natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This instability in the exchange rate clearly caused difficulty for producers, consumers, and policy makers.
Valuuttakurssin epävakaus aiheutti selvästi vaikeuksia tuottajille, kuluttajille ja päätöksentekijöille.
However, in the absence of economic policies which could achieve lasting macroeconomic stability, a floating exchange rate policy was realistically the only option open to Bulgaria.
Kuitenkin sellaisten talouspolitiikkojen puuttuessa, joilla olisi saavutettu makrotalouden pysyvä vakaus, kelluva valuuttakurssipolitiikka oli Bulgarian ainoa realistinen vaihtoehto.
Medium- and longerterm economic stabilisation and growth re quires vigorous implementation of comprehensive structural reforms.
Valuuttakomiteajärjestelyn onnistunut soveltaminen riippuu oleellisesti sitä tukevasta lyhyen aikavälin finanssipolitiikasta.
Stabilisation of the Economy
Keskipitkän ja pitkän aikavälin talouden va kaus ja kasvu edellyttävät kattavan rakenneuudistuksen päättäväistä täytäntöönpanoa.
Gross domestic product (GDP) fell sharply during the first years of transition.
Bruttokansantuote laski jyrkästi ensimmäisinä siirtymävuosina.
Economic growth restarted in 1994, and continued into 1995.
Talouskasvu alkoi uudelleen vuonna 1994 ja jatkui vuoteen 1995.
During the latter part of the year, there were increasing signs of a renewed economic slowdown.
Vuoden jälkipuoliskolla esiintyi taas merkkejä uudesta talouden laskusuunnasta.
This intensified in 1996, when GDP fell by approximately 10%.
Tämä kehitys voi mistui vuonna 1996, jolloin BKT laski noin 10 prosentilla.
The severity of the recession in the first months of 1997 was such that Bulgaria is expected to suffer another large decline in real GDP this year.
Vuoden 1997 ensimmäisinä kuukausina talouden taantuma oli niin syvä, että Bulgariassa on odotettavissa toinen jyrkkä reaalisen BKT:n lasku tämän vuoden aikana.
Some recovery in output is, however, likely following the stabilisation of the economy during the second quarter of 1997.
Jonkinasteinen tuotannon paraneminen on kuitenkin todennäköisesti odotettavissa vuoden 1997 toisella neljänneksellä tapahtuneen ta louden vakauden kasvun seurauksena.
After the initial price jump following liberalisation, inflation stabilised at a monthly rate of between 4 to 6 % from 1991 to 1994.
Vapauttamista seuranneen hintojen nousun jälkeen inflaatio vakiintui 4—6 prosentin kuukausitasolle vuosina 1991 —1994.
This pattern was disrupted by a temporary acceleration following the rapid exchange rate
Työttömyys nousi nopeasti keskusjohtoisen suunnitelmatalouden päättymisen jälkeen.
Real GDP growth rate Inflation rate
Reaalinen BKT:n kasvuprosentti Inflaatio
— annual average - December-on-December Unemployment rate, end-year
— vuosikeskiarvo — joulukuusta joulukuuhun Työttömyys vuoden lopussa
General government budget Current account balance Debt/export ratio Foreign direct investment inflow
Julkisen talouden rahoitusasema Vaihtotase Velka/vienti Ulkomaiset suorat sijoitukset maahan
Source: Commission services, national sources, EBRD, IMF.
Lähteet: komissio, kansalliset lähteet. EBRD. IMF.
the share of Bulgaria's foreign trade conducted with the EU had risen to about 35 %.
Vuoteen 1996 mennessä EU:n kanssa käytävän ulkomaan kaupan osuus on noussut noin 35 prosenttiin.
At the outset of transition, Bulgaria conducted the vast majority of its external trade with the countries of the CMEA.
Taloussiirtymän alussa SEV-maat olivat Bulgarian tärkeimmät ulkomaankauppakumppanit.
According to some estimates over four-fifths of trade was with these countries, and as much as 60 % of total trade took place with the Soviet Union.
Joidenkin arvioiden mukaan yli neljä viidesosaa kaupasta käytiin näiden maiden kanssa, ja jopa 60 prosenttia kokonaiskaupasta käytiin Neuvostoliiton kanssa.
More over, the majority of Bulgaria's exports to CMEA countries were investment goods, which were not in demand in the initial stages of the recession in transition countries.
Lisäksi suurin osa Bulgarian viennistä SEV-maihin oli tuo tantohyödykkeitä, joille ei ollut kysyntää siirtymämaiden talouden taantuman alkuvaiheessa.
The collapse of the CMEA hit Bulgaria particularly hard, therefore, and was compounded with the impact of Bulgaria's unilateral moratorium on debt service declared in 1990.
Tämän vuoksi SEVin hajoamisen vaikutus Bulgariaan oli erityisen suuri. Siihen liittyi vielä vuonna 1990 Bulgarian ilmoittama yksi puolinen velanhoidon lykkääntyminen.
The latter measure left Bulgaria without access to short-term trade credits.
Viimeksi mainitun toimenpiteen vuoksi Bulgaria ei voinut saada lyhytaikaisia kauppaluottoja.
The aggregate consequence was a steep fall in trade flows, of the order of 50%.
Kaikkien näiden tekijöiden seurauksena kaupankäynti väheni merkittävästi, eli noin 50 prosentilla.
government revenues and expenditures to GDP, and the persistence of large budget deficits, which averaged well over 10 % of GDP from 1990 to 1993, before falling to around 6 % in 1994 and 1995.
Julkiselle taloudelle leimallista 1990-luvulla on ollut valtion tulojen ja menojen merkittävä väheneminen suhteessa BKT:hen sekä suuret budjettialijäämät. Vuosina 1990—1993 alijäämä oli selkeästi yli 10 prosenttia BKT:stä en nen kuin se laski noin 6 prosenttiin vuonna 1994 ja 1995.
Interest payments on both foreign and domestic debt are a major drain on the public finances: in 1996, interest payments amounted to over 20 % of GDP.
Ulkomaisen ja kotimaisen velan korkojen maksut rasittavat suuresti julkista taloutta: vuonna 1996 korkomaksut olivat yli 20 prosenttia BKT:stä.
The budget deficit could only be held at around 10 % of GDP in 1996 by severe cut backs in spending: for example, pensions and public service wages were not adjusted in the final quarter of the year, during which time prices rose by more than 60 %.
Vuonna 1996 budjettialijäämä saatiin pysymään noin 10 prosentissa BKT:stä vain menojen huomattavilla leikkauksilla. Esimerkiksi eläkkeitä ja julkisen sektorin palkkoja ei tarkistettu vuoden viimeisenä neljänneksenä, jonka aikana hinnat nousivat yli 60 prosentilla.
The adoption of the budget for 1997 was delayed until mid year, due to the political crisis and elections in the first months of the year, and the need to ensure consistency between the budget and the operation of the currency board arrangement.
Vuoden 1997 alussa vallinneen poliittisen kriisin ja vaalien vuoksi ja koska haluttiin varmistaa talousarvion ja valuuttakomiteajärjestelyn välinen johdonmukaisuus, vuoden 1997 talousarvion hyväksyminen lykättiin vuoden puoliväliin.
The 1997 budget foresees a deficit of 6,2% of GDP.
Budjetti alijäämän ennakoidaan olevan 6.2 prosenttia BKT:stä vuonna 1997.
Only support from the international community enabled Bulgaria to avert a default on its foreign debt in 1997.
Vuonna 1997 Bulgaria pystyi välttämään ulkomaanvelkansa maksamatta jäämisen ainoastaan kansainvälisen yhteisön tuen ansiosta.
A lack of foreign currency reserves had already obliged Bulgaria to declare a moratorium on its foreign debt service in 1990.
Valuuttavarantojen puutteen vuoksi Bulgaria joutui jo vuonna 1990 ilmoittamaan, että sen oli toistaiseksi lykättävä ulkomaisen velan hoitoa.
Agreement with the London club of private creditors on a debt and debt service reduction (DDSR) in 1994, while substantially reducing the burden of foreign debt, nonetheless left Bulgaria a quite heavily indebted country: the ratio of external debt to GDP was about 80 % at the end of 1995.
Bulgaria oli edelleen raskaasti velkaantunut maa. Ulkoisen velan osuus BKT:stä oli noin 80 prosenttia vuoden 1995 lopussa.
The shrinkage of the Bulgarian economy in 1996 brought this ratio to 100% again.
Bulgarian talouden kutistuminen vuonna 1996 kasvatti osuuden taas 100 prosenttiin.
Changes in the commodity composition of trade are difficult to assess for statistical reasons, but also appear to have been dramatic.
Tilastosyiden vuoksi kaupan hyödykekoostumuksen muutosta on vaikea arvioida, mutta se näyttää olleen huomattava.
Machinery exports have fallen substantially in relative terms, while chemicals and base met als accounted for close to 40 % of exports in 1995, compared with no more than 30 % in 1992.
Koneiden vienti on vähentynyt merkittävästi suhteellisesti laskettuna, kun taas kemikaalien ja epäjalojen metallien osuus viennistä oli noussut vuoden 1992 30 prosentista lähes 40 prosenttiin vuonna 1995.
Much of the expansion in exports of these products was due to temporary factors, such as the large exchange rate depreciation of spring 1994 allied with continued access to subsidised energy. The raising of energy prices to world levels in mid-1996 removed this artificial and unsustainable advantage.
Kyseisten tuotteiden viennin kasvu johtui paljolti tilapäisistä tekijöistä, kuten vuoden 1994 keväällä tapahtuneesta suuresta levin arvon heikentymisestä yhdistyneenä jatkuvaan tuetun energian saantiin.
Despite the boost to price competitiveness given to Bulgarian exports in 1996 by the sharp exchange rate depreciation, export volumes have fallen sharply, perhaps by as much as 10-15 %.
Vuoden 1996 puolivälissä tapahtunut energian hintojen nousu maailmanmarkkinatasolle poisti tämän keinotekoisen ja talouden kannalta kestämättömän edun.
A contributing factor to this fall is the disruption to economic activity caused by the collapse of the banking system, which is discussed in more detail in section 6.5 below.
Vähenemiseen on vaikuttanut muun muassa taloudellisen toiminnan keskeytyminen, joka johtui jäljempänä yksi tyiskohtaisemmin käsitellyn pankkijärjestelmän murtumisesta.
Debt service will remain a significant difficulty for Bulgaria in the medium-term, even if the pick-up in FDI inflows in the early months of 1997 continues over the coming years.
Velanhoito on Bulgarialle huomattavan vai keaa keskipitkällä aikavälillä, vaikka vuoden 1997 ensimmäisinä kuukausina alkanut ulkomaisten suorien sijoitusten lisääntyminen jatkuisikin lähivuosina.
Labour Market
Työmarkkinat
There has been a remarkable change in the direction of Bulgaria's trade.
Bulgarian kaupan suunta on muuttunut merkittävästi.
Trade with the EU accounted for as little as 5 % of exports, and under 10% of imports in 1990. By 1996,
Vuonna 1990 EU:n kanssa käytävän
A feature of the decline in unemployment which occurred in Bulgaria in 1994 and 1995 was that those leaving the register were in general those who were younger and more skilled.
Vuosien 1994 ja 1995 työllisyyden paranemisen piirre oli yleisesti nuorempien ja ammat titaitoisempien työntekijöiden työllistyminen.
On the one hand, this was encouraging, in that it suggests that new jobs were be ing created in the economy.
Tämä oli myönteistä siinä mielessä, että taloudessa syntyi uusia työpaikkoja, ja kielteistä
older, less skilled or unskilled workers who can be expected to face increasing difficulties in finding employment the longer they remain unemployed.
siinä mielessä, että työttömiksi jäi suuri määrä vanhempia, vähemmän ammattitaitoisia tai ammattitaidottomia työntekijöitä, joiden työllistymisen voidaan odottaa olevan sitä vai keampaa, mitä kauemmin he ovat työttöminä.
In the absence of appropriate in centives for state enterprise managers, there was widespread decapitalisation, or 'profits privatisation' of state enterprises.
Koska valtion yritysten johtajille ei tarjottu tarpeeksi houkuttelevia kannustimia, valtion yritysten pääomarakenteen heikentäminen tai "voittojen yksityistäminen" oli laajalle levinnyttä.
This is part of the reason why creditors have been unwilling to initiate bankruptcy proceedings: many state enterprises are likely to have very little value in liquidation.
Osittain tämän vuoksi velkojat eivät ole halunneet aloittaa konkurssimenettelyjä, sillä selvitystilassa monien valtion yritysten arvo olisi hyvin vähäinen.
From a creditor's per spective, it has been more worthwhile to keep the enterprise afloat, in the hope that the state would assume responsibility for the enter prise's debts.
Velkojan näkökulmasta katsottuna on ollut kannattavampaa pitää yritys pystyssä ja toivoa, että valtio vastaisi sen veloista.
The relaunch of structural reforms in 1997 will place considerable pressure on active la bour market policies.
Vuonna 1997 uudelleen aloitetussa rakenne uudistuksessa aktiivinen työmarkkinapolitiikka on keskeisessä asemassa.
A substantial retraining effort will be needed for those who lose their jobs, or lack of suitably qualified labour could become an obstacle to economic growth.
Työpaikkansa menettäneiden uudelleenkoulutukseen on panostettava suuresti, tai muutoin tarpeeksi pätevän työvoiman puutteesta voi tulla este talouskasvulle.
Moreover, the effective exclusion of significant segments of society from the benefits of higher wages and living standards could result in economic and social instability.
Lisäksi merkittävän väestönosan tosiasiallinen poissulkeminen korkeampien palkkojen ja paremman elintason piiristä voisi synnyttää taloudellista ja yhteiskunnallista epävakautta.
Public Finances
Julkinen talous
The share of government revenues and expenditures in GDP has shrunk considerably in recent years.
Yksityistämisen hitaus johtui osittain velvollisuuksien liiallisesta jakautumisesta valtion, vastaavien ministeriöiden, paikallisviranomaisten, yksityistämisviraston ja suuromaisuuden yksityistämisen keskuksen kesken ja osittain poliittisen tahdon puuttumisesta.
Revenues fell from 53 % of GDP in 1990 to less than 35 % of GDP in 1996; expenditures declined from 65,7 % of GDP in 1990 to under 50 % in 1996, of which twofifths was made up of interest payments.
Vuoden 1996 lokakuussa aloitettu suuromaisuuden yksityistämisen ohjelma antaa mahdollisuuden lujittaa markkinauudistuksen kannattajien asemaa.
The primary balance of the budget — i.e., excluding interest payments — has recorded large surpluses since 1994.
Aiemmista vuosista jyrkästi poiketen nykyinen hallitus on luvan nut yksityistää kaikki liikeyritykset ja puolet julkisista palvelulaitoksista sen toimikauden ensimmäisellä puoliskolla.
The mass privatisation scheme which got underway in October 1996 has the potential to strengthen the constituency in favour of market reforms.
Vuoden 1996 menoista kaksi viidesosaa oli korkomenoja.
A possible weakness of the scheme is that it leaves the state with a blocking minority of shares in most of the enterprises to be sold.
Talousarvion perusjäämä. eli ilman korkomenoja, on ollut suuresti ylijäämäinen vuodesta 1994 alkaen. kaen.
In some sectors of the economy, a large number of small private enterprises has developed.
Joillakin talouden aloilla on syntynyt suuri määrä pieniä yksityisiä yrityksiä.
Branches such as construction and retail trade are now mainly comprised of small private firms.
Pienet yksi tyiset yritykset hallitsevat nyt muun muassa rakennusalaa ja vähittäiskauppaa.
The development of the private sector has been stifled, however, by the situation in the state enterprise and financial sec tor, and by the state's need for loans to finance the budget deficit.
Yksityisen sektorin kehittymistä on kuitenkin estänyt valtion yritysten alan ja rahoitusalan tilanne sekä valtion tarve saada lainaa budjettivajeen rahoittamista varten.
This combination of circumstances has both limited the amount of funds available for lending to private companies, and has kept interest rates unaffordably high.
Nämä olosuhteet ovat rajoittaneet yksityiselle sektorille myönnettävän rahoituksen määrääjä pitäneet korot kestämättömän korkeina.
It was not until 1996 that a serious at tempt was made to tackle the problems caused by the continued existence of large loss making state enterprises: these efforts have begun to produce clear results.
Tappiota tekevien valtion yritysten jatkuvaan toimintaan alettiin puuttua vakavasti vasta vuonna 1996; nämä pyrkimykset ovat alkaneet tuottaa selvää tulosta.
The drop in the share of GDP accounted for by government revenue and expenditure has been accompanied by substantial restructuring in the make-up of taxes and spending.
Valtion tuloista ja menoista johtuvaan BKT-osuuden pienenemiseen on yhdistynyt verojen ja menojen rakenteen merkittävä muuttuminen.
Profit taxes and non-tax revenues have declined in relative importance, while indirect taxation (VAT took effect in 1994) has become a more significant source of revenue.
Yritysvoittojen verotus ja muut kuin veroluontoiset tulot ovat menettäneet suhteellista merkitystään, kun taas välillisestä verotuksesta (arvonlisävero tuli voimaan vuonna 1994) on tullut tärkeämpi tulonlähde.
On the expenditure side, there have been severe cuts in capital investment, and in maintenance and operating expenditure.
Menopuolella pääomasijoituksia sekä huolto- ja toimintakuluja on leikattu huomattavasti.
Social transfers and interest payments, although they have remained approximately constant as a proportion of GDP, each accounted for approximately 25-30 % of public expenditure up to 1995.
Sekä sosiaalisten siirtojen että korkomenojen osuus julkisista menoista vuoteen 1995 asti oli noin 25— 30 prosenttia, vaikka niiden osuus BKT:stä on pysynyt suhteellisen vakaana.
The slow pace of implementation of the structural reform measures announced in mid-1996 appears in part to be due to inadequate resources in pub lic administration, compounded by an absence of a strong political commitment to economic reform.
Vuonna 1996 julkistettujen rakenneuudistustoimenpiteiden hidas toteuttaminen vaikuttaa johtuvan osittain julkishallinnon puutteellisista voimavaroista, johon yhdistyy heikko poliittinen sitoutuminen talousuudistuksen toteuttamiseen.
Enterprise Sector: Privatisation and Enterprise Restructuring
Yritykset: yksityistäminen ja rakennemuutos
Investment has fallen to very low levels: fixed investment accounted for under 15 % of GDP in 1996.
Sijoitukset ovat pudonneet erittäin alhaiselle tasolle: kiinteiden sijoitusten osuus BKT:stä oli alle 15 prosenttia vuonna 1996.
This fall can be ascribed to several factors: slow privatisation, coupled with a lack of incentives for managers to run state enterprises efficiently, poor lending practices in the banking system, a lack of funds for private investment, cutbacks in public invest-
Tämä joh tuu monista syistä, joita ovat hidas yksityistäminen yhdistyneenä valtion yritysten johtajien motivoitumattomuuteen johtaa yrityksiä tehokkaasti, pankkijärjestelmän huonot luotonnantokäytännöt, yksityisten sijoitusten te kemiseen tarvittavien varojen puute, julkisten sijoitusten leikkaukset ja talouspoliittinen epävarmuus. Uuden hallituksen ohjelman onnistu-
Slow privatisation and restructuring lie at the root of the difficulties of the enterprise sector
Bulgarian yrityssektorin vaikeudet johtuvat yksityistämisen ja rakennemuutoksen hitau
Successful implementation of the new government's programme should remove or reduce most of these obstacles.
onnistuneessa päätökseen saattamisessa ovat paljastaneet puutteita oikeusjärjestelmässä.
Liquidation or bankruptcy procedures were initiated against a number of these banks.
neen toteuttamisen pitäisi poistaa suurin osa näistä esteistä tai pienentää niitä.
The problems of the financial sector in Bulgaria are connected with the situation of the enterprise sector.
Toimintaa jatkaneiden pankkien tila oli yleensä heikko.
Imprudent lending, poor supervision, and an absence of 'hard budget constraints' - the idea that debts have to be repaid — resulted in mounting losses in these sectors, which derailed progress towards macroeconomic stabilisation.
Pankkien huonoista luotonantokäytännöistä johtuva luottamuksen puute johti siihen, että niillä ei ollut varoja edes lyhytaikaisten luottojen myöntämiseen.
The stock of debt owed to banks by loss-making stateowned enterprises was estimated in late 1995 to be of the order of 20 % of GDP.
Tällä oli vakavia seurannaisvaikutuksia yritysten toi minnalle.
Those banks that remained open were for the most part in fragile condition.
Yritykset eivät saaneet lainaa vienti tavaroiden valmistukseen tarvittavien raakaaineiden ostamiseen.
Lack of confidence in banks, due to their poor lending practices, left them without funds for even short-term lending.
Kyvyttömyys ostaa tuontitavaroita selittää suurelta osin Bulgarian viennin vähenemisen vuonna 1996.
This had serious spillovers onto the enterprise sector.
Tuloksena ollut tulojen ja tuotannon pieneneminen myötävaikuttivat syvään talouden taantumaan.
Firms were unable to borrow to finance imports of raw material inputs for export goods.
Bulgarian rahoitusalan ongelmat liittyvät yritysalan tilanteeseen.
This inability to purchase imports explains a large part of the fall in Bulgaria's exports in 1996.
Tämä puolestaan pysäytti kehityksen kohti makrotaloudellista vakautta.
The resultant fall in income and output was a contributing factor to the deep economic recession. sion.
Tappiota tekevien valtion yritysten velka pankeille vuoden 1995 lopulla arvioitiin noin 20 prosentiksi BKT:stä.
Very high inflation in 1996 and the first months of 1997 caused a huge redistribution of wealth from creditors to debtors.
Vuoden 1996 ja vuoden 1997 ensimmäisten kuukausien erittäin korkea inflaatio johti valtavaan omaisuuden uusjakoon velkojilta velallisille.
The real value of enterprise debts and non-performing loans held by banks was greatly reduced.
Yritysten velkojen ja pankkien järjestämättömien luottojen reaaliarvo pieneni huomattavasti.
In common with most of the countries in transition, the inheritance of central planning in Bulgaria included a burden of non-performing loans, and an absence of experience in assessing creditworthiness of borrowers.
Bulgarian samoin kuin suurimman osan muita siirtymätalouksia perintöön suunnitelmatalouden ajoilta kuuluivat järjestämättömät luotot ja kokemattomuus lainaajien luottokelpoisuuden arvioinnissa.
These difficulties were exacerbated by the slow pace of structural reform, and the inadequate and partial implementation of the re forms that have been attempted.
Hidas rakenneuudis tus sekä käynnissä olevien uudistusten puutteellinen ja osittainen toteuttaminen pahensivat näitä vaikeuksia.
Previous recapitalisations of banks were not followed by action to prevent a recurrence of bad debts.
Aiempaa pankkien pääomarakenteen vahvistamista ei täydennetty toimilla järjestämättömien luottojen uudelleenesiintymisen estämiseksi.
The independence of the BNB was established by law in 1991, but subsequent amend ments to the legislation somewhat under mined this independence.
Keskuspankin riippumattomuus vahvistettiin lailla vuonna 1991, mutta lainsäädännön myöhemmät muutokset murensivat riippumattomuutta jossain määrin.
In late 1996, and again in 1997, it was legally obliged to provide large loans to the budget.
Vuoden 1996 lopussa ja vuonna 1997 lailla velvoitettiin myöntämään suuria lainoja talousarviota varten.
This contributed to the surge in inflation.
Tämä vaikutti osaltaan inflaation kiihtymiseen. seen.
This created an expectation that the state would ultimately bail out insolvent banks and firms - which spread to the private sector.
Tämän vuoksi syntyi yrityssektorille levinnyt oletus, että valtio lopulta vastaisi maksukyvyttömien pankkien ja yritysten veloista.
Weaknesses in banking supervision and in legislation have contributed to the emergence of a private sector banking and enterprise 'bad loans' problem also.
Pankkivalvonnan ja lainsäädännön heikkoudet ovat osaltaan vaikuttaneet järjestämättömien lainojen ongelman syntymiseen myös yksityisellä pankki- ja yrityssektorilla.
Prior to the introduction of the currency board arrangement, the BNB had the normal range of monetary policy instruments at its disposal.
Ennen valuuttakomiteajärjestelyn käyttöönottoa keskuspankki pystyi käyttämään kaikkia tavanomaisia rahapolitiikan välineitä.
However, the effectiveness of monetary policy was hampered by lax fiscal policy, the weakness of the banking system, and delays in structural reform in general.
Kevyt finanssipolitiikka ja pankkijärjestelmä sekä rakenneuudistuksen hitaus vaikeuttivat raha politiikan tehokkuutta.