natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The large increase in unemployment in Europe since the mid-1970s, which has been concentrated on particular groups — the unskilled, young people and women — and in certain regions and which has been accompanied by the emergence of a serious problem of longterm unemployment, has forced governments to react in various ways.
Työttömyyden 1970-luvun puoli välissä alkanut voimakas lisääntyminen, joka on keskittynyt tiettyihin ryhmiin — ammattitaidottomiin, nuoriin ja naisiin — sekä tietyille alueille ja johon on liittynyt vakavan pitkäaikais työttömyyden ongelman syntyminen, on pakottanut hallitukset ryhtymään erilaisiin toimiin.
Budgets for labour market policies have risen substantially and many experimental measures have been introduced in the search for an effective solution.
Ne ovat merkittävästi kasvattaneet työllisyysbudjettejaan ja käynnistäneet lukuisia kokeiluja löytääkseen tehokkaimman ratkaisun.
Income maintenance for the unemployed, which was initially introduced to support people over short periods of time while they were looking for a job or undergoing training, has increased substantially.
Työttömien tulotuki, jonka alkuperäinen tarkoitus oli tukea ihmisiä heidän etsiessään uutta työpaikkaa tai olleessaan koulutuksessa, on lisääntynyt huomattavasti.
Expenditure, however, varied widely between Member States, partly be cause of major differences in levels of unemployment.
Työttömyyden nousulla korjatut luvut osoittavat kuitenkin, että se laski suhteessa BKT:hen yhdeksässä 14 maasta, josta tietoja on saatavilla (poikkeuksia olivat Ran ska, Portugali, Alankomaat, Tanska ja Itävalta).
Between 1985 and 1993, total expenditure on such measures, adjusted for the change in unemployment, increased relative to GDP in most countries, the exceptions being the UK, Ireland, France, Luxembourg, Sweden and Denmark.
Vuonna 1993 jäsenmaissa käytet tiin julkisia varoja työmarkkinapolitiikkaan yhteensä 3,5 prosenttia bruttokansantuotteesta.
The scale of spending in 1993, adjusted for differences in the numbers unemployed, ranged from under 1% of GDP for each 5% of the
Lähes 60 prosenttia tästä summasta käytettiin työttömyyskorvauksiin ja noin 10 prosenttia varhaiseläkkeisiin (kaavio 104).
This section examines changes in the amount and pattern of public expenditure on labour market measures and considers each of the different kinds of measure in turn.
Korkean työttömyyden vallitessa vaatimukset aktiivisista toimenpiteistä työmarkkinoiden tehostamiseksi kasvavat. Tällaiset
Section 4 Improving the effectiveness of labour· market policy
Jakso 4 Työmarkkinapolitiikan tehostaminen
Job subsidies
Työllistämistuet
Public employment services
Julkiset työvoimapalvelut
Expenditure on income support (ie passive measures) was around 1% of GDP or less for each 5% of the work force unemployed in Greece, Spain, the UK, Ireland, France and
Tulotukeen (eli passiivisiin toi­miin) kulutetut varat olivat noin prosentti BKT:sta tai vähemmän jokaista viittä prosenttia kohti, joka oli työttömänä työvoimasta.
Portugal and around l'/2
Kreikassa, Espanjassa, Isossa­Bri­tanniassa, Irlannissa, Ranskassa ja Portugalissa ja noin 1,5­2 pro­senttia muissa jäsenmaissa lu­kuun ottamatta Tanskaa, jossa ne olivat yli 2,5 prosenttia, ja Itäval­taa, jossa ne olivat yli kolme pro­senttia.
Public expenditure on active and passive labour market policies in Member States, 1985, 1990 and 1993
Aktiivisiin ja passiivisiin työmarkkinatoimiin käytetyt julkiset varat jäsenvaltioissa, 1985, 1990 ja 1993
% GDP per 5% unemployed all other Member States, except Denmark, where it was over 2'4% and Austria, where it was over 3%.
% BKT:sta (per 5 % työttömistä)
Greece, Spain and the UK, around V2% in Ireland, France, Finland and
Entistä aktiivisemman työvoima­politiikan toteutuksen kannalta jäsenmaissa saavutetut tulokset ovat varsin ristiriitaisia.
Belgium, Denmark and Austria, 1% in Germany and the Netherlands and 1V
Vaikka aktiivisten toimenpiteiden osuus työvoimapolitiikan kokonaiskus­tannuksista oli useimmissa mais­sa vuonna 1990 suurempi kuin vuonna 1985, suhde pienentyi kai­kissa jäsenmaissa neljää lukuun ottamatta vuosina 1990­1993.
However, it is important to emphasise in this context that these figures cover only
Julkisten menojen jakautuminen erilaisten aktiivisten työmarkki­
Section 4 Improving the effectiveness of labour market policy market.
Samalla henkilös­tökoulutusta tehostettiin palve­lutason parantamiseksi.
Although the precise allo­cation of responsibilities varies slightly between Member States, their tasks generally include matching job seekers to notified vacancies, counselling and advising those looking for work, job broking and, in many cases, administration of income support and of active programmes.
Italiassa työnantajien velvollisuus ilmoit­taa kaikki avoimet työpaikat julkiselle työllisyyspalvelulle pois­tettiin vuonna 1995, jolloin sen ti­lalle tuli velvollisuus ilmoittaa työntekijän palkkaamisesta.
spending by the public sector and exclude private sector expenditure which may well have tended to in­crease in recent years with the trend towards privatisation of ser­vices previously performed by the public sector, with firms taking more responsibility for training, as described above, and with the en­ding of state monopolies on job placement in a number of countries.
Ruot­sissa työvoimatoimistojen tehtä­väkenttää laajennettiin vuosina 1994 ja 1995. Suomessa säädettiin vuonna 1994 uusi laki julkisista työllisyyspalveluista, jonka tarkoi­tuksena oli tehostaa aktiivista työ­markkinapolitiikkaa ja parantaa työmarkkinoiden toimivuutta osit­tain tehokkaampien työllisyyspal­velujen kautta.
unemployed have been established.
Erityisiä väliaikaisia työ­voimatoimistoja on perustettu Belgiaan ja Saksaan.
As noted above, in Belgium, Local employment agencies (Agences locales pour l'emploi — ALE) were introduced in 1993 to place the un­employed persons in temporary jobs (see Section 2).
Kuten edellä on mainittu, Belgiassa on vuodesta 1993 lähtien toiminut paikallisia työvoimatoimistoja (Agences loca­les pour l'emploi, ALE ), jotka sijoit­tavat työttömiä väliaikaisiin työpaikkoihin (ks. jakso 2).
In Germany, spe­cial temporary employment agencies (START) have recently been introduced for the long­term unemployed and other people diffi­cult to place, modelled on the agencies with the same name in the Netherlands, which have achieved some success.
Sak­saan on hiljattain perustettu vä­liaikaisia työnvälityspisteitä nimeltä START, jotka palvelevat nimenomaan pitkäaikaistyöttö­miä ja muita vaikeasti työllistettä­viä.
In Italy, the obligation on employers to notify all job vacancies to the public employ­ment service was abolished in 1995 and replaced by a requirement to notify after hiring someone.
Näiden palvelupisteiden suunnittelussa on käytetty hyväk­si samannimisiä Alankomaissa toimivia toimistoja, joista on saatu myönteisiä kokemuksia.
In
Itävallas­
Reorganisation has taken place in Belgium, Germany and Austria, for example, while in the former two countries, special temporary employment agencies for the
Useissa jäsenmaissa otettiin 1990­luvun alkupuolella käyttöön uusia työnvälityskeinoja tai laajempia neuvontamuotoja. Ranskassa työl­lisyyspalvelu (ANPE) käynnisti
Distribution of public expenditure on active measures in Member States, 1993
Julkisten varojen käyttö aktiivisiin toimiin jäsenvaltioissa, 1993
% expenditure
% varainkäytöstä
I Employment services ■ Training D Youth D Subsidies D Disabled
Kreikassa ja Itävallassa se oli alle 0,1 prosent­tia (vaikka on korostettava, että joissakin maissa nuoriin kohdis­tettuja toimia ei ole eroteltu).
Spending on youth measures was highest in Denmark, Ireland, Sweden and Portugal, where it varied from 0.5% of GDP (in this case unadjusted for unemployment) to over 0.7%.
Julkisilla työllisyyspalveluilla on merkittävä rooli työmarkkinoiden toiminnan tehostamisessa.
In Greece and Austria, it was less than 0.1% (though it should be empha­sised that in some countries, youth measures are not separately distin­guished). Expenditure on training amounted to 0.25%­0.4% of GDP for each 5% of unemployment in Ireland, Denmark, Germany and Sweden but less than 0.1% in Spain, Luxembourg and the UK.
Vaikka täsmällinen vastuunjako vaihte­leekin jonkin verran eri jäsenmais­sa, niiden tehtäviin kuuluu työnhakijoiden ohjaaminen vapai­siin työpaikkoihin, työnhakijoiden neuvonta, työnvälitys sekä monis­sa tapauksissa tulotukeen ja aktiivisiin työvoimapoliittisiin ohjelmiin liittyvä hallinto.
Public Employment Services have potentially a central role in improv­ing the functioning of the labour
Monien jäsenmaiden julkisissa ty­öllisyyspalveluissa on tapahtu­
Section 4 Improving the effectiveness of labour market policy most cases spending was higher in 1993 than in 1985 (Graphs 106 and 108).
Jakso 4 Työmarkkinapolitiikan tehostaminen
plan was established with the aim of offering a job to all the unem­ployed over the age of 25 who were still without work after 12-21 months.
Koulutus sa työttömiä ja työttömyysuhan alaisia rohkaistaan hankkiutu­maan ammatilliseen koulutukseen ja uudelleenkoulutukseen.
The Employment Services in some countries, such as France and the Netherlands, have made efforts to establish relations with particular firms or sectors, in the former with several large national companies, in the latter with firms in the graphics industry and in health care.
Useissa jäsenmaissa, kuten Tanskassa, Ranskassa, Saksassa, Kreikassa, Irlannissa, Ruotsissa ja Isossa­Britanniassa, koulutus on yksi tärkeimpiä aktiivisia työvoi­mapoliittisia toimenpiteitä, ja mo­nissa tapauksissa varainkäyttö oli suurempaa vuonna 1993 kuin 1985 (kaaviot 106 ja 108).
In Germany, efforts have been made to increase contacts with small firms.
Useimmissa maissa julkiset koulutusohjelmat on suunnattu työttömille.
In France, the employ­ment service (ANPE) launched 'Programme 900,000' in 1992, under which special placement initiatives for the longterm unem­ployed were taken (see Section 5).
"Ohjelma 900 000:n", joka kohdistaa erityis­toimia pitkäaikaistyöttömiin (ks. jakso 5).
In Belgium, a supervision plan for all longterm unemployed under the age of 46 was introduced in 1993.
Belgiassa otettiin vuonna 1993 käyttöön valvonta­suunnitelma, joka koskee kaikkia alle 46­vuotiaita pitkäaikaistyöt­tömiä.
In the UK, 'Restart' interviews were introduced as a major instrument of labour market policy.
Isossa­Britanniassa työmarkkinapolitiikan merkittä­väksi toimintamuodoksi otettiin "Restarf­haastattelut.
In Denmark, the 'Employment opportunities'
Tanskassa otettiin käyttöön "Työtilaisuudet"­ohjelma, jonka tarkoituksena on tarjota työpaikka kaikille yli 25­vuotiaille työttömille, jotka olivat yhä työttöminä 12­21 kuukauden työttömyyden jälkeen.
In Denmark, the number of both unemployed and employees under­going training at any one time is among the highest in the Union.
Koulutuksessa olevien työllisten ja työttömien määrä on unionin korkeimpia Tanskassa.
This has been boosted by training leave measures (as described in Section 2 above).
Osaltaan tätä kehitystä ovat vauhditta­neet opintovapaat (ks. jakso 2).
In Sweden, the proportion of the unemployed in training increased significantly at the beginning of the 1990s.
Ruotsissa koulutuksessa olevien työttömien osuus on kasvanut huo­mattavasti 1990­luvun alussa.
In Finland, the number has doubled in the 1990s as unemployment has risen, those with no vocational qualifications, in particular, being encouraged to take a training course.
Suomessa heidän osuutensa on kaksinkertaistunut 1990­luvulla työttömyyden kasvaessa, ja erityi­sesti täysin ammatillista kou­lutusta vaille jääneitä rohkaistaan osallistumaan kursseille.
In many Member States, including Denmark, France, Germany, Greece, Ireland, Sweden and the UK training is one of the largest areas of active expenditure and in
Joissakin maissa, kuten Ranskas­sa ja Alankomaissa, työllisyyspal­velut ovat pyrkineet solmimaan yhteyksiä tiettyjen yritysten tai alojen kanssa — Ranskassa usei­den suurten kansallisten yritysten kanssa, Alankomaissa graafisen teollisuuden yritysten ja tervey­denhuoltoalan kanssa.
107 Public expenditure on employment services in Member States, 1985,1990 and 1993
107 Julkisten varojen käyttö työvoimapalveluihin jäsenvaltioissa, 1985, 1990 ja 1993
% GDP per 5% unemployed
% BKT:sta (per 5 % työttömistä) η 0,6
In most Member States wage sub­sidies are targeted at certain categories of worker, especially the longterm unemployed and young people.
Useimmissa jäsenmaissa palkka­tuki koskee tiettyjä ryhmiä (erityi­sesti pitkäaikaistyöttömiä ja nuoria).
In Germany, the 'productive labour promotion' scheme was introduced in the new Lander in 1993 and subsequently extended to
Saksassa käynnistettiin vuonna 1993 uusissa osavaltioissa ohjelma, jota myöhemmin laajen­nettiin muihin maan osiin.
Public expenditure on training for the unemployed and employed in Member States, 1985, 1990 and 1993
Julkisten varojen käyttö työttömien ja työllisten koulutukseen jäsenvaltioissa, 1985,1990 ja 1993
■ Expenditure on unemployed per 5% unemployed
■ Työttömille osoitetut varat (per 5 % työttömistä)
- 0.6 other parts of the country to provide a flat­rate wage subsidy, equal to the average level of unemployment benefit, for taking on hard­to­place unemployed for a maximum period of two years (three in the new Lan­der).
0 neliä kolme viikkoa jossakin yri­tyksessä ilman, että yritys joutuu maksamaan tästä mitään.
In Denmark, the 'job offer' scheme has been set up to help the long­term unemployed (see Section 5 below).
Tältä ajalta työttömät saavat tavano­maisen työttömyyskorvauksen sekä matka­ ja ateriakorvauksen.
In Finland, the subsi­dised employment system was modified in 1995 with the purpose partly of making it possible to com­bine employment subsidies more effectively with employment ser­vices, rehabilitation and training.
Suomessa työllisyystukijärjestel­mää muutettiin vuonna 1995 osit­tain siksi, että työllisyystukia voitaisiin tehokkaammin yhdistää työllisyyspalveluihin, kuntoutuk­seen ja koulutukseen.
The number of subsidy schemes was reduced from 19 to 5 and local employment offices were given more freedom of action.
Tukiohjel­mien määrää vähennettiin 19:stä viiteen ja paikallisille työvoimatoi­mistoille annettiin suurempi toimintavapaus.
In Sweden, there are various forms of wage sub­sidy including temporary public employment and recruitment sup­port.
Ruotsissa sovelle­taan erilaisia palkkatukia, joihin kuuluvat mm. julkisen sektorin väliaikaiset työpaikat ja työllistä­mistuki.
It was recently decided to target the latter at the long­term unemployed (see Section 5).
Äskettäin päätettiin, että tuki kohdistetaan pitkäaikaistyöt­tömien työllistämiseen (ks. jak­so 5).
Promoting self­employment π
109 Julkisten varojen käyttö työllistämistukiin jäsenvaltioissa, 1985, 1990 ja 1993
Most Member States have measures aimed at encouraging un­employed people to start up their own business by being able to capi­talise or continue receiving unemployment benefit.
Saksassa aikaa, jolta itsensä työllistävä työtön voi saada työttö­myyskorvausta, pidennettiin vu­onna 1994 kymmenestä 26 viikkoon ja korvauksen katto poistettiin. Portugalissa yritys­toiminnan käynnistämiseen tar­koitettuja määrärahoja lisättiin vuonna 1993.
Section 4 Improving the effectiveness of labour market policy measures have existed since the 1980s, except in Austria, Italy, Luxembourg and the Netherlands.
Jakso 4 Työmarkkinapolitiikan tehostaminen
In the UK, evaluation of the 'Restart' scheme found that, over the year following the Restart interview, the time spent working increased and the time drawing benefit declined.
Yhdysvalloissa havaittiin, että tehostetun työnvälityksen kohteena olleiden ihmisten työllistymis-ja ansiokehitysedellytykset olivat muita parempia.
income support and incentives to work.
paikkoihin siirtyvien ihmisten määrää.
In Ireland, 'Family Income Supplement' is payable to low-paid workers with families, providing they work at least 20 hours a week.
Irlannissa perhetukea (Family Income Supplement) saa vat matalapalkkaiset perheelliset työntekijät, jos he tekevät työtä vähintään 20 tuntia viikossa.
Evaluations of training
Koulutuksen arviointi
Evaluations of active measures
Aktiivisten toimien arviointi vuonna.
In Germany, the period for which the unemployed becoming selfemployed can continue to receive benefits was extended from 10 to 26 weeks in 1994 and the ceiling on the amount was abolished. In Portugal, increased funding has been made available for business start-ups since 1993.
Irlannissa "Takaisin työelämään" -ohjelma (Back To Work Allowance Scheme) antaa työttömille mahdollisuuden mennä työhön ja silti pitää tietty osa työt tömyyskorvauksestaan enintään kolmen vuoden ajan.
In Belgium, the existing programme of start-up loans for the unemployed was reorganised in the same year.
Sama koskee myös työttömiä yrittäjiä.
In Ireland, the 'back-to-work allowance' scheme enables the unemployed (including out of work self-employed) to take up work and retain a percentage of their benefit for up to three years.
Ranskassa laajennettiin vastikään oman yrityksen perustaville tai toisen yrityksen ostaville maksettavaa tukea.
In France, assistance to the unemployed who create or take over a business was recently extended, and firms are encouraged to lend money to em ployees who start up on their own.
Lisäksi yrityksiä rohkaistaan myöntämään lainoja työntekijöille, jos he perustuvat oman yrityksen.
Maintaining work incentives
Työnteon kannustimien säilyttäminen
Evaluation of labour market programmes has taken the form of both micro and macro studies, the former attempting to assess the effects on individuals, the latter those on wages and employment generally.
Työvoimapoliittisten ohjelmien vaikutuksia on tutkittu sekä mikro- että makrotasolla. Mikrotasolla tarkastellaan vaikutuksia yksittäisiin ihmisiin ja makrotasolla vaikutusta palkkoihin ja työllisyyteen yleensä.
The results obtained have been subject to a high degree of uncertainty and have sometimes been conflict ing.
Saadut tulokset ovat olleet epävarmoja ja toisinaan ristiriitaisia.
Moreover, many studies relate to economic conditions which are different from those which obtain now which raises questions about the relevance of the results.
Lisäksi monet tutkimukset koskevat nykyhetkestä poikkeavaa taloudellista tilannetta, mikä tekee niiden ajankohtaisuuden kyseenalaiseksi.
Evaluations of public employment services
Julkisten ty öllis yyspalveluj en arviointi
The incentive to look for a job is determined by several factors, one of which is the availability of work, another of which is the design of the unemployment benefit system and social protection arrangements in general.
Työhalukkuuteen vaikuttavat useat tekijät kuten vapaiden työpaikkojen määrä sekä työttömyyskorvausjärjestelmän ja yleisen sosiaalisen turvaverkon rakenne.
In this context both the re placement rate (ie the level of payment relative to income when in work) and the duration of benefit play a role.
Tältä osin sekä työttömyyskorvauksen taso (osuus työssä saadusta palkasta) että korvauksen kesto ovat merkittäviä.
These issues are examined in more detail in Part III, Section 1 and in Social Protection in Europe, 1995 (forthcoming).
Näitä kysymyksiä tarkastellaan lähemmin osan III jaksossa 1 ja julkaisussa Sosiaalinen turvallisuus Euroopassa (Social Protection in Europe), 1995 (valmisteilla). teilla).
In Sweden, a number of studies of the effects of training on subsequent earnings have been carried out with mixed results, some find ing positive effects, others negative.
Ruotsissa on tehty useita tutkimuksia koulutuksen vaikutuksesta myöhempiin ansioihin. Tulokset ovat olleet ristiriitaisia, toisissa vaikutus todettiin myönteiseksi ja toisissa kielteiseksi.
A recent study (by Regner in 1993) found that training had negative effects for most groups, possibly be cause those receiving benefits while being trained have less incentive to look for a job than those whose benefits are close to being exhausted.
Vastikään julkaistussa tutkimuksessa (Regner, 1993) todetaan, että koulutuksen vaikutus useimpien ryhmien ansiotasoon on negatiivinen.
Another study concluded that training raises the employ ment probability of participants by around 5%, which seems to be smaller than the effect of intensive job counselling.
Syynä saattaa olla se, että koulutuksen aikana työttömyyskorvausta saavilla on vähemmän tarvetta etsiä työtä kuin niillä, joiden työttömyyskorvauksen maksuaika on loppumassa.
The most recent study from the Swedish National Labour Market Board found a significant effect both on salary and the probability of finding a new job.
Ruotsin kansallisen työmarkkinalaitoksen viimeisimmässä tutkimuksessa todetaan, että koulutuksen vaikutus sekä palkkaan että työllistymistodennäköisyyteen on merkittävä.
Evaluations of employment train ing in the US have also found positive effects, while in the UK, follow-up surveys of 'Training for Work' (for adults) and 'Youth Train ing' indicate that both improve the employment prospects of trainees.
Työllisyyskoulutuksella on todettu myönteisiä vaikutuksia myös Yhdysvalloissa, kun taas Isossa-Britanniassa todettiin työllisyyskoulutus (Training for Work) -ohjelman ja nuorisokoulutus (Youth Training) -ohjelman seurannan yhteydessä, että molemmat paransivat osanottajien työllistymismahdollisuuksia.
In Finland, a comprehensive re search programme evaluating training from the individual, firm
Suomessa on parhaillaan meneillään laaja tutkimusohjelma, joka arvioi koulutuksen merkitystä yksilön, yrityksen ja työmarkkinoiden kannalta.
Studies in several countries have shown that intensified counselling and job search assistance tend to improve the likelihood of finding a job, especially as regards the longterm unemployed.
Arvioinneissa on useiden maiden osalta todettu, että tehostettu ohjaus ja työnvälitys parantavat työllistymistodennäköisyyttä varsinkin pitkäaikaistyöttömillä.
Unlike other active measures, there is much less risk that participants will find themselves locked into programmes and so reduce their job search
Toi sin kuin muissa ohjelmissa ei ole vaaraa, että siihen osallistuvat ihmiset joutuisivat erilaisten ohjelmien loukkuun, joka vähentäisi heidän aktiivisuuttaan työnhaussa.
Some countries have recently introduced measures which attempt to create a more positive link between
Joissakin maissa on viime aikoina otettu käyttöön toimia, joilla yritetään muuttaa tulotuen ja työhalukkuuden välistä yhteyttä myönteisempään suuntaan.
The empirical evidence on the effects of job creation schemes seems to indicate that both the 'deadweight' losses (ie the money spent which is not actually effective in putting into employment who would have not found jobs anyway) and the substitution effects (ie the fact that the employment subsidised effectively displaces other jobs or other people in work) can be substantial.
Jakso 4 Työmarkkinapolitiikan tehostaminen näyttää osoittavan, että sekä "tehohäviö" (panostaminen työttömiin, jotka olisivat muutenkin saaneet työpaikan) että siirtymä vaikutukset (työllistämistuilla ylläpidetyt työpaikat syrjäyttävät muita työpaikkoja tai työssä olevia ihmisiä) voivat olla varsin huomattavia.
However, by targeting wage subsidy programmes to par ticularly disadvantaged groups it seems possible to reduce the deadweight costs.
Vaikuttaa kuitenkin siltä, että jos palkkatukiohjelmat kohdistetaan erityisen heikossa asemassa oleviin ryhmiin, tehohäviötä voidaan vähentää.
A study of the Employment Incentive programme in Ireland showed that only about 30% of the participants became employed as a direct result of the subsidies given.
Irlannin työllisyysohjelmaa (Employment Incentive Programme) koskeva tutkimus osoitti, että vain noin 30 prosenttia osanottajista työllistyy avustusten seurauksena.
Evaluation of the recruitment subsidy in the Netherlands found that the combined deadweight and substitution effects were of the order of 70-90%, though this may still be acceptable if an aim is to redistribute unemployment between people.
Alankomaissa tehdyssä työllistä mistukea koskevassa arvioinnissa havaittiin, että tehohäviön ja siirtymävaikutusten yhteisvaikutus oli 70-90 prosenttia. Tulokset saattavat olla hyväksyttävällä tasolla, jos tavoitteena on työttömyyden tasaaminen.