natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission is therefore recommending to the Council the abrogation of the decision on the existence of an excessive
Komissiolla ei ole syytä käynnistää uudelleen liiallisen alijäämän menettelyä näistä viidestä maasta yhdenkään osalta.
deficit for these Member States.
Näin ollen komissio suosittelee neuvostolle, että se kumoaa päätöksen liiallisesta alijäämästä näissä jäsen valtioissa.
The budgetary correction achieved in each of these countries is examined in detail below.
Julkisen talouden rahoitusaseman toteutunutta korjaantumista kussakin näistä maista tarkastellaan seuraavassa yksityiskohtaisesti. kohtaisesti.
The budgetary position of Belgium was not satisfactory at the start of stage two.
Belgian julkisen talouden rahoitusasema ei ollut tyydyttävä toisen vai heen alussa.
Due to adverse economic conditions and despite significant adjustment measures, the government deficit amounted to 7.1 % of GDP in 1993 and the government debt ratio reached 135.2% of GDP.
Epäsuotuisan talouskehityksen vuoksi ja merkittävistä vakautustoimista huolimatta julkisen talouden alijäämä oli 7,1 pro senttia suhteessa BKThen vuonna 1993 ja julkisen talouden velka suhde oli 135,2 prosenttia suhteessa BKThen.
Since 1993 and in the framework of two convergence programmes, the Belgian authorities have carried out a substantial consolidation effort in order to correct the budge tan' imbalances and to prepare the country to participate in the third stage of EMU.
Vuodesta 1993 ja kahden lähentymisohjelman mukaisesti Belgian viranomaiset ovat vakauttaneet julkista taloutta huomattavasti sen tasapainottomuuksien korjaamiseksi ja maan valmistamiseksi EMUn kolmanteen vaiheeseen osallistumiseen.
Significant adjustment measures have been adopted since 1993, bringing down the government deficit to 2.1 % of GDP in 1997.
Vuoden 1993 jälkeen on toteutettu merkittäviä sopeutustoimenpiteitä, joiden ansiosta julkisen talouden alijäämä on supistunut 2,1 prosenttiin suhteessa BKThen vuonna 1997.
There was a continuous fall in the deficit in the intermediate years.
Näiden vuosien välisenä aikana alijäämä pienentyi jatkuvasti.
This substantial reduction in the government deficit was due to the combined effect of high primary surpluses and of lower interest pay ments.
Tämä julkisen talouden alijäämän huomattava supistuminen
system. The measures adopted in the 1997 budget are expected to yield further results in the coming years.
korkomenojen johtui suurten perusylijäämien ja alentuneiden yhteisvaikutuksesta.
In particular, the effects of the measures on pensions and family allowances are expected to build up over the medium term.
Uusista säästötoimenpiteistä päätettiin marraskuussa 1993 osana työllisyyttä, kilpailukykyä ja sosiaaliturvaa koskevaa kokonaissuunnitelmaa.
This package of measures was aimed at increasing the primai"}' surplus of the federal government and the social security sector com bined from 5.1% of GDP in 1996 to 5.3% in 1997.
Näihin toimenpiteisiin sisältyi uusia veroja, mutta myös sosiaaliturvaan liittyvien menojen hillitsemistä, erityisesti terveydenhoitomenojen reaalisen vuosikasvun rajoittaminen 1,5 prosenttiin.
As cyclical conditions continued to exert an adverse impact on the government budget, the cyclically-adjusted deficit remained below the actual deficit and fell further to a low level (see Graph 4.3).
Julkisen talouden vakauttaminen vuosina 1993—96, joka oli ensimmäisen lähentymisohjelman kattama ajanjakso, perustui kuitenkin pääasiassa tulojen kasvuun.
For 1998, the Commission sendees forecast the deficit to fall further to 1.7% of GDP. The second convergence programme, which was submitted in January 1997 and covered the period 1997-2000, projected a further reduction in the government deficit to 1.4% of GDP by the year 2000.
Lisäkiristyksiä pantiin täytäntöön vuoden 1997 talousarviossa, ja yhdessä aiempaa suotuisamman talouskehityksen kanssa ne supistivat julkisen talouden alijäämän ja bruttokansantuotteen suhdetta 3,2 pro sentista vuonna 1996 2,1 prosenttiin vuonna 1997.
The convergence programme retained the intermediate target of maintaining a primai"}' surplus on the combined accounts of the federal government and social security sector of 5.3% of GDP over the projection period.
Näihin toimenpiteisiin sisältyi tulojen kasvattamista mutta myös huomattavia liittovaltion ja sosiaaliturvajärjestelmän (muiden kuin korko-) menojen leikkauksia.
The government debt ratio fell by 13.0 percentage points from 135.2% of GDP in 1993 to 122.2% in 1997 (see Table 4.9).
Vuoden 1997 talousarvioon sisällytettyjen toimenpiteiden odotetaan tuottavan tuloksia vielä lähivuosina.
This outcome complied with the government's target for reducing the debt ratio by at least 10 per centage points of GDP over this period.
Erityisesti eläkkeitä ja perhetukia koskevien toimenpiteiden vaikutusten odotetaan voimistuvan keskipitkällä aikavälillä.
This decline in the debt ratio is the result of a sustained policy of budgetary consolidation, which kept the primai"}' surplus above 5% of GDP during the second stage.
Tämän toimenpidekokonaisuuden tavoitteena oli kasvattaa liittovaltion ja sosiaaliturvasektorin yhteenlaskettua perusylijäämää 5,1 prosentista suhteessa BKThen vuonna 1996 5,3 prosenttiin vuonna 1997.
In the period 1996-97, financial operations aimed at reducing the government debt ratio amounted to over 4% of GDP and consisted of proceeds of gold sales by the central bank, increased holdings of government debt within the government sector, and privatisation receipts.
Koska suhdanteet vaikuttivat yhä kielteisesti julkiseen ta louteen, suhdannetasoitettu alijäämä pysyi toteutunutta alijäämää pienempänä ja supistui edelleen alhaiselle tasolle (kuvio 4.3).
Over the period from 1997 to 2000, covered by the January 1997 convergence programme, the Belgian Government aims for a further reduction in the government debt ratio; the decline is foreseen to lie between 6 and 10 percentage points of GDP, depending on the prevailing economic conditions.
Komission ennusteiden mukaan alijäämän odotetaan vuonna 1998 supistuvan edelleen 1,7 prosenttiin suhteessa BKThen. Toisessa lähentymisohjelmassa, joka esitettiin tammikuussa 1997 ja joka kattoi ajanjakson 1997—2000, ennakoitiin julkisen talouden alijäämän supistuvan edelleen ja olevan noin 1,4 prosenttia suhteessa BKThen vuoteen 2000 mennessä.
Belgium: government deficit and debt
Belgia: julkisyhteisöjen alijäämä ja velka
Actual and cyclically-adjusted deficit (percentage of CDP)
Toteutunut ja suhdannetasoitettu alijäämä (% BKT:sta) hh
Cyclically-adjusted deficit
Suhdannetasoitettu alijäämä
Government debt (percentage of CDP)
Julkisyhteisöjen velka (% BKT:sta)
commitment, which had already been given in the 1997 convergence pro gramme, to maintain the primary surplus of the general government at a high level of some 6% of GDP over the medium term.
jakson aikana. Korkomenojen odotetaan lähivuosina edelleen laskevan suhteessa BKThen nykyisen alhaisen korkotasonjajulkisen talouden velkasuhteen edelleen jatkuvan pienentymisen ansiosta.
Since 1993, the government deficit in Belgium has declined substantially and continuously and in 1997 it reached a level below the 3% GDP refer ence value.
Julkisen talouden velan ja bruttokansantuotteen suhde pieneni 13,0 prosenttiyksikköä 135,2 prosentista vuonna 1993 122,2 prosenttiin vuonna 1997 (taulukko 4.9).
The government debt ratio is still at a very high level but it has been declining every year since 1993.
Tämä velkasuhteen pieneneminen on tulosta julkisen talouden pitkään jatkuneesta vakauttamisesta, jonka ansiosta perusylijäämän ja BKTn suhde pysyi yli 5 prosentissa toisen vaiheen aikana.
Provided the primary surplus remains at a high level and in view of the expected favourable growth conditions, the government debt ratio is expected to decline further in 1998 and future years. In view of
Toimiin sisältyivät ensinnäkin keskuspankin kul lan myyntituotot, toiseksi julkisen velan rahoituksen hankkiminen lisääntyneessä määrin julkisen sektorin sisältä ja kolmanneksi yksityistämisistä saadut tulot.
Table 4.9
Taulukko 4.9
Belgium: government debt dynamics
Belgia: julkisen velan dynamiikka
- Interest and nominal GDP growth contribution
- korkojen ja BKT:n nimelliskasvun vaikutus
- Stock-flow adjustment Government debt ratio
- varanto/virta-korjauserät Julkisyhteisöjen velkasuhde
these developments, the Commission considers that the excessive deficit situation has been corrected and that an excessive deficit no longer exists in Belgium.
Tämän kehityksen perusteella komissio katsoo, että liiallinen alijäämä on korjattu ja että Belgiassa ei enää ole liiallista alijäämää.
The Commission is therefore recommending to the Council the abrogation of the decision on the existence of an excessive deficit for Belgium.
Komissio suosittelee näin ollen neuvostolle, että se kumoaisi päätöksensä, jonka mukaan Belgiassa on liiallinen alijäämä.
Compared to most other Member States, German}' had a relatively favourable budgetary position at the start of stage two.
Useimpiin muihin jäsenvaltioihin verrattuna Saksassa oli suhteellisen suotuisa julkisen talouden rahoitusasema toisen vaiheen alussa.
In spite of the recession, the government deficit was only 3.2% of GDP in 1993 and budgetar}' performance turned out even better than expected in 1994 when the deficit dropped to 2.4% of GDP.
Taantumasta huolimatta julkisen talouden alijäämä oli vain 3,2 pro senttia suhteessa BKThen vuonna 1993, ja julkisen talouden tila kehittyi jopa odotettua paremmin vuonna 1994,jolloin alijäämä supistui 2,4 prosenttiin suhteessa BKThen.
A deterioration occurred, however, in both 1995 and 1996 with budgetary outcomes — a deficit of 3.3% of GDP in 1995 and 3.4% in 1996 — overshooting the government's initial projections. tions.
Tilanne kuitenkin heikentyi sekä vuonna 1995 että vuonna 1996 hallituksen alkuperäisiä ennusteita enemmän: alijäämä oli 3,3 prosenttia suhteessa BKThen vuonna 1995 ja 3,4 % vuonna 1996.
Tax revenues were repeatedly overestimated in the course of 1995 and 1996, as nominal GDP growth turned out lower than expected in both years.
Verotulot arvioitiin toistuvasti toteutuneita suuremmiksi vuosina 1995 ja 1996, kun BKT:n nimelliskasvu osoittautui molempina vuosina odotettua hitaammaksi.
Moreover, the frequent changes in several German tax regulations over the previous years made it more difficult to estimate tax revenue.
Lisäksi viime vuosina usein tehdyt Saksan vero säännösten muutokset vaikeuttivat verotulojen arviointia.
There was an unforeseen deterioration in the social security balance in 1995, while in 1996 it was almost exclusively the increase in the federal government deficit which caused the overall general government finances to deteriorate further.
Sosiaaliturvarahastojen rahoitusasema heikentyi odotusten vastaisesti vuonna 1995, kun taas vuonna 1996 koko julkisyhteisöjen talouden heikentyminen johtui lähes yksinomaan liittovaltion alijäämän suurentumisesta. rentumisesta.
Interest payments by the special funds managing the unification-related debts — such as the German Unity Fund or the Debt Redemption Fund — also turned out lower than expected.
Yhdistymiseen liittyviä velkoja hoitavien erityisrahastojen — kuten Fonds "Deutsche Einheit" tai Erblastentilgungsfonds — korkomenot osoittautuivat myös odotettua vähäisemmiksi.
There continued to be important unforeseen shortfalls on the revenue side, pari of which, however, were due to higher-than-expected use of tax allowances by individuals and enterprises.
Tulot jäivät edelleen ennustettua merkittävästi pienemmiksi, mikä kuitenkin osaksi johtui siitä, että yksityishenkilck ja yritykset käyttivät verovähennys- ja poistomahdollisuuksia hyväkseen odotettua enemmän.
Cyclical conditions made a negative contribution to the government deficit during most of the period under examination.
Suhdanteet vaikuttivat epäsuotuisasti julkisen talouden alijäämään suurimman osan tarkastelujaksoa.
However, the marked deterioration in the 1995 deficit can only to a limited extent be attributed to worsening economic conditions (see Graph 4.4).
Alijäämän huomattavan suurentumisen vuonna 1995 voidaan kuitenkin vain rajoitetusti katsoa johtuneen talouskehityksen heikentymisestä (kuvio 4.4).
The decrease in the government deficit between 1996 and 1997, on the other hand, was brought about bv a discretional"}' budget tightening, as the contribution of the cycle to the budget remained virtually unchanged.
Julkisen talouden alijäämän pienentyminen vuosien 1996 ja 1997 välillä saatiin sen sijaan aikaan päätösperäistä finanssipolitiikkaa kiristämällä, kun suhdanteiden vaikutus julkiseen talouteen säilyi lähes ennallaan.
In order to bring the national accounting system in line with the ESA-1979 rules, a statistical reclassification of public hospitals outside the govern ment sector was introduced in 1997, which entailed a downward revision of the government deficit by around 0.1 percentage points of GDP in both 1996 and 1997 and by even more in previous years.
Kansantalouden tilinpitojärjestelmän muuttamiseksi ESA-sääntöjen mukaiseksi julkiset sairaalat siirrettiin vuonna 1997 julkisen sektorin ulkopuolelle, minkä seurauksena julkisen talouden alijäämä sekä vuonna 1996 että vuonna 1997 supistui noin 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKThen, aiempina vuosina vielä enemmän.
The deficit is forecast by the Commission services to fall further to 2.5% of GDP in 1998.
Komissiossa ennustetaan alijäämän pienenevän edelleen 2,5 prosenttiin suhteessa BKThen vuonna 1998.
Transfers to enterprises and government investment are expected to remain under control, while spending on transfers to households and government consumption could pick up slightly.
Yrityksille maksettavien tulonsiirtojen ja julkisten investointien odotetaan pysyvän kurissa, kun taas kotitalouksille maksettavat tulonsiirrot ja julkiset kulutusmenot saattavat hieman kasvaa.
The VAT standard rate will be increased from 15 to 16% in April 1998, the proceeds of which will be used to cover shortfalls in the social security pension system.
Yleistä arvonlisäverokantaa nostetaan 15 prosentista 16 prosenttiin huhtikuussa 1998.
The effect of the reduction in the solidarity tax from 7.5 to 5.5% is expected to remain small.
Tästä saatavat tuotot käytetään sosiaaliturvaan kuuluvan eläkejärjestelmän vajauksen kattamiseen.
Germany: government deficit and debt
Saksa: julkisyhteisöjen alijäämä ja velka
Actual and cyclically-adjusted deficit (percentage of GDP)
Toteutunut ja suhdannetasoitettu alijäämä (% BKTrsta)
Government debt (percentage of CDP)
Julkisyhteisöjen velka (% BKTtsta)
simultaneously diminishing the government deficit.
Ohjelmassa esitetty hallituksen budjettistrategia on alentaa menojen ja verojen suhdetta BKThen sekä alentaa sosiaalivakuutusmaksuja, ja samaan aikaan pienentää jul kisen talouden alijäämää.
The aim is to reduce the expenditure ratio by the year 2000 to its pie-unification level of 46% of GDP.
Tavoitteena on vuoteen 2000 mennessä supistaa menojen osuus BKTsta yhdistymistä edeltäneen ajan tasolle eli 46 prosenttiin.
This should be achieved by limiting the growth rate of nominal general government expenditure to 2 percentage points below the projected annual nominal GDP growth rate.
Tähän pyritään rajoittamalla julkisten menojen kasvua siten, että menojen nimelliskasvu on 2 prosenttiyksikköä hitaampaa kuin ennakoitu BKT:n vuotuinen nimelliskasvu.
The government debt ratio increased by more than 13 percentage points over the period 1993-97 — from 48.0% of GDP in 1993 to 61.3% of GDP in 1997.
Julkisen talouden velkasuhde nousi yli 13 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla 1993—97 eli 48,0 prosentista vuonna 1993 61,3 prosenttiin suhteessa BKThen vuonna 1997.
A major part of this debt increase is due to the takeover by the government of the debt of the German railways in 1994 — amounting to 2.0% of GDP — and to the assumption of the unification-related debts from the Treuhandanstalt and the eastern housing companies in 1995 amounting to 6.6% of GDP.
Suuri osa tästä velan lisääntymisestä johtuu siitä, että valtio otti vastatakseen Saksan rautateiden velasta vuonna 1994 — 2,0 prosenttia suhteessa BKThen —ja yhdistymiseen liittyvistä veloista Treuhandanslaltiltaya. itäosien asuntoyhtiöiltä vuonna 1995. Jälkimmäisiä velkoja oli 6,6 prosenttia suhteessa BKThen.
The government debt ratio rose just above the 60% GDP reference value for the first time in 1996 and continued to increase, at a decelerating pace, in 1997.
Julkisen talouden velkasuhde nousi hieman 60 prosentin viitearvon yläpuolelle ensimmäistä kertaa vuonna 1996 ja jatkoi kasvamista, jos kin hidastuvalla vauhdilla, vuonna 1997.
The primar}' surplus was not sufficiently large in 1997 for the debt ratio to be put on a downward path, even though privatisation receipts and other operations more than offset the debt-increasing effect of further debt takeovers from east German agencies — amounting to 0.3 % of GDP — and the build-up of financial assets by the social security funds (see Table 4.10).
Perusylijäämä ei ollut riittävän suuri vuonna 1997, jotta velkasuhde olisi saatu laskevalle uralle, vaikka yksityistämisestä ja muista toimista saatiinkin enemmän tuloja kuin mitä velka kasvoi valtion ottaessa vastatakseen lisää Itä-Saksan velkaa — 0,3 prosenttia suhteessa BKThen —ja sosiaaliturvarahastojen lisätessä rahoitusvarallisuuttaan (taulukko 4.10).
The increase of the debt ratio is expected to be reversed in 1998: the debt ratio is forecast by the Commission services to be reduced by 0.1 percentage points to 61.2% of GDP in 1998.
Velkasuhteen kasvun odotetaan taittuvan vuonna 1998: komissio ennustaa velkasuhteen pienenevän 0,1 prosenttiyksikköä ja olevan 61,2 prosenttia suhteessa BKThen vuonna 1998.
The convergence programme sub mitted in January 1997 projected the government debt ratio to decline marginally but to be still slightly above the 60% GDP threshold by the year 2000.
Tammikuussa 1997 toimitetun lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velkasuhteen odotetaan pienenevän vähän, mutta ylittävän silti hieman 60 prosentin raja-arvon vuoteen 2000 mennessä.
around 0.6% of GDP in 1997 — and, in turn, led to a higher government debt ratio than would otherwise have been the case.
Yhdistymiseen liittyvien velkojen korkomenoilla oli myös merkittävä kielteinen vaikutus julkisen talouden alijäämään — noin 0,6 prosenttia suhteessa BKThen vuonna 1997 —ja ne nostivat julkisen talouden velkasuhteen korkeammaksi kuin se muutoin olisi ollut.
These budgetary costs of unification explain the government deficits which occurred during recent years.
Nämä yhdistymisestä julkiselle taloudelle koituneet kustannukset selittävät viime vuosien julkisen talouden alijäämät.
In addition, without inclusion of unification related liabilities, the German debt ratio would have remained well below the 60% GDP reference value.
Ilman yhdistymiseen liittyviä vastuita Saksan velka suhteessa BKThen olisi selvästi jäänyt alle 60 prosentin viitearvon.
Despite the continuing heavy burden on the budget resulting from the exceptional circumstances of German unification, the government deficit in Germany was reduced in 1997 below the reference value.
Huolimatta Saksan yhdistymiseen liittyvästä poikkeuksellisista olosuhteista, jotka edelleen rasittivat julkista taloutta huomattavasti, Saksan julkisen talouden alijäämä supistui vuonna 1997 alle viitearvon.
A further decline in the deficit is expected in 1998.
Alijäämän odotetaan supistuvan entisestään vuonna 1998.
The government debt ratio has been rising during the second stage and surpassed the 60% GDP reference value in 1996.
Julkisen ta louden velkasuhde on kasvanut toisen vaiheen aikana ja ylitti 60 pro sentin viitearvon vuonna 1996.
The debt ratio continued to rise in 1997 but at a decelerating pace and exceeded the 60% GDP reference value by only a small amount.
Velkasuhde kasvoi edelleen vuonna 1997, mutta hidastuvalla vauhdilla, ja ylitti 60 prosentin viitearvon vain vähän.
The debt ratio is forecast to decline in 1998 and is expected to return below the reference value soon.
Velkasuhteen odotetaan pienenevän vuonna 1998 ja supistuvan
Table 4.10
Taulukko 4.10
Germany: government debt dynamics
Saksa: julkisen julkisen velan dynamiikka
Change in debt ratio: - Contribution of primary balance
- korkojen ja BKT:n nimelliskasvun vaikutus
Source: Commission services.
Lähde: Euroopan komissio. .
Commission considers that the excessive deficit situation has been corrected and that an excessive deficit no longer exists in Germany.
pian alle viitearvon. Tämän kehityksen perusteella komissio katsoo, että liiallinen alijäämätilanne on korjattu ja että Saksassa ei enää ole liiallista alijäämää.
The Commission is therefore recommending to the Council the abrogation of the decision on the existence of an excessive deficit for Germany.
Komissio suosittelee näin ollen neuvostolle, että se kumoaisi päätöksensä, jonka mukaan Saksassa on liiallinen alijäämä.
The budgetary position of Spain was not satisfactory at the beginning of stage two.
Espanjan julkisen talouden rahoitusasema ei ollut tyydyttävä toisen vaiheen alussa.
Due to the recession, the government deficit amounted to 6.9% of GDP in 1993.
Taantuman vuoksi julkisen talouden alijäämä oli 6,9 prosenttia suhteessa BKThen vuonna 1993.
The deficit was cut to 6.3% of GDP in 1994 but widened again to 7.3% in 1995.
Alijäämä supistui 6,3 prosenttiin suhteessa BKThen vuonna 1994, mutta suureni jälleen 7,3 prosenttiin vuonna 1995.
Part of this increase was due to the disclosure in 1996 of a number of unregistered operations for 1995.
Osa suurentumisesta johtui useiden vuonna 1995 kirjaamatta jääneiden erien paljastumisesta vuonna 1996.
A substantial budgetary adjustment took place in 1996 and 1997.
Julkista taloutta vakautettiin huomattavasti vuonna 1996 ja 1997.
The strongest deficit reduction occurred in 1996, bringing down the deficit to 4.6% of GDP.
Eniten alijäämä supistui vuonna 1996, jolloin alijäämä pieneni 4,6 prosenttiin suhteessa BKThen.
Budgetar}' adjustment continued in 1997, when the deficit was reduced to 2.6% of GDP.
Vakautus jatkui vuonna 1997, jolloin alijäämä supistui 2,6 prosenttiin suhteessa BKThen.
The budgetary adjustment was brought about by a tightening of expenditure.
Vakautuminen saatiin aikaan karsimalla menoja.
The strong reduction in budgetary imbalances was in no way due to the cyclical component in 1996 and was only to a minor extent supported by the favourable development of cyclical conditions in 1997 (see Graph 4.5).
Julkisen talouden tasapainottomuuksien voimakas vähentyminen ei johtunut millään tavoin suhdanteista vuonna 1996 ja johtui vain pieneltä osalta suotuisasta suhdannekehityksestä vuonna 1997 (kuvio 4.5).
In 1996, current government expenditure rose less than nominal GDP, due to a fall in interest payments and in current transfers to enterprises and to low growth in government consumption.
Vuonna 1996 julkiset (muut kuin korko-) menot kasvoivat nimellistä BKTtä vähemmän, mikä perustui korkomenojen ja yrityksille maksettavien tulonsiirtojen vähentymiseen ja julkisen kulutuksen hitaaseen kasvuun.
Both government investment and capital transfers were cut sharply.
Sekä julkisia investointimenoja että pääomansiirtoja leikattiin jyrkästi.
Moreover, in 1996, revenue increased faster than nominal GDP, mainly due to higher revenues from social security contributions and a rise in excise taxes.
Lisäksi tulot kasvoivat vuonna 1996 nimellistä BKT:ta enemmän, mihin pääsyynä olivat sosiaaliturvamaksuista saadut suuremmat tulot ja valmisteverojen nostaminen.
The primary balance turned into a small surplus in 1996.
Perusjäämä kääntyi lievästi ylijäämäiseksi vuonna 1996.
In 1997, the deficit reduction was mainly due to discretionary measures to contain expenditure, based on a freeze in civil servants' wages and on restraints in the purchases of goods and services and of capital expenditure. A significant fall in interest rates largely offset the impact on interest
Vuonna 1997 alijäämän supistuminen johtui pääasiassa päätösperäisistä menojen hillitsemistoimista, jotka perustuivat valtion virkamiesten palkkojen jäädyttämiseen ja tavaroiden ja palvelujen ostojen sekä
Spain: government deficit and debt
Espanja: julkisyhteisöjen alijäämä ja velka
Actual and cyclically-adjusted deficit (percentage of GDP)
Toteutunut ja suhdannetasoitettu alijäämä (% BKTtsta) hl