natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This non-partisan and non-governmental organisation has quickly obtained the status of an influential lobby.
Tämä poliittisesti sitoutumaton ja hallituksesta riippumaton liitto on saavuttanut nopeasti vaikutusvaltaisen eturyhmän aseman.
However, not all municipalities are members of the Association.
Kaikki kunnat eivät kuitenkaan kuulu liittoon.
Smaller ones are reluctant to pay a fee from their small budget.
Pienet kunnat ovat haluttomia maksamaan jäsenmaksuja niukoista budjeteistaan.
Consequently, members tend to be cities and larger municipalities, and in the first years of its existence, bigger cities, including the capital, took the lead in the Association.
Näin ollen jäsenet ovat useissa tapauksissa kaupunkeja ja suuria kuntia, ja liiton ensimmäisinä toimintavuosina suuret kaupungit (pääkaupunki mukaan luettuna) ovat olleet sen johdossa.
Institutional patterns at subnational level
Julkishallinnon rakenne valtiotasoa alempana
Each municipality is independently managed by a board of representatives, directly elected by its inhabitants.
Kullakin kunnalla on oma, kunnan asukkaiden suoraan valitsema valtuusto, joka hallinnoi kuntaa riippumattomasti.
The board of representatives is the decisive body of territorial self-administration.
Valtuusto on alueellisessa itsehallinnossa päättävä elin.
The municipal board of representatives elects the municipal council from its members.
Valtuusto valitsee keskuudestaan kunnanhallituksen jäsenet.
In municipalities where the municipal board consists of less than 15 members, a municipal council is not established.
Kunnissa, joiden valtuustoissa on alle 15 jäsentä, ei muodosteta kunnanhallitusta.
The municipal board of representatives elects the mayor (primator) and deputy mayors.
Kunnanvaltuusto valitsee kunnanjohtajan (primator) ja apulaiskunnanjohtajat.
The number of representatives which the municipal board is composed of varies between 7 and 70, depending on the size of population and the surface area of the municipality.
Kunnanvaltuuston jäsenmäärä on 7-70; koko riippuu kunnan väkiluvusta ja pinta-alasta.
The term of office of the board is four years.
Valtuuston toimikausi on neljä vuotta.
The meetings of the municipal board of representatives are summoned by and usually presided over by the mayor.
Kunnanjohtaja kutsuu valtuuston koolle ja toimii yleensä sen puheenjohtajana.
The municipal office comprises the mayor, deputy mayors, other members such as a secretary (where the municipal council has decided to create at least two departments), and all public employees of the municipality.
Kunnanvirastossa työskentelevät kunnanjohtaja, apulaiskunnanjohtajat, muut jäsenet (esim. kunnansihteeri silloin kun kunnanhallitus on päättänyt jakaa hallinnon vähintään kahteen osastoon) sekä kaikki muut kunnan työntekijät.
It is in charge of executing all administrative tasks of the municipality, delegated State functions, and tasks which are specific municipal responsibilities.
Kunnanvirasto huolehtii kunnan kaikkien hallinnollisten tehtävien toteuttamisesta, valtion sille siirtämistä tehtävistä sekä kunnan erityiseen vastuualaan kuuluvista tehtävistä.
The mayor is also the head of the municipal office.
Kunnanjohtaja on myös kunnanviraston johtaja.
Elections are regulated by Act 298/1992 on Municipal Board of Representatives Elections and Local Referendum.
Vaaleista säädetään laissa N:o 298/1992, joka koskee kunnallisvaaleja ja paikallisia kansanäänestyksiä.
The electoral system of proportional representation is based on the universal, equal and direct right to vote by ballot.
Kunnallisvaalit ovat yleiset, yhtäläiset ja suorat vaalit, joissa noudatetaan suhteellista vaalitapa ja joissa äänestys tapahtuu lippuäänestyksenä.
Citizens entitled to vote can elect individual candidates from different political parties.
Äänestäjät voivat valita eri puolueiden listoilta yksittäisiä ehdokkaita.
The district assembly is composed of representatives from the municipal councils in the district, elected by each municipal council.
piirikuntakokoukseen, jonka
The number of assembly members depends on the number of municipalities and the number of inhabitants of the district.
Piirikunnan kunnanvaltuustot valitsevat keskuudestaan edustajat jäsenmäärä riippuu ko. piirikunnan kuntien ja asukkaiden lukumäärästä.
Concerning the future regions, institutional and electoral patterns similar to the local level are favoured: in universal, equal and direct elections, the citizens of a kraj may elect a regional board of representatives consisting of 35-45 members (a second possibility being discussed is 35-55 members).
Muodostettavilla uusilla alueilla tullaan suosimaan paikallistason kaltaista institutionaalista mallia ja vaalitapaa. Alueen (kraj) asukkaat voivat valita yleisin, yhtäläisin ja suorin vaalein aluevaltuuston, joka koostuu 35-45 edustajasta (tai käsiteltävänä olevan toisen vaihtoehdon mukaan 35-55 jäsenestä).
The regional board of representatives elects the regional council and the head of the region (hejtman).
Aluevaltuusto valitsee aluehallituksen sekä alueen johtajan (hejtman).
It should be borne in mind, that this is just a proposal and the agenda is likely to be changed.
Muistettakoon, että kyseessä on vasta ehdotus ja että suunnitelma tulee todennäköisesti vielä muuttumaan.
The delegation of state administrative powers to regional councils or the possibility of creating a separate regional office (maybe uniting and executing the tasks of several district offices) is an important question to be solved.
Ratkaistavana on vielä keskeinen kysymys, siirretäänkö valtionhallinnon tehtäviä aluevaltuustoille vai perustetaanko erillisiä aluevirastoja (mahdollisesti yhdistämällä useita piirikunnanvirastoja ja niiden tehtävien hoito).
In Prague the town mayor will hold this function.
1 Prahassa tämä tehtävä kuuluu kaupunginjohtajalle.
As regards the future establishment of the 14 regions, members of ODS are, generally speaking, sceptical as they fear an increase of bureaucratisation and the transfer of competences from the district level to the regions.
ODS:n jäsenet suhtautuvat 14 alueen muodostamiseen yleensä epäilevästi, koska he pelkäävät byrokratian lisääntyvän ja toimivaltaa siirtyvän piirikunnilta alueille.
Hence they argue that the distance between the state and its citizens will grow by establishing the new regions and thus weakening the districts' role.
Näin ollen he katsovat, että uusien alueiden perustaminen etäännyttää valtiota kansalaisista, koska piirikuntien roolia heikennetään.
On the other hand, ÈSSD and KDU/CSL are in favour of regional reform because of its supposed provision of more efficiency in the vertical distribution of tasks.
Toisaalta ËSSD ja KDU/CSL kannattavat alueuudistusta, koska sen oletetaan tehostavan vertikaalista tehtävien jakoa.
Area of the state territory (km ) total: 45,226 land: 43,211 wafer: 2,015 (data includes 1,520 islands in the Baltic Sea)
VIRO 15 lääniä (maakond) 5 NUTS 3 -yksikköä (lääniryhmittymiä)
Total population (in millions) GDP per capita (PPP, EUR) GDP real growth (%)
Valtion pinta-ala (km2
Budget balance (% GDP) Inflation (%) year­on­year
) kokonaispinta-ala: 45 226 maa-alue: 43 211 vesialue: 2 015 (sisältää 1 520 Itämeren saarta)
The first phase of local government reform started in 1989 with the approval of the Foundations of Local Government Act, which established two-tier local government in Estonia.
Paikallishallinnon uudistuksen ensimmäinen vaihe alkoi vuonna 1989, jolloin hyväksyttiin paikallishallintolain perusteet. Laissa säädetään Viron kaksitasoisesta paikallishallinnosta.
The new, first tier was formed by municipalities, boroughs and towns, and the second tier by counties and independent cities.
Ensimmäisen ja uuden tason muodostavat kunnat, maalaiskunnat ja kaupungit ja toisen tason läänit ja riippumattomat kaupungit.
For attaining the status of local government, an applicant municipality, borough or town had to present its socio-economic development plan and draft-statute to the Expert Commission on Public Administration Reform.
Paikallishallintoyksikön aseman saamiseksi edellytetään, että sitä hakeva kunta, maalaiskunta tai kaupunki esittää julkishallinnon uudistuksen asiantuntijakomitealle sosiaalistaloudellisen kehityssuunnitelman ja luonnoksen kunnallissäännöksi.
The first elections to local government councils took place in December 1989.
Ensimmäiset paikallisvaalit järjestettiin joulukuussa 1989.
The second stage of local government reform started with the adoption of the Constitution of the Republic of Estonia by referendum on 28 June 1992.
Paikallishallinnon uudistuksen toinen vaille käynnistyi, kun Viron tasavallan perustuslaki hyväksyttiin 28. kesäkuuta 1992 jäljestetyssä kansanäänestyksessä.
According to Article 155 of the Constitution, "the units of local government are municipalities and towns".
Perustuslain 155 artiklan mukaan "paikallishallinnon yksiköitä ovat kunnat ja kaupungit".
This established one-tier local government in Estonia.
Täten Viroon muodostui yksitasoinen paikallishallinto.
After passing the Local Government Organisation Act 15 county councils were reorganised into regional units of the central government.
Sen jälkeen kun paikallishallinnon organisaatiota koskeva laki hyväksyttiin, maan 15 lääniä järjestettiin hallinnollisesti uudelleen keskushallinnon alueellisiksi yksiköiksi.
The second elections to local government councils took place in November 1993.
Toiset paikallisvaalit järjestettiin marraskuussa 1993.
Currently, there are 253 local government bodies in Estonia - 47 towns and 206 municipalities.
Virossa on tällä hetkellä 253 paikallishallintoyksikköä: 47 kaupunkia ja 206 kuntaa.
The size of the smallest local unit.
Pienimmässä (Piirissaaressa) on 63 asukasta ja suurimmassa (Tallinnassa) noin 500 000 asukasta.
Piirissaare, is 63 inhabitants, and the largest, Tallinn, around 500,000; the average size is between 1.000 - 3.000 inhabitants.
Paikallisyhteisöissä on keskimäärin 1000-3000 asukasta.
The number of local selfgovernment units had steadily increased until about 1994.
Paikallisten itsehallintoyksiköiden määrä kasvoi tasaisesti noin vuoteen 1994 asti.
However, in 1998 the Estonian Government adopted a reform plan for the merger of local government units in order to improve public services' quality and to get economically more viable entities.
Viron hallitus hyväksyi kuitenkin vuonna 1998 uudistussuunnitelman paikallishallintoyksiköiden yhteensulauttamisesta julkispalvelujen laadun parantamiseksi ja taloudellisesti toimintakykyisempien kokonaisuuksien muodostamiseksi.
Indeed, there have been very few mergers in the meantime and the number of municipalities will further decrease in the long run.
Sulautumia on kuitenkin tehty toistaiseksi vain vähän, mutta kuntien lukumäärä tulee vähenemään pitkällä aikavälillä.
Between 1995 and 1998, local government expenditure formed around 10% of the Estonian GDP. The next elections to the councils of local government will take place in October 1999.
Paikallishallintomenot olivat noin 10% Viron BKT:sta vuosina paikallisvaalit järjestettiin lokakuussa 1999.
In Estonia, administrative traditions of a meaningful character were eliminated during half a century under Soviet rule - it must at this point be remembered that of all countries targeted for first-round EU enlargement, Estonia is the only former member of the Soviet Union.
Neuvostovallan aikana Virossa hävitettiin puolen vuosisadan ajan hyviä hallintoperinteitä. Muistutettakoon tässä yhteydessä, että Viro on EU:n jäsenyyttä ensimmäisessä aallossa hakevista maista ainoa, joka on kuulunut Neuvostoliittoon.
Certainly one important rationale for (re-)establishing the first tier only and abolishing a second tier of local government in the beginning of the 1990s was to reduce the power of communist party structures at the regional level.
1990-luvun alussa tapahtuneen paikallishallinnon toisen tason lakkauttamisen ja pelkästään yhden tason (uudellecn)perustamisen taustalla oli todennäköisesti pyrkimys heikentää kommunistisen puolueen valtarakenteita aluetasolla.
Currently there is political debate about the merging of local government bodies which mainly focuses, from the central government's perspective, upon efficiency arguments.
Parhaillaan käydään keskustelua paikallishallintoelinten sulauttamisesta, joka keskushallinnon näkökulmasta tarkoittaa hallinnon tehostamista.
The classic central-governmental pattern to burden the municipalities with too many tasks for their tax base and then to say that they cannot finance them is also a tactic in Estonia to justify existing plans for the forced unification of local units.
Perinteinen keskushallinnon toimintamalli, jossa kunnille ensin sälytetään liikaa tehtäviä niiden veropohjaan nähden ja seuraavaksi todetaan, ettei kuntien kantokyky riitä tehtävistä selviytymiseen, on Virossakin käytetty taktiikka, jolla perustellaan pakkoliitossuunnitelmia.
It should, however, be added that not all is a matter of power: Most of those dealing with local matters in the central government are genuinely convinced that the citizens and especially politicians on the local level are not capable of taking care of their own business to an acceptable degree.
Lisättäköön kuitenkin, että kyse ei ole pelkästään vallasta. Useimmat paikallisasioita keskushallinnossa hoitavat henkilöt ovat aidosti vakuuttuneita siitä, että kansalaiset paikallistasolla ja etenkään paikallispoliilikot eivät selviydy tehtävistään riittävän hyvin.
On the other hand, as regards the creation of a second tier of local government, there is practically no chance for its adoption in Estonia at the present time.
Toisaalta on hyvin epätodennäköistä, että Virossa onnistuttaisiin tällä haavaa ajamaan läpi alueellisen hallinnon toisen tason luominen.
For the country's small size such a need is simply not seen.
Koska maa on pieni, toisen hallintotason luomista ei yksinkertaisesti pidetä tarpeellisena.
Moreover central government distrusts the establishment of an intermediate level as this would weaken its own position.
Lisäksi keskushallinto suhtautuu epäilevästi välitason luomiseen, koska se heikentäisi valtiovallan asemaa.
Although more than 1/3 of the people living in Estonia are non-Estonian (i.e. Russian) in ethnic origin, the ethnic structure has not played a very significant role in the dispute about the reorganisation of territorial structures in Estonia, at least not in the national discourse.
Vaikka yli kolmasosa Viron väestöstä on muuta kuin virolaista alkuperää (mm. venäläisiä), väestörakenne ei ole vaikuttanut merkittävästi ainakaan valtakunnalliseen keskusteluun Viron aluerakenteiden uudelleenorganisoinnista.
Foreigners who live legally in Estonia and have resided in the territory of the corresponding local government legally for at least five years have the right to vote in local government council elections.
Virossa ja samassa kunnassa vähintään viisi vuotta virallisesti asuneilla ulkomaalaisilla on äänestysoikeus kunnallisvaaleissa.
In localities where at least 1/2 of the permanent residents belong to a national minority, everyone has the right to receive responses from public institutions in the language of the national minority. It has, thus, been noted, however, that at
Silloin kun kunnan vakituisista asukkaista vähintään puolet kuuluu samaan vähemmistöryhmään, viranomaisilla on
-27- least one reason for any hesitation to grant municipalities greater independence is that this would create centres of power for non-Estonians.
Todettakoon kuitenkin, että ainakin yksi syy siihen, että kuntien riippumattomuuden lisäämiseen suhtaudutaan epäilevästi on se, että tämä saattaisi synnyttää muiden kuin virolaisten johtamia valtakeskuksia.
Last but not least, European Union membership has played a considerable role in the current discussion about merging local government units, but especially as plans of decreasing the number of county councils in Estonia are concerned.
On tärkeää panna merkille, että pyrkimys Euroopan unionin jäsenyyteen on vaikuttanut suuresti kuntaliitoksista käytävään keskusteluun, mutta etenkin Viron lääniyksiköiden lukumäärän vähentämissuunnitelmiin.
According to this view - which has not had practical consequences up to now - larger regions are more efficient in making use of the opportunities that follow membership.
Vähentämistä puoltavien näkemyksen mukaan nykyistä suuremmat alueet voivat käyttää yhteisön jäsenyydestä johtuvia etuja paremmin hyväkseen. Näkemys ei ole kuitenkaan vielä johtanut käytännön toimenpiteisiin.
In fact, it is probably fair to say that EU membership was used as an argument to support this view.
Ei kuitenkaan liene väärin todeta, että EU-jäsenyyshanketta on käytetty kyseisen näkemyksen tukena.
Exclusive and concurrent legislative competences
Yksinomainen ja jaettu säädöstövalta
According to the Local Government Organisation Act's paragraph 7, rural municipality or city councils and governments have the right to issue regulations as the legislation of general application as well as resolutions or orders as legislation of specific application.
Paikallishallinnon järjestämisestä annetussa laissa (7 art.) maalaiskuntien ja kaupunkien valtuustoilla sekä hallituksilla on oikeus antaa yleisesti sitovia sääntöjä ja erityissäädöksiä eli päätöksiä ja määräyksiä.
According to the Constitution's Art. 154 all local issues shall be resolved and managed by local governments.
Perustuslain 154 artiklan mukaan paikallishallinnon tulee käsitellä ja hoitaa kaikki paikallisasiat.
Primary functions of the local government are enumerated in the Local Government Organisation Act.
Paikallishallinnon päätehtävät luetellaan paikallishallinnon järjestämisestä annetussa laissa.
In addition, local governments bodies are responsible for executing the following tasks:
• tehtävät, jotka on määrätty niille jollakin muulla säädöksellä, esim. perus- ja keskiasteen opetuksesta annetulla lailla
• • • tasks assigned to them by other laws, for instance in the Elementary and High School Act; essential tasks not assigned to other institutions by law; tasks contracted between an authorised central government body and a specific local government council.
• • tietyt perustehtävät, joita ei lain nojalla ole määrätty millekään muulle taholle tehtävät, joista on sovittu toimivaltaisen keskushallinnon yksikön ja ko. paikallisvaltuuston kesken
Present competences of Estonian local governments and their relative significance according to the budgetary statistics are presented in the following tables.
Viron paikallishallintoyksiköiden nykyiset tehtävät ja niiden toteuttamisesta syntyneet menot käyvät ilmi seuraavista taulukoista.
Tasks of local government :
Paikallishallinnon tehtävät:
Functions Organisation of the registration of defence forces reserves
Tehtävät Reservitiedoston ylläpito
Construction, operation and maintenance of primary and secondary schools, kindergartens and art schools, sport facilities, culture- and community centres; vocational-, hobby- and sport schools, youth activities
Perus-ja keskiasteen opetuksen, päiväkotien, taidekoulujen, liikuntapaikkojen, kulttuuri- ja muiden yhteisön asukkaille tarkoitettujen keskusten, ammattikoulutuksen, harrastustoiminnan ja urheilupainotteisten koulujen sekä nuorisotoiminnan järjestäminen, toiminta ja ylläpito
Maintenance and capital investments of municipal hospitals and polyclinics Maintenance of local roads and town streets Local public transport
Terveys terveyskeskusten ja poliklinikoiden ylläpitäminen ja
Health Roads Public transportation Fire protection
Paikallisteiden ja katujen huolto Paikallinen julkinen liikenne Paloturvallisuus ja pelastuspalvelut
Libraries, museums Water and sewage
Kirjastot ja museot
Fire protection and emergency services Local libraries and museums Operation and capital expenditure of water and sewage systems
Paikalliset kirjastot ja museot Vesi-ja viemärijärjestelmät ja niiden rahoittaminen
Refuse collection and street cleaning Housing maintenance and services
Jätehuoltoja katujen puhtaanapito Asuminen ja siihen liittyvät palvelut
Sanitation Housing
Puhtaanapito Asuminen
Public utilities Social welfare
Julkiset laitokset
Local heating Home visits and care of the elderly
Paikallinen lämmitys
Area Functions Tourism Local sightseeing and tourist-information Source: Local Government Organisation Act and PHARE ES9502 Final Report
Lähteet: Paikallishallinnon järjestämistä koskeva laki ja Phare ES9502 loppuraportti.
Local government expenditure by function in 1998:
Paikallishallinnolle edellä lueteltujen tehtävien toteuttamisesta vuonna 1998 aiheutuneet menot:
Function General public services Defence and public order Education and science
Yleiset julkispalvelut Puolustus ja yleinen järjestys Koulutus ja tiede Kulttuuri ja taide
Culture and arts Sports and holidays
Urheilu ja vapaa­aika Terveydenhoito Sosiaalihuolto Talouselämä Muut Kokonaismenot
* 16 EKR = 1 EUR Source: Ministry of Finance 1999
* 16EKR= 1 EUR Lähde: valtiovarainministeriö 1999 999
According to the Local Taxes Act (1994). local authority councils have the right to impose local taxes, including a tax per capita, local income tax, and a sales tax.
Paikallista verotusta koskevan lain (1994) mukaan valtuustoilla on oikeus kantaa paikallisia veroja, mm. henkilöveroa, paikallista tuloveroa ja liikevaihtoveroa.
It is important to emphasise that the responsibility for the collection of local taxes lies with the local government; local government bodies are obliged to cover all expenses that occur with implementing this task.
On tärkeää korostaa, että hallintoelimet ovat vastuussa paikallisten verojen kannosta ja velvolliset kattamaan kaikki siitä aiheutuvat kustannukset.
The biggest share of local government's revenue comes from shared taxes, i.e. from state taxes collected by central authorities.
Suurin osa paikallishallinnon tuloista on peräisin yhteisestä verotuksesta eli keskushallinnon toteuttamasta valtionverotuksesta.
Since 1996, central and local government bodies share 56% of personal income tax (which in Estonia is a flat 26% with no progression), 100% of the land tax (0.82% of assessed value), and between 20% and 70% of some national resource taxes.
Vuodesta 1996 lähtien keskus­ ja paikallishallmtoelimet jakavat keskenään 56 % luonnollisten henkilöiden tuloverosta (joka on Virossa tasoltaan kiinteä 26 %), 100 % maaverosta (0,8­2 % taksoitetusta arvosta) ja 20 % ­ 70 % tietyistä veroista, joita kannetaan luonnonvaroista.
According to the Rural Municipality and City Budgets Act (1993), local government is generally allowed to take loans or to use other debt instruments only if the following four criteria are satisfied:
Maalaiskuntien ja kaupunkien talousarvioista annetun lain (1993) mukaan paikallisviranomaiset saavat yleensä ottaa lainoja tai hyödyntää muita lainajärjestelyjä, mikäli ne täyttävät seuraavat neljä vaatimusta:
Loans can be taken only for carrying out long-term investments prescribed in the local government development plan.
Lainoja saa ottaa ainoastaan paikallishallinnon laatimissa kehityssuunnitelmissa määriteltyjä pitkäaikaisinvestointeja varten.
The total amount of loans and other associated costs should not exceed 75% of the last budget's revenue, excluding loans and block-grants from the central government budget.
Kokonaislainamäärä siihen liittyvine kuluineen ei saa ylittää 75 %:a edellisen talousarvion tuloista; tuloihin ei saa sisällyttää valtion talousarviosta myönnettäviä lainoja ja määrärahoja.
The total amount of funds for repaying loans and other associated costs should not in any coming year exceed 20% of the last budget's revenue, excluding loans.
Lainojen ja niihin liittyvien kulujen takaisinmaksuun käytettävien varojen kokonaismäärä ei saa ylittää 20 %:a viimeisimmän talousarvion tuloista, kun lainoja ei oteta huomioon.
For financing their current costs local governments bodies can take only short-term loans that should be repaid by the end of the budgetary year.
• Paikallishallmtoelimet voivat ottaa juoksevia menoja varten ainoastaan lyhytaikaisia lainoja, jotka on maksettava takaisin ennen varainhoitovuoden päättymistä.