natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Portugal fulfils the criterion on price stability.
Portugali täyttää hintavakautta koskevan kriteerin.
Portugal is at present the subject of a decision on the existence of an excessive deficit (Council decision of 26 September 1994).
Portugalia koskee tällä hetkellä liiallisesta alijäämästä tehty päätös (26. syyskuuta 1994 tehty neuvoston päätös).
However, the government deficit was reduced substantially and continuously during the second stage from 6.1 % of GDP in 1993 to 2.5 % in 1997, below the reference value.
Julkisen talouden alijäämä on kuitenkin supistunut merkittävästi ja jatkuvasti toisen vaiheen aikana: se oli 6,1 % BKTsta vuonna 1993, 2,5 % vuonna 1997 eli viitearvon alapuolella.
The government debt ratio reached a peak of 65.9 % of GDP in 1995 and has since declined to 62.0 % in 1997; a further decline in the debt ratio to the reference value is expected in 1998.
Julkisen talouden velka oli suurimmillaan vuonna 1995, 65,9 % suhteessa BKTseen. Vuonna 1997 se laski 62,0 prosenttiin, ja sen odotetaan laskevan edelleen viitearvoon vuonna 1998.
The Commission is recommending to the Council the abrogation of the excessive deficit decision for Portugal; if the Council acts on this recommendation, then Portugal will be considered as fulfilling the criterion on the government budgetary position.
Komissio suosittaa neuvostolle Portugalin liiallista ali jäämää koskevan päätöksen kumoamista; jos neuvosto noudattaa tätä suositusta, Portugalin katsotaan täyttävän julkisen talouden rahoitusasemaa koskevan kriteerin.
The Portuguese escudo has participated in the ERM for longer than two years at the time of this examination and has not experienced severe ten sions during the two-year period under review.
Portugalin escudo on tarkasteluajankohtana ollut ERMissä yli kaksi vuotta eikä siihen ole kohdistunut merkittäviä paineita kaksivuotisen tarkastelujakson aikana.
The Portuguese escudo has almost always traded within a ± 2.25 % band around the central rate against the median currency in the ERM.
Escudo on pysynyt ±2,25 prosentin vaihteluvälissä suhteessa keskuskurssiinsa ERMin mediaanivaluuttaan nähden.
Portugal fulfils the exchange rate cri terion.
Portugali täyttää valuuttakurssia koskevan lähentymiskriteerin.
The average longterm interest rate in Portugal in the year to January 1998 was 6.2 %, below the reference value of 7.8 %.
Keskimääräinen pitkä korko oli Portugalissa tammikuuhun 1998 päättyneen vuoden aikana 6,2 % eli 7,8 prosentin viitearvon alapuolella.
The narrowing of interest rate differentials in 1996 brought the average rate in Portugal down such that it has been below the reference value throughout the period from December 1996.
Korkoerojen supistuminen vuonna 1996 alensi Portugalin keskikorkoa niin, että se on ollut viitearvon alapuolella joulukuusta 1996 lähtien.
The differential of the longterm interest rate in Portugal from those in the Member States with the lowest interest rates has continued to narrow.
Portugalin korkotason ja niiden jäsenvaltioiden korkotason ero, joissa korot ovat alhaisimmat, on edelleen supistunut.
Portugal fulfils the criterion on the convergence of interest rates.
Portugali täyttää korkoja koskevan lähentymiskriteerin.
The review of Finnish central bank legislation started in 1993, leading up to the adoption of an amended Central Bank Act by parliament in June 1997.
Suomen keskuspankkilainsäädännön tarkistus käynnistettiin vuonna 1993, ja eduskunta hyväksyi muutetun lain Suomen Pankista kesäkuussa 1997.
This act, which entered into force on 1 January 1998, established the independence of the bank but did not clarify its integration in the ESCB.
Laki tuli voimaan 1. tammikuuta 1998 ja siinä säädettiin pankin riippumattomuudesta, mutta ei selkiinnytetty sen integrointia EKPJ:ään.
The government put forward in February 1998 a new bill comprising amendments of the Bank of Finland Act, the Currency Act and the Coin Act; this bill was adopted by parliament on 20 March 1998.
Hallitus antoi helmikuussa 1998 uuden esityksen, jossa on muutoksia lakiin Suomen Pankista ja raha-ja metallirahalakiin; eduskunta hyväksyi lakiesityksen 20. maaliskuuta 1998.
The provisions on independence will enter into force shorüy; the other provisions of the Bank of Finland Act will enter into force when Finland adopts the single currency.
Riippumattomuutta koskevat säännökset tulevat voimaan lähiaikoina; muut Suomen Pankkia koskevan lain säännökset tulevat voimaan, kun Suomi ottaa käyttöön yhteisen rahan.
Legislation in Finland is compatible with the Treaty and the ESCB Statute.
Suomen lainsäädäntö on yhteensopiva perustamissopimuksen ja EKPJ:n perussäännön kanssa.
The average inflation rate in Finland during the 12 months to January 1998 was 1.3 %, below the reference value of 2.7 %.
Keskimääräinen inflaatiovauhti oli Suomessa tammikuuhun 1998 päättyneen 12 kuukauden jakson aikana 1,3 % eli 2,7 prosentin viitearvon alapuolella.
The Finnish rate has been below the reference value throughout the period from December 1996.
Suomen inflaatiovauhti on ollut viitearvoa hitaampi koko joulukuussa 1996 alkaneen seurantajakson ajan.
Finland fulfils the criterion on price stability.
Suomi täyttää hintavakautta koskevan kriteerin.
The decision on the existence of an excessive deficit in Finland (Council decision of 10 July 1995) was abrogated in 1997 (Council decision of 30 June 1997).
Päätös Suomen liiallisesta alijäämästä (10. heinäkuuta 1995 tehty neuvoston päätös) kumottiin vuonna 1997 (30. kesäkuuta 1997 tehty neuvoston päätös).
The government deficit was reduced significantly from 8.0 % of GDP in 1993 to 0.9 % in 1997, below the reference value.
Julkisen talouden alijäämä on laskenut merkittävästi: vuonna 1993 se oli 8,0 % BKTsta ja vuonna 1997 0,9 %, joka on viitearvon alapuolella.
A surplus is expected in 1998.
Vuonna 1998 julkisen talouden odotetaan olevan ylijäämäinen.
The government debt ratio peaked in 1994 at 59.6 % of GDP, below the reference value, and has since declined to reach 55.8 % in 1997.
Julkisen talouden velkasuhde oli korkeimmillaan vuonna 1994, jolloin se oli 59,6 % suhteessa BKTseen eli viitearvon alapuolella. Sittemmin se on pienentynyt ja vuonna 1997 se oli 55,8 % suhteessa BKTseen.
Finland fulfils the criterion on the government budgetary position.
Suomi täyttää julkisen talouden rahoitusasemaa koskevan kriteerin.
The Finnish markka has participated in the ERM since October 1996.
Suomen markka on ollut mukana ERMissä lokakuusta 1996 lähtien.
For the preceding part of the period under review, the markka appreciated vis-à-vis the ERM currencies.
Tarkastelujakson alkuosan aikana Suomen markka vahvistui suhteessa ERM-valuuttoihin.
Since it entered the ERM, the markka has for most of the time traded within the ± 2.25 % band around the central rate against the median currency in the ERM.
Liityttyään ERMiin Suomen markka on pysytellyt suurimman osan aikaa ±2,25 prosentin vaihteluvälissä suhteessa keskuskurssiinsa ERMin mediaanivaluuttaan nähden.
Although the markka has participated in the ERM only since October 1996, it has not experienced severe tensions during the review period and has thus, in the view of the Commission, displayed sufficient stability in the last two years.
Vaikka Suomen markka on osallistunut ERMiin vasta lokakuusta 1996 lähtien, siihen ei ole kohdistunut merkittäviä jännitteitä tarkastelujakson aikana, ja se on siten komission näkemyksen mukaan ollut riittävän vakaa kahden viime vuoden aikana.
The average longterm interest rate in Finland in the year to January 1998 was 5.9 %, below the reference value of 7.8 %.
Keskimääräinen pitkä korko oli Suomessa tammikuuhun 1998 päättyneen vuoden ajan 5,9 % eli 7,8 prosentin viitearvon alapuolella.
The reference value has been respected by Finland throughout the period since December 1996.
Suomen korot ovat pysytelleet viitearvon alapuolella joulukuusta 1996 lähtien.
The differential of the Finnish longterm interest rate from those of the Member States with the lowest interest rates has narrowed further.
alhaisimmat, on edelleen supistunut.
Finland fulfils the criterion on the convergence of interest rates.
Suomi täyttää korkoja koskevan lähentymiskriteerin.
In the light of its assessment on the fulfilment of the convergence criteria, the Commission considers that Finland has achieved a high degree of sustainable convergence.
Lähentymiskriteerien täyttämistä koskevan arviointinsa perusteella komissio katsoo, että Suomi on saavuttanut kestävän lähentymisen korkean tason.
The Swedish Government put forward to parliament a proposal to amend the Constitution, the Riksdag Act and the Riksbank Act in November 1997.
Hallitus antoi valtiopäiville esityksen perustuslain, valtiopäiviä koskevan lain ja keskuspankkilain muuttamisesta marraskuussa 1997.
Parliament adopted the amendments to the Constitution in March 1998 in a first vote.
Valtiopäivät hyväksyivät perustuslain muutokset maaliskuussa 1998 ensimmäisessä käsittelyssä.
The second vote confirming the amendments to the Constitution can only be taken by the next parliament after the general elections scheduled for September 1998.
Toinen, vahvistava äänestys laista voidaan järjestää vasta uusilla valtiopäivillä, syyskuussa 1998 pidettävien vaalien jälkeen.
The amendments to the other two acts are planned to be adopted by parliament together with the second vote on the Constitution in October 1998.
Suunnitelman mukaan valtiopäivät hyväksyvät kahden muun lain muutokset yhdessä perustuslain toisen käsittelyn kanssa lokakuussa 1998.
All amendments would enter into force on 1 January 1999.
Kaikki muutokset tulisivat voimaan 1. tammikuuta 1999.
The present drafts include some incompatibilities with respect to the integration of the central bank in the ESCB.
Esityksissä on joitakin seikkoja, jotka eivät ole yhteensopivia keskuspankin EKPJ:ään integroimisen kanssa.
Also, the foreseen date of adoption of the proposals is not in accordance with the timetable specified in the Treaty.
Uuden lain säätämisaikataulu ei myöskään ole perustamissopimuksessa määrätyn aikataulun mukainen.
Legislation in Sweden is not com patible with the Treaty and the ESCB Statute.
Ruotsin lainsäädäntö ei ole yhteensopiva perustamissopimuksen ja EKPJ:n perussäännön kanssa.
The average inflation rate in Sweden during the 12 months to January 1998 was 1.9 %, below the reference value of 2.7 %.
Keskimääräinen inflaatiovauhti oli Ruotsissa tammikuuhun 1998 päättyneen 12 kuukauden jakson ajan 1,9 % eli 2,7 prosentin viitearvon alapuolella.
The Swedish inflation rate has been below the reference value throughout the period from December 1996.
Ruotsin inflaatiovauhti on ollut viitearvoa hitaampi koko joulukuussa 1996 alkaneen seurantajakson ajan.
Sweden fulfils the criterion on price stability.
Ruotsi täyttää hintavakautta koskevan kriteerin.
Sweden is at present the subject of a decision on the existence of an excessive deficit (Council decision of 10 July 1995).
Ruotsia koskee tällä hetkellä liiallisesta alijäämästä tehty päätös (10. heinäkuuta 1995 tehty neuvoston päätös).
However, there was a very large and continuous reduction in the government deficit from 12.2 % of GDP in 1993 to 0.8% in 1997, below the reference value.
Julkisen talouden alijäämä on kuitenkin supistunut merkittävästi ja jatkuvasti: vuonna 1993 se oli 12,2 % BKTsta ja vuonna 1997 0,8 % eli viitearvon alapuolella.
The government debt ratio peaked in 1994 at 79.0 % of GDP and has since declined every year to reach 76.6 % in 1997; the debt ratio is expected to continue to decline in 1998 and in future years.
Julkisen talouden velkasuhde oli huipussaan vuonna 1994, 79,0 % suhteessa BKTseen ja on sen jälkeen laskenut joka vuosi; vuonna 1997 se oli 76,6 %. Velkasuhteen odotetaan edelleen laskevan vuonna 1998 ja tulevina vuosina.
The Commission is recommending to the Council the abrogation of the excessive deficit decision for Sweden; if the Council acts on this recommendation, then Sweden will be considered as fulfilling the criterion on the government budgetary position.
Komissio suosittaa neuvostolle Ruotsin liiallista alijäämää koskevan päätöksen kumoamista; jos neuvosto noudattaa tätä suositusta, Ruotsin katsotaan täyttävän julkisen talouden rahoitusasemaa koskevan kriteerin.
The Swedish crown has never participated in the ERM; in the two years under review the crown has fluctuated against the ERM currencies, reflect-
Kahden vuoden tarkastelujakson aikana Ruotsin kruunu on vaihdellut suhteessa ERM-valuut-toihin, mikä heijastelee mm. sitä, että Ruotsilla ei ole valuuttakurssitavoitetta.
The average longterm interest rate in Sweden in the year to January 1998 was 6.5 %, below the reference value of 7.8 %.
Keskimääräinen pitkä korko oli Ruotsissa tammikuuhun 1998 päättyneen vuoden aikana 6,5 % eli 7,8 prosentin viitearvon alapuolella.
The narrowing of interest rate differentials in 1996 brought the average rate in Sweden down such that it has been below the reference value throughout the period since December 1996.
Korkoerojen supistuminen vuonna 1996 laski Ruotsissa keskikorkoa niin että se on ollut viitearvon alapuolella koko tarkastelujakson joulukuusta 1996 lähtien.
The differential of the long-tenu interest rate in Sweden from those in the Member States with the lowest interest rates has continued to narrow.
Ruotsin korkotason ja niiden jäsenvaltioiden korkotason ero, joissa korot ovat alhaisimmat, on edelleen supistunut.
Sweden fulfils the criterion on the convergence of interest rates.
Ruotsi täyttää korkoja koskevan lähentymiskriteerin.
Because they are exercising their opt-outs, Denmark and the United Kingdom will not be included in the first group of Member States participating in the single currency.
Koska Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta eivät aio osallistua talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen, ne eivät kuulu maihin, jotka osallistuisivat ensimmäisessä ryhmässä yhteiseen rahaan.
It will, therefore, not be necessary for the Council to assess whether Denmark and the United Kingdom fulfil the other conditions for the adoption of a single currency.
Sen vuoksi neuvoston ei ole tarpeen arvioida, täyttävätkö Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta yhteisen rahan käyttöönoton muut edellytykset.
Nevertheless, these two countries are closely involved in the deepening of economic integration and the enhancement of economic policy cooperation in the successive stages of EMU.
Nämä kaksi maata ovat kuitenkin tiiviisti mukana taloudellisen yhdentymisen syventämisessä ja talouspoliittisen yhteistyön toteuttamisessa EMUn eri vaiheissa.
Just as for the other Member States, this report gives information on the state of central bank legislation in Denmark and the United Kingdom and examines the convergence performance of these two countries.
Aivan kuten muidenkin jäsenvaltioiden osalta, tässä kertomuksessa käsitellään Tanskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan keskuspankkilainsäädännön tilaa sekä tutkitaan näiden kahden maan lähentymiskehitystä.
EURO 1999 — 25 March 1998 — Report on progress towards convergence and the recommendation with a view to the transition to the third stage of economic and monetary union — Part 1: Recommendation
EURO 1999 — 25. maaliskuuta 1998 — Talouksien lähentymisen arviointi ja talousja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen siirtymistä koskeva suositus — Osa 1: Suositus
Part 2: Report
Osa 2: Lähentymiskehityksen arviointi
EUROPEAN COMMISSION nformation programme for the European citizen
EUROOPAN KOMISSIO
Part 2: Report
Osa 2:
EUROPEAN COMMISSION
Lähentymiskehityksen arviointi
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities,1998
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto,1998
Abbreviations used in the report
Kertomuksessa käytetyt lyhenteet
Belgium Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands
Belgia Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat
General Objectives Independence
Sisällysluettelo
Inflation developments in relation to the reference value 3.3.
83 3.2 Yhdenmukaistetulla kuluttajahintaindeksillä mitattu
Inflation performance during the second stage of EMU 3.4. Underlying factors and sustainability of inflation performance 3.4.1.
84 84 87 92 95 hintavakaus 3.2.1 Viimeaikainen kehitys 3.2.2 Inflaatiokehitys suhteessa viitearvoon 3.3 Inflaatiokehitys EMUn toisen vaiheen aikana 3.4 Inflaatiokehityksen kestävyys ja taustatekijät
Price stability as the primary objective of monetary policy 3.4.2.
3.4.1 Hintavakaus rahapolitiikan ensisijaisena tavoitteena . . .
Appropriate domestic reaction to changes in import prices 3.5. Sustainability of price performance reinforced by EMU Annex: The harmonised index of consumer prices
96 3.4.2 Asianmukaisen palkkakehityksen tukema inflaation hidastuminen 97 3.4.3 Asianmukainen kotimainen reaktio tuontihintojen muutoksiin 103 3.5 EMU vahvistaa hintakehityksen kestävyyttä 105 Liite: Yhdenmukaistettu kuluttajahintaindeksi (YKHI) 107
Influence of the cycle Oneoff measures Size and composition of budgetary adjustment Medium-term prospects Sustainable debt trends
4.4 Jäsenvaltiot, joiden nyt arvioidaan olevan valmiita liiallista alijäämää koskevien päätösten kumoamiseen
Spain France Italy Austria Portugal Sweden United Kingdom
7 Portugali 4.4.8 Ruotsi 4.4.9 Yhdistynyt kuningaskunta
Annex : Budgetary surveillance and comparability of figures
Liite: Julkisen talouden tilan valvonta ja tietojen vertailtavuus. 186
Overall conditions in the EMS Developments in the ERM currencies Non-ERM currencies
5.1 Perustamissopimuksen määräykset ja kriteerin sovelta­minen □ Kehikko: ERMin valuuttakurssivakauden arviointi mediaa­nivaluutan avulla 5.2 Jäsenvaltioiden valuuttojen valuuttakurssikehitys 5.2.1 EMSin yleinen lila 5.2.2 ERM­valuuttojen kehitys 5.2.3 ERMin ulkopuoliset valuutat 5.3 Valuuttakurssivakauden arviointi suhteessa perustamissopi­muksen kriteeriin
Assessment of exchange rate stability in the terms of the Treaty criterion Annex: Approaches to the appraisal of exchange rate stability in the ERM .'
Liite: Erilaisia lähestymistapoja valuuttakurssien vakauden arviointiin ERMissä
Unit labour costs Import prices Producer prices Indirect taxes
Yksikkötyökustannukset Tuontihinnat Tuottajahinnat Välilliset verot
Current performance of the Member States in relation to convergence gence
Jäsenvaltioissa viime vuosina tapahtunut lähentymiskehitys 3.1.
Inflation convergence Evolution of the inflation reference value and of the group of coun tries respecting it Private consumption deflator Labour costs Import prices Comparison of coverage of harmonised and national consumer price indices Difference between HICPs and CPIs in 1997
YKHIn ja KHIn ero vuonna 1997
France: government debt dynamics 4.13.
Julkisen talouden vakautuminen 1993—1997 4.6.
Italy: government debt dynamics 4.14. Austria: government debt dynamics 4.15.
Lähentymisohjelmissa arvioitu julkisyhteisöjen ylijäämä/ali jäämä 4.7.
Portugal: government debt dynamics 4.16.
Muut velan määrää lisäävät tekijät kuin alijäämä 4.8.
Spread against median currency Spread against strongest currency Spread against strongest currency excluding the Irish pound Spread against the German mark
Valuuttakurssipoikkeama suhteessa mediaanivaluuttaan Valuuttakurssipoikkeama suhteessa vahvimpaan valuuttaan Valuuttakurssipoikkeama suhteessa vahvimpaan valuuttaan pi. IEP Valuuttakurssipoikkeama suhteessa Saksan markkaan Valuuttakurssipoikkeama suhteessa ecuun
Development of longterm interest rates
Pitkien korkojen kehitys
Share of trade within the Community in total trade Origin of foreign direct investment inflows Current account of the balance of payments Producer prices
Yhteisön sisäkaupan osuus koko kaupasta Ulkomaisten suorien sijoitusten alkuperämaa Vaihtotase Tuottajahinnat Välillisen verotuksen muutosten vaikutus kuluttajahintainflaatioon
Key convergence indicators
Lähentymisen avainindikaattorit
Inflation rates (HICP) in the Member States and the Community Comparison of Member States' average inflation rates (HICP) with reference value Inflation and wage trends
Inflaatio (YKHI) jäsenvaltioissa ja yhteisössä Jäsenvaltion keskimääräinen inflaatio (YKHI) verrattuna viite arvoon Inflaatio ja palkkakehitys
Government deficit Government debt Belgium: government deficit and debt Germany: government deficit and debt Spain: government deficit and debt France: government deficit and debt Italy: government deficit and debt Austria: government deficit and debt Portugal: government deficit and debt
Julkisyhteisöjen alijäämä Julkisyhteisöjen velka Belgia: julkisyhteisöjen alijäämä ja velka Saksa: julkisyhteisöjen alijäämä ja velka Espanja: julkisyhteisöjen alijäämä ja velka Ranska: julkisyhteisöjen alijäämä ja velka Italia: julkisyhteisöjen alijäämä ja velka Itävalta: julkisyhteisöjen alijäämä ja velka Portugali: julkisyhteisöjen alijäämä ja velka
Nominal longterm interest rates 6.2. Comparison of average longterm interest rates with reference value
Nimelliset pitkät korot Keskimääräiset pitkät korot viitearvoon verrattuna
Ecu exchange rate spread 7.2. Current account — net foreign assets — 1996
Markkinaecu ja koriecun kurssiero Vaihtotase — ulkomainen nettovarallisuusasema, 1996
Belgium Denmark Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Finland Sweden
Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi
UK United Kingdom EU, EC 1 European Community (15 Member States) EU-12 European Community (12 Member States, EU excluding Austria, Finland and Sweden) US (A) United States (of America)
Yhdistynyt kuningaskunta GBP Englannin punta Euroopan yhteisö ECU Euroopan valuuttayksikkö ( 15 jäsenvaltiota) Euroopan yhteisö (12 jäsenvaltiota, ilman Itävaltaa, Suomea ja Ruotsia)
USD US dollar
USD Yhdysvaltain dollari
(national) consumer price index European Central Bank European Economic Area index of consumer prices European Investment Bank European Index of Consumer Prices European Monetary Institute European Monetary System economic and monetary union exchange rate mechanism (of the European Monetary System) European system of integrated economic accounts, 1979 edi tion European System of Central Banks Statistical Office of the European Communities gross domestic product household final monetary consumption expenditure harmonised index of consumer prices interim index of consumer prices monetary union index of consumer prices national central bank producer price index purchasing power standards value added tax
Euroopan talousalueen kuluttajahintaindeksi Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto (kansallinen) kuluttajahintaindeksi kansallinen keskuspankki kotitalouksien rahamääräiset kulutusmenot ostovoimastandardi tuottajahintaindeksi rahaliiton kuhittajahintaindeksi väliaikainen kuluttajahintaindeksi yhdenmukaistettu kuluttajahintaindeksi
Introduction and conclusions
1 Johdanto ja päätelmät
This report has been prepared in accordance with Article 109j(l) of the Treaty which requires the Commission to report to the Council on the progress made in the fulfilment by the Member States of their obligations regarding the achievement of economic and monetary union (EMU).
Tämä kertomus on laadittu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 109 j artiklan 1 kohdan mukaisesti, jossa komission edellytetään antavan neuvostolle kertomuksia jäsenvaltioiden edistymisestä talousja rahaliiton (EMU) toteuttamiseen liittyvien velvoitteidensa täyttämisessä.
The European Monetary Institute (EMI) is similarly required to report to the Council.
Euroopan rahapoliittisen instituutin (ERI) on samoin annettava kertomuksia neuvostolle.
These reports are the first steps of the procedure set out in Article 109j which will lead to the decision by the Council, meeting (on 2 May 1998) in the composition of the Heads of State or Government, on which Member States fulfil the necessary conditions for the adoption of a single currency.
Nämä kertomukset ovat ensimmäinen vaihe 109 j artiklassa määrätystä menettelystä, joka johtaa siihen, että valtion- tai hallitusten päämiesten kokoonpanossa kokoontuva neuvosto päättää (2. touko kuuta 1998), mitkä jäsenvaltiot täyttävät yhteisen rahan käyttöönoton edellytykset.
In November 1996 the Commission already presented a report (') in accordance with Article 109j(l).
Komissio antoi jo marraskuussa 1996 perustamissopimuksen 109 j artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kertomuksen (').