natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Such differences did not appear to be related to the size or wealth of Member States or any other particular factor.
Kuten edellä todettiin, maantieteellisesti laajemmat järjestöt ovat yleensä suurempia kuin alueellisesti keskittyneet.
It may be that they simply reflect varying traditions, or the extent to which volunteering is, or is not, organized.
Jäsenmäärä heijasti myöskin jossain määrin jäsenvaltion kokoa
There were minor differences between countries: broadly voluntary organizations from better-off Member States spent more than average on wages and salaries.
vauraudesta eivätkä mistään muustakaan yksittäisestä tekijästä.
Not surprisingly larger organizations spent rather more on administration than did federations, which were generally more expensive to run than simple voluntary organizations.
Voi olla, että suhde heijastaa perinne-eroja tai vapaaehtoistyön järjestäytyneisyyttä.
The numbers of volunteers employed also varied markedly according to the voluntary organization's main field of activity.
Vapaaehtoisten työntekijöiden määrä vaihteli myös suuresti yhdistyksen päätoimialan mukaan.
For example, voluntary or ganizations working mainly in the field of culture and recreation, or in human rights, clearly depend ed to a much greater extent on volunteer workers than did voluntary organizations working in health, education, or social services.
Esimerkiksi kulttuuri, virkistys- ja ihmisoikeusyhdistykset käyttivät huomattavasti enemmän vapaaehtoistyövoimaa kuin terveydenhuolto, koulutus- ja sosiaalipalveluyhdistykset. Yleisesti yhdistyksissä ilmeni suuntausta käyttää joko palkattua työvoimaa tai vapaaehtoisia.
However, while there was some tendency for voluntary organizations to rely on either salaried staff or volunteers, it was not necessarily the case that voluntary organizations with few salaried staff had few volunteers, or vice versa - the mix varied a great deal.
Jos yhdistyksellä oli vähän palkattuja työntekijöitä, sillä ei kuitenkaan välttämättä ollut vähäistä määrää vapaa ehtoistyöntekijöitä tai päinvastoin; suhteet vaihtelivat suuresti.
Many others are virtually self-supporting, obtaining their income from membership fees or by the sale of services or other products.
Monet yhdistykset ovat taloudellisesti itsenäisiä; ne saavat tulonsa jäsenmaksuista tai palvelujen tai tuotteiden myynnistä.
To get an idea of how they financed their expenditures, we asked voluntary organizations in our sample to state what pro portion of their income was from their own resources and what proportion came from socalled external sources, such as gifts and subsidies.
Yhdistyksiltä kysyttiin tutkimuksessa, miten suuri osuus niiden tuloista oli peräisin omista lähteistä ja miten suuri osuus kertyi ulkopuolisista lähteistä, esimerkiksi lahjoituksista ja tukimaksuista.
• property amounting to ECU 702 000
• kiinteä omaisuus 702 000 ecua
• other assets amounting to ECU 835 000
• muut varat 835 000 ecua
• total assets of ECU 10 068 000
• varallisuus yhteensä 10 068 000 ecua
from government bodies and other public author­ities, and support from individuals, international bodies, foundations and companies.
Nämä keskiarvot kätkevät laajan vaihtelun yhdis tysten välillä ja eri maiden välillä.
To put the matter in another way, on average a typical European voluntary organization derives some 62% of its 'own resources' from economic activity of one form or another ­ i.e. from selling services directly or under contract, or from selling products such as publications.
Toisin sanoen, tyypillinen eurooppalainen järjestö saa keskimäärin 62% omista tuloistaan jonkinlaisesta taloudellisesta toiminnasta, joko palvelujen suorasta myynnistä tai sopimusmyynnistä tai tuotteiden, esimerkiksi julkaisujen, myynnistä.
Again these averages did, however, conceal wide variations in the amounts that voluntary organizations gained from various sources and in their relative importance.
Keskiarvot kuitenkin kätkevät jälleen suuria rahoituslähteiden ja niiden keskinäisen painoarvon vaihteluja.
For exam­ple, in two Member States the most important source of income in the 'own resources' category was sales to non­members; and in another mem­bership fees apparently contributed little in com­parison with contracts with public authorities.
Kahdessa jäsen valtiossa tärkein oman rahoituksen kategoria oli myynti ulkopuolisille, ja kolmannessa taas jäsen maksut olivat pieni tuloerä suhteessa viranomaisten kanssa tehtyihin sopimuksiin.
The ratio of own resources to external resources was on average about 45:55, with no significant fluctuations over the three years.
Vastanneiden järjestöjen kulut olivat keskimäärin:
There was less variation apparent when we looked at 'external resources'.
1.20 Ulkopuolisissa lähteissä ilmeni vähemmän vaihtelua.
By far the most important source of external income for voluntary organiza­tions in all but one Member State was reported to be subsidies from public authorities (52%).
Kaikissa paitsi yhdessä jäsenvaltiossa yhdistys ten ylivoimaisesti tärkein ulkopuolinen tulonlähde oli julkinen tuki (52%).
This was followed by support from individuals (22%), support from international bodies (10%), grants from foundations (9%), and lastly support from
Seuraavaksi tärkein oli yksityishenkilöiden tuki (22 %), kansainvälisten järjestöjen tuki (10 %), säätiöiden avustukset (9 °/o) ja yritysten tuki (7 °/o).
Grants Γ Sales of products Τ
Avustukset ~r
Œ lo members Γ Support individuals Τ
Yksityishenkilöiden tuki J Jäsenmaksut J
0.15 0.20 Average part in %
0.10 0.15 0.20 0.25 Keskimääräinen osuus prosentteina
• Development and housing
• yhdyskuntasuunnitteluja asuminen
(40%) but two countries (it is unlikely that this finding simply reflects our particular sample).
(40 %) säätiöiden avustukset eivät olleet merkittävä tulonlähde (3­6 %), eikä myöskään yritysten tuki.
• Culture and recreation
• kulttuuri ja virkistystoiminta
• Civil rights and advocacy
• kansalaisoikeudet ja vaikuttaminen
• Health
• terveydenhuolto
• Philanthropy and voluntarism
• hyväntekeväisyys ja vapaaehtoistyö
• Environment
• ympäristö
• Business and professional voluntary organizations
• liike­ja ammattiliitot
Voluntary organizations which gave another area as their main field of activity were also active in 'culture and recreation'.
Omien ja ulkopuolisten varojen suhde oli keski­määrin 45:55, eikä kolmen vuoden aikana ollut tapahtunut merkittäviä muutoksia.
This is clearly revealed by the following diagram showing the proportions of vol­untary organizations whose main activity may lie in one field but which are also active in others. There were, as would be expected, differences between countries, though it is noteworthy that social services was named most frequently in all
Toisin sanoen useimmat yhdistykset rahoittavat vähän alle puo­let toiminnastaan itse ja saavat jonkinlaista tukea loppuosan kattamiseksi, mutta on olemassa myös yhdistyksiä, jotka ovat täysin omavaraisia, ja yhdis­tyksiä, jotka ovat täysin riippuvaisia ulkopuolisesta avusta.
Areas of activity and main areas of activity — frequencies in %
1.23 Kyselyssä oli määritelty seuraavat kymmenen pää­toimialaa, joihin yhdistykset/keskusliitot luokitel­tiin:
Social services Culture and recreation Development/housing Education and research International activities Health Civil rights c
Eri maiden yhdistykset erikoistuivat eri osa­aluei­siin kuten perheisiin, nuorisotyöhön, vanhus­työhön tai vammaistyöhön.
Environment Philanthropy
• koulutus ja tutkimus
As has already been noted, support from individuals is also an important source of income.
että hallitukset kääntyvät näiden ryhmien palveluja varten useimmiten yhdistysten puoleen.
Thus a voluntary organization dealing with, for example, people with disabilities will deal not simply with the immediate results of a particular disability, but will tend to occupy itself also with the information and advice needs of its clients and with the whole range of concerns affecting them, including, most importantly, their rights as citizens.
keskity ainoastaan vamman välittömien vaikutus­ten hoitoon vaan täyttää myös asiakkaidensa tieto­ ja neuvontapalvelujen tarpeen ja huolehtii kaikista heihin vaikuttavista asioista, joihin tärkeä­nä osana kuuluvat vammaisten kansalaisoikeudet.
This latter is a particularly important point: as a glance at the diagram will show: while only 6% of our sample regarded themselves as primarily concerned with human rights, 35% gave it as a field in which they were active.
Viimeksi mainittu seikka on erityisen tärkeä, kuten kaavio osoittaa: vaikka vain 6% vastanneista yhdistyksistä piti itseään ensisijaisesti ihmisoikeus­järjestöinä, peräti 35% ilmoitti harjoittavansa toi­mintaa ihmisoikeuksien alalla.
The same multi-functionality is evident throughout the diagram.
Monitoimisuus on selvästi näkyvissä kautta koko kaavion.
Environmental voluntary organizations/federations and those whose main objective was education and research were best off from the point of view of assets.
Kulttuuria ja virkistystoimintaa harjoittivat sellaisetkin yhdistykset, jotka ilmoitti­vat päätoimialakseen jonkin muun alan.
The results varied surprisingly widely: in one country only 4% of respondents regarded their scope as extending to Europe, compared to 35% in another country.
Kansalaisoikeuksiin ja vaikut­tamiseen keskittyvillä yhdistyksillä ja keskusliitoilla oli pienimmät kulut ja pienin varallisuus.
Interestingly, there appears to be little correlation between how important a focus organizations consider Europe to be and their propensity to form European partnerships.
Paras varallisuustilanne oli ympäristöyhdistyksillä ja ­keskusliitoilla sekä niillä, joiden päätoimiala oli koulutus ja tutkimus.
For example, an internationally active voluntary organization may well be locally based, whereas one which may be active at a national level within a particular Member State may lack any interest in Europe.
1.26 Vastaavasti muutamat niistä yhdistyksistä, joiden päätoimiala oli terveydenhuolto, harjoittivat lisäksi kuntoutusta (36%), julkisia terveydenhuoltopalve­luja (35%) tai hoitokotipalveluja (26%).
Thus most national organizations considered that they were also active at local and regional level, but few local organizations considered that their scope extended to national level.
29 % niistä yhdis­tyksistä, jotka ilmoittivat päätoimialakseen hyvän­tekeväisyys­ ja vapaaehtoistyön.
In line with this, most of the voluntary organizations that are active at the European level are, in fact, nationally organized.
Lisäksi 17 % pää­asiassa sosiaalipalveluja harjoittavista yhdistyk­sistä toimi myös kuntoutuksessa.
As regards the own resources of voluntary organizations, the most important source of income for bodies in the field of culture and recreation was the sale of services to members and membership fees, both providing 29%.
Kummankin lähteen osuus oli 29 %.
In the fields of education and research and international activities, contracts (25 and 27% respectively) were the most important source of self-generated income, while in the area of health it was membership fees (36%).
Kou­lutus­ ja tutkimustoiminnan sekä kansainvälisen toiminnan alalla sopimuspalvelut olivat tärkein tulonlähde (25% ja 27%) ja terveydenhuollon alalla taas jäsenmaksut (36%).
Voluntary organizations providing social services also said that membership fees constituted a significant part of their own resources (33%), as did those dealing with civil rights (38%), development and housing (31%) and the environment (35%).
Sosiaalipalveluja tarjoavat yhdistykset totesivat jäsenmaksujen muodostavan huomattavan osan niiden omasta rahoituksesta (33 %), samoin kansalaisoikeusjär­jestöt (38%), yhdyskuntasuunnittelu­ ja asumis­
In contrast, charity organizations obtain the bulk of their own resources by selling services to members (28%) and non-members (26%).
Tällaiset yhdistykset ovat har­voin erikoistuneet yksinomaan tietylle alalle. Ne keskittyvät hoitamaan ihmisiä ja heidän ongel­miaan.
For business and professional organizations, membership fees are by far the largest element in the own resources category. gory.
Kulttuuri ja virkistystoiminta Yhdyskuntasuunnittelu ja asuminen re re ε
These findings, together with those on voluntary organizations' sources of income are a clear indication of the important redistributive effect which these bodies have.
Toisaalta hyväntekeväisyysjärjestöt saivat suurimman osan omista tuloistaan palvelujen myymisestä jäsenilleen (28%) ja ulkopuolisille (26%).
European Community-wide partnerships between voluntary organizations and foundations
1.33 Tutkimuksessa kysyttiin, minkä ihmisryhmien kanssa yhdistys työskentelee tai mihin sen toiminta kohdistuu sekä kenelle tai mille järjestöille se tarjoaa palvelujaan ja millä perusteella.
The great majority of voluntary organizations and federations defined their target public widely - 46% of respondents said that they served the general public or alternatively young people (37%) or adults (35%).
Vastanneista 46% sanoi palvelevansa suurta yleisöä tai nuoria (37%) tai aikuisia (35%).
In contrast, very few voluntary organizations mentioned more narrowly defined groups as their particular concern.
Hyvin harvat yhdistykset ilmoittivat suppeammin määriteltyjä ryhmiä kohderyhmikseen.
It may be doubted whether there is much significance in this finding.
Tämän tuloksen merkitystä voidaan epäillä.
Since voluntary organizations were not, in practice, confined to one choice from the list provided in the questionnaire, the likelihood is that most respondents whose activity was directed on the one hand at a specific group of people, e.g. drug addicts or veterans and, on the other hand at the population as a whole (whether to draw attention to their work or to canvass for support) indicated both the specific group and general public.
Yhdistyksiä ei rajoitettu valitsemaan vain yhtä vaihtoehtoa, ja siksi on todennäköistä, että yhdistykset, joiden toiminta kohdistuu toisaalta tiettyyn ihmisryhmään (esim. huumeiden käyttäjät tai sotaveteraanit) ja toisaalta koko väestöön (esimerkiksi toiminnasta tiedottaminen tai tuen kerääminen), merkitsivät kohderyhmäkseen sekä asianomaisen ryhmän että suuren yleisön.
The figures are nonetheless impressive evidence of the extent to which the sector is already beginning to come together throughout the Community: 50% of those voluntary organizations answering the relevant question, or nearly a quarter of the total sample, said that they were already involved in cross-border activities in some form of partnership with nationals or organizations from other Community countries. tries.
Tuen osuus vaihtelee suuresti: hyväntekeväisyysjärjestöillä ja -keskusliitoilla se on 31 %, liike-ja ammattijärjestöillä 73 %.
In the event, the findings did not support this hypothesis: there were differences between countries, which are not altogether easy to explain, but no clear division was discernible between the overall picture north and south.
Ympäristöjärjestöt ilmoittivat osuudeksi 29%, ja sosiaalipalvelujen, koulutuksen ja tutkimuksen sekä kansainvälisen toiminnan alalla osuus oli noin viidennes. Suurin poikkeus tässä suhteessa olivat liike- ja ammattijärjestöt, joiden ulkopuolisesta rahoituksesta vain 2 % oli peräisin yksityishenkilöiltä. kilöiltä.
When we asked voluntary organizations to whom they provided services the answer was, again, most often the general public (39%), followed as the next most frequent categories by the target group (38%) and members (36%), governments or other public bodies (22%).
Yleisin vastaus tässäkin kohdassa oli suuri yleisö (39%). Seuraavana tulivat kohderyhmä (38 %), jäsenet (36 %) ja hallitukset tai julkiset elimet (22%).
The extent to which these services were provided free or in return for payment varied according to the country concerned and to whom the service was provided.
Se, missä määrin palveluja tarjottiin ilmaiseksi tai maksua vastaan, vaihteli maasta toiseen ja palvelujen kohderyhmän mukaan.
Free services were most often provided to the general public and to members, and paying services to the voluntary organization's particular target group or clients or to public authorities.
Ilmaispalveluja tarjottiin useimmiten suurelle yleisölle ja jäsenille, ja maksullisia palveluja kohderyhmälle, asiakkaille tai viranomaisille.
Interestingly, an analysis by country showed, in effect, that it is voluntary organizations in those countries that have hitherto formed a below-average number of part nerships which have the strongest future inten tions.
Näitä lukuja on kuitenkin tarkasteltava yhdessä yhdistysten Euroopan tasolla solmimien tai suunnittelemien kumppanuussuhteiden tai muiden toimintojen kanssa, jotka esitellään jäljempänä.
In other words, when it comes to operating on the European stage, voluntary organizations in countries now lagging behind appear to have every intention of catching up.
On mielenkiintoista havaita, että järjestöjen halukkuus muodostaa kumppanuussuhteita Euroopassa, ja se, miten tärkeänä järjestöt pitävät Euroopan tason toimintaa, eivät juurikaan korreloi.
11% in 'education and research' and 10% in 'development and housing'.
Ilmaispalvelujen ja maksullisten palvelujen osuus vaihtelee suuresti toimi alan mukaan.
Again, there was evidence that voluntary organizations working in some fields where few partnerships have yet been formed have stronger future inten-
Kodittomien tukituotteet ja -palvelut ovat mitä todennäköisimmin ilmaisia (tai ainakin erittäin halpoja), kun taas esimerkiksi aikuiskoulutuksesta voi olla kohtuullista periä maksu.
Not surprisingly, voluntary organizations and federations that mainly offer their services free rely more heavily on support from outside than do bodies which charge.
1.32 Yhdistyksen toiminnan laajuus ei tietenkään ole suorassa suhteessa sen organisaatioon.
To what extent services are provided free or, alternatively, have to be paid for depended heavily on the voluntary organization's field of action.
Kansainvälisesti aktiivinen yhdistys voi olla paikallisesti sijoittunut, kun taas jossakin jäsenvaltiossa toimi va kansallinen järjestö ei kenties ole lainkaan kiinnostunut Euroopasta.
For example, the support of the homeless is likely to involve the provision of free (or at least very cheap) goods or services whereas it may be reasonable to charge for, say, adult education.
Yleisesti ottaen voidaan kuitenkin sanoa, että mitä laajempi järjestön maan tieteellinen ulottuvuus on, sitä aktiivisemmin se toimii kaikilla tasoilla.
Similarly, sports clubs, where perhaps relatively costly equipment is needed, or which are prestigious, will provide fewer free benefits than those voluntary organizations involved in social services, especially of a relatively informal kind.
Useimmat kansalliset järjestöt katsoivat toimivansa aktiivisesti myös paikallisella ja alueellisella tasolla, mutta vain harvat paikalliset järjestöt katsoivat, että niiden toiminta ulottui kansalliselle tasolle.
In these sorts of circum­stance, partnerships may simply offer voluntary organizations less and thus be less attractive.
Ongelmia kumppanuussuhteiden muodostamisessa
It seems likely that the legal difficulties, at least, will be largely removed by the proposed Statute for a European Association.
Euroopan yhteisön laajuiset yhdistysten ja keskusliittojen kumppanuussuhteet
The broad find­ings were as follows:
Ongelmat olivat yleisesti ottaen seuraavanlaisia: raavanlaisia:
• Administrative
• hallinnollisia
• Communication
• viestinnällisiä
• Other
• muita
It is clear from the results that the perceived need for more funds and more staff, and above all the former, is more or less universal.
Kansallisten, alueellisten ja paikallisten järjestöjen välillä ei ollut suuriakaan eroja, joskin pienillä järjestöillä tuntui olevan vähemmän vaikeuksia.
The same demand exists in the sector in all the Member States, though there is a tendency for voluntary organiza­tions in poorer countries, where the sector tends to be less-well developed, to feel their comparative lack of funds more keenly.
Alan tehtävä ja merkitys on eri maissa voitu ymmärtää väärin, samoin järjestöjen toimintatapa, kulttuuriin, lainsäädäntöön ja verotukseen liittyvistä tekijöistä on voinut puuttua tietoja, työtavat ovat saattaneet olla erilaisia jne.
Voluntary organizations
Tuloksista käy selvästi ilmi, että lähes poikkeukset ta kaivataan lisää etenkin varoja ja myös henkilö kuntaa.
The figures in brackets indicate the proportion of respondents encountering each kind of problem.
1.39 Kumppanuussuhteita jo solmineista yhdistyksistä 27 % harjoitti sosiaalipalveluja, 14% kulttuuria ja virkistystoimintaa, 13% kansainvälistä toimintaa, 11 % koulutusta ja tutkimusta ja 10% yhdyskuntasuunnittelu- ja asumistoimintaa.
Few differences were apparent between national, regional or local organizations, though there was a
Tämä saattaa heijastaa sitä, että monet yhdistykset tarjoavat itse asiassa julkisia palveluja, ja vieläpä hyvin säännellyllä alalla.
Main needs of European associations/foundations
Nuoremmat yhdistykset kaipaavat pikemminkin tietoja ja hallintoa koskevaa neuvontaa.
More funds
Lisää varoja
More paid staff
Lisää toimihenkilöitä
More volunteers u
Lisää vapaaehtoistyövoimaa
Capital c
Lisää koulutusta
Advice on management
Lisää hallintoneuvontaa
Other needs
Muita tarpeita
40 50 Frequencies in %
40 50 60 Frekvenssit prosentteina
Overview of the legal and fiscal framework for voluntary organizations and foundations endowment or of a regular dedicated source of income.
Katsaus yhdistysten ja säätiöiden oikeudelliseen ja verotukselliseen asemaan
Following the definition given in paragraph 2.3. no account is taken of economic associations which exist in some Member States and which can engage in commercial or other profit-making activities, nor of the several varieties of private foundation.
Kappaleessa 2.3 annetun määritelmän mukaisesti huomioon ei oteta joissakin jäsenvaltioissa toimi via taloudellisia yhdistyksiä, jotka voivat harjoittaa liiketoimintaa tai muuta voittoa tuottavaa toimintaa, eikä liioin yksityisluonteisia säätiöitä.
That part of the sector of interest here is, therefore, neither wholly private nor wholly public in nature.
11.2 Vapaus perustaa yhdistys ja liittyä yhdistykseen (sekä erota siitä) on nykyään taattu kaikissa yhteisön jäsenvaltioissa, yleensä perustuslaissa.
It follows that fundamental to the law must be some means of demarcating its proper sphere of operation from the territory occupied by purely private activity, by government, or by commercial companies and other forms of profit-making enterprise.
Yhdistymisvapauden takaa tietenkin myös Euroopan ihmisoikeussopimus('). Yleisesti ottaen minkä tahansa jäsenvaltion kansalaiset voivat perustaa yhdistyksen tai säätiön minne tahansa yhteisön alueella, joskin jotkut jäsenvaltiot edellyttävät, että niiden alueella perustettavan yhdistyksen tai säätiön jäsenistä vähimmäismäärä on kyseisen jäsenvaltion kansalaisia tai heillä on siellä kotipaikkaa).
Within the Community this has been achieved either formally - by setting out the basic features of internal organization and governance to which nonprofit organizations must conform; or by objects - by laying down what spheres of activity count as in the public interest and by establishing other rules defining how the non profit status of the organization is to be secured.
Toisilla jäsenvaltioilla taas on erilliset määräykset, jolloin ulkomaalaiset voivat perustaa yhdistyksen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti rekisteröinnin tai julkistamisen osalta, mutta hallinto on yhdistyksen perustajien kotimaan sisäisten määräysten alainen.
The right of association is, of course, also guaranteed under the European Convention on Human Rights.'
On myös totta, että käytännössä säätiöitä koskeva peruslainsäädäntö (erityisesti mitä tulee varojen suojaamiseen ja kaikkeen, mitä siitä seuraa) on hyvin samankaltaista sekä roomalais-germaanista oikeusperinnettä soveltavissa maissa että common law -maissa.
Many commentators draw a sharp distinction between these two approaches, and it is certainly true that the legal traditions from which they derive are very different.
11.3 Jos tehdään ero julkisoikeuden ja yksityisoikeuden välillä, yhdistykset ja säätiöt kuuluvat yleisesti ottaen yksityisoikeuden piiriin.