environmental Management and Audit Scheme (EMAS) was adopted and is up and running; the first European ecolabels have been awarded and. perhaps most significantly for manufacturing industry, legislation has been agreed on industrial plant emissions, with emphasis on an integrated approach to their control
Merkittäviä saavutuksia ovat muun muassa seuraavat: Euroopan unionin ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä (EMAS) otettiin käyttöön, ensimmäiset eurooppalaiset ekomerkit on myönnetty ja, mikä on ehkä merkittävintä teollisuuden kannalta, teollisuuslaitosten päästöjä koskevasta lain säädännöstä on päästy sopimukseen.
INTEGRATION
YMPÄRISTÖN
"Most basic elements for measures and instruments for a more sustainable transport sector are already identified in the Fifth Programme.
"Pääasialliset toimenpiteet ja välineet kestävämmän kehityksen varmistamiseksi liikenteen alalla on jo yksilöity viidennessä toimintaohjelmassa.
The growth in traffic presents a major problem.
Yksi keskeisimmistä ongelmista on liikenteen kasvu.
It is a complex task to overcome the obstacles and to curb the trend".
Esteiden voittaminen ja kehityksen pitäminen hallinnassa on monimutkainen tehtävä."
If industry is proving to be the most receptive of the Fifth Programme's sectors targeted for conversion to sustainable development, the Progress report identifies transport as one sector where integration of the concept of sustainable development is proving to be the most difficult.
Jos teollisuus on ollut viidennen ympäristöohjelman aloista myötämielisin kestävää kehitystä kohtaan, välikertomuksen mukaan liikenteen alalla kestävän kehityksen käsitteen sisällyttäminen on osoittautunut kaikkein vaikeimmaksi.
While it is increasingly recognised that current trends in transport, and in particular road transport, are unsustainable, the environmental impact from
Välikertomuksessa tuodaan kuitenkin esille huoli pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) kyvystä ja valmiudesta sisällyttää kestävän kehityksen käsite jokapäiväiseen toimintaan ja ajatteluun.
The Progress Report does, however, highlight one particular area of doubt as to manufacturing industry's ability and willingness to integrate the concept of sustainable development into its every day actions and thinking and this concerns small and medium-sized enterprises (SMEs).
Monien pk-yri-tysten asiakasasteikon toiseen päähän sijoittuvat suuremmat yritykset ja toiseen päähän yksittäiset EU-kansalaiset.
For many SMEs, their customers, at one end of the scale, the larger firms and at the other end, individual EU citizens, are putting increasing demands on SMEs to deliver on environment as well as product quality and price.
Nämä asiakkaat asettavat pk-yrityksille yhä kasvavia vaatimuksia sekä ympäristöasioiden hoidon että tuotteiden laadun ja hinnan suhteen.
Hence there is a distinct danger that SMEs who choose not to integrate the environment into their operations will be edged out of markets due to their customers' demands for improved environmental performance.
On olemassa erityinen vaara, että ne pk-yritykset, jotka eivät sisällytä ympäristöä toimintaansa, syrjäytyvät vähitellen markkinoilta asiakkaiden ympäristönsuojeluvaatimusten vuoksi.
As a result, technological and financial assistance is being provided to SMEs in a number of Member States and to a certain extent at EU level.
Jotta tältä vältyttäisiin, pk-yrityksille annetaan useissa jäsenvaltioissa ja osin myös EU:n tasolla teknistä ja taloudellista tukea.
However, integration of environment into SMEs will only happen if the SMEs make the leap and start to take on this responsibility for themselves.
Tosin ympäristönsuojelun sisällyttäminen pk-yritysten toimintaan onnistuu ainoastaan, jos yritykset ovat itse aloitteellisia ja ottavat vastuun asiasta.
In Denmark, SMEs have been the main beneficiaries of Danish Cleaner Technology Action Plans.
Tanskassa pk-yritykset ovat olleet pääedunsaajina puhtaamman teknologian toiminta suunnitelmissa.
The Danish Environmental Protection Agency and, in some regions, the European Union's Regional Fund help fund consultancy technical advice to companies in order to develop cleaner production processes.
Tanskan ympäristönsuojeluvirasto ja joidenkin alueiden osalta Euroopan unionin aluekehitysrahasto rahoittavat teknisiä neuvontapalveluja, joiden avulla yrityksiä autetaan kehittämään puhtaampia tuotantomenetelmiä.
At EU level, a distinct SME accent has also been put on implementation of the eco-audit and ecolabel schemes.
Myös ekoauditointi-ja ekomerkkihankkeiden täytäntöönpanossa pk-yntyksiin on kiinnitetty EU:n tasolla erityistä huomiota.
"The Programme's approach to energy remains as valid today as at the time of its inception,,..(however,) new ideas and solutions have to be identified to complement those already highlighted".
"Energian osalta toimintaohjelman lä hestymistapa on nykyisin yhtä perusteltu kuin alussakin... on (kuitenkin) löydettävä uusia ideoita ja ratkaisuja jo esitettyjen lisäksi." nettä.
vehicles continues to grow. NOx, particulates and C02 emissions are on the increase in spite of improvements in emissions technology and the tightening of vehicle emissions standards as and when lower emission limits become achievable.
Typen oksidien päästöt sekä hiukkas- ja hiilidioksidipäästöt lisääntyvät siitä huolimatta, että päästöteknologia on parantunut ja ajoneuvopäästöjä koskevia standardeja on tiukennettu sitä mukaa kuin alempien päästötasojen saavuttaminen on käynyt mahdolliseksi.
Indeed, the expected substantial growth in C02 emissions from transport will undermine the EU's C02 strategy more than any other sector.
Odotettavissa oleva liikenteestä aiheutuvien hiilidioksidipäästöjen huomattava lisääntyminen heikentääkin EU:n hiilidioksidistrategiaa enemmän kuin mikään muu ala.
It is clear that the Fifth Programme's objective of internalising the environmental costs of transport through taxes and charges has not, on the whole, been put into practice.
Ympäristöä hyödyttäviä energiapoliittisia toimenpiteitä oli toteutettu jo pitkään ennen viidennen ympäristö ohjelman käynnistymistä.
This is despite a growing consensus that only appropriate price signals can make transport compatible with environmental objectives.
1970-luvun alkupuolella energiatehokkuuden parantaminen oli yksi keskeinen keino öljykriisin voittamiseksi.
At the same time, Member State and Union efforts to encourage shifts in the use of modes of transport have so far not been effective.
Energiankäytöstä aiheutuvien ympäristöhaittojen torjuminen rajoittui kuitenkin teknisiin määräyksiin (erityisesti ilmansaasteiden ja happosateiden torjumiseksi) eikä liiemmin vaatinut energia-ja ympäristöpolitiikkojen yhdentämistä.
Energy policy measures of benefit to the environment were well in evidence before the launch of the Fifth Programme.
On selvää, ettei viidennen ympäristöohjelman tavoite, liikenteestä aiheutuvien ympäristökustannusten sisäistäminen verojen ja maksujen avulla, ole käytännössä täysin toteutunut.
Indeed, measures to improve energy efficiency were an integral part of the response to the oil crisis in the early 1970's.
Tosin yhä suurempi yksimielisyys vallitsee siitä, että liikenne saadaan noudattamaan ympäristötavoitteita ainoastaan asianmukaisilla hintasignaaleilla.
However, the environmental policy response to energy pollution tended to be restricted to technical regulations (in particular with a view to combatting air pollution and acid rain) and did not require much integration of energy and environment policies.
Myöskään jäsenvaltioiden ja unionin pyrkimykset edistää siirtymiä tiettyjen liikennemuotojen käytössä eivät tähän mennessä ole tuottaneet tulosta.
In Ireland, the Dublin Transportation Initiative (DTI) is putting in place the foundations for a sus tainable transportation system and is allocating in the period up until end-1999 just over half of its £600 million budget to public transport and traffic management measures.
Irlannissa Dublin Transportation Initiative (DTI) luo perustaa kestävälle liikennejärjestelmälle.
The DTI follows the integration approach by ensuring that transportation policy is inter-related with other policies such as land use, economic development, urban renewal, employment and environment. ronment.
Se on varannut hieman yli puolet 600 miljoonan punnan budjetistaan käytettäväksi julkista liikennettä ja liikenteen ohjausta koskeviin toimenpiteisiin vuoteen 1999 mennessä.
The biggest challenge for the energy and environment is compliance with the EU's agreed objective of stabilising C02 emissions at 1990 levels by the year 2000.
Suurin energiaa ja ympäristöä koskeva haaste on EU:n tavoite, jonka mukaan hiilidioksidipäästöt tulee vakiinnuttaa vuoden 1990 tasolle vuoteen 2000 mennessä.
This can only be achieved through improved energy efficiency and a switch to low or non-carbon fuels.
Tavoite voidaan saavuttaa ainoastaan energiatehokkuutta parantamalla ja siirtymällä vähän tai ei ollenkaan hiiltä sisältäviin polttoaineisiin.
The Commission's proposal for a framework for an energy/C02 tax remains a key objective in this context.
Komission ehdotus energia-/hiilidioksidiveroa koskevaksi kehykseksi on näin ollen edelleen keskeinen tavoite.
Expansion of the energy
Kuvio 2 — Edistyminen C0
Figure2: Progress towards CO2 stabilisation in the EU 12.
-päästöjen vakiinnuttamisessa (EU 12).
CO2 emissions (million t) 30
CCh-päästöt (milj. tonnia) 30
* National
Politiikka