natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Therefore structures and adapted financial mechanisms (including the granting of micro-loans) supporting these often micro-initiatives must be developed at European, national and local level;
Yhteisössä ja jäsenvaltioissa sekä valtakunnallisesti että paikallistasolla on kehitettävä rakenteita ja tarkoitukseen soveltuvia rahoitusjärjestelmiä (mikrolainojen myöntäminen mukaan luettuna) näiden - usein pienimuotoisten -aloitteiden tukemiseksi.
4.5 partnerships should be used as centres of expertise and involved at an early stage when EU and national policy is being prepared and it should likewise be recommended that partnerships be exploited in this way in both Guideline 11 of the Employment Guidelines and the Structural Funds Regulation;
4.5 Kumppanuuksia on hyödynnettävä osaamiskeskuksina ja kutsuttava varhaisessa vaiheessa osallistumaan Euroopan yhteisön ja jäsenvaltioiden toimintalinjojen valmisteluprosessiin, ja tässä esitetyt suositukset tulee ottaa huomioon Euroopan yhteisön työllisyyspolitiikan suuntaviivassa 11 sekä rakennerahastoja koskevassa asetuksessa.
4.6 an approach based on flexibility, the untying of funds and deregulation, aimed at creating a viable situation for local partners, should be adopted when distributing EU funding (Objectives 1, 2 and 3) in order to facilitate spatial development in towns and cities in respect of both the exploitation of potential and the tackling of problems.
4.6 (Tavoitteen 1, 2 ja 3 piiriin kuuluvia) yhteisön varoja on voitava käyttää joustavasti ja eri varoja yhdistäen ja sääntelyä on purettava, jotta voitaisiin kehittää paikalliskumppaneiden käytännön toimintaedellytyksiä ja jotta taajama-alueiden kehitys, mahdollisuuksien hyödyntäminen ja ongelmien ratkaiseminen olisi mahdollista.
The European Commission is urged to devote further study to ways of achieving greater flexibility and to the lump-sum concept.
Euroopan komissiota kehotetaan tekemään lisätutkimuksia siitä, millä tavoin kyseinen joustavoittaminen ja tukien kertasuorituksina maksaminen on mahdollista.
An interinstitutional working party should be set up to this end.
Tarkoitusta varten tulee perustaa toimielinten välinen työryhmä.
The Structural Fund rules for 2007-2013 should be adapted accordingly;
Rakennerahastokautta 2007-2013 koskevia säännöksiä on muutettava asian vaatimalla tavalla.
4.7 the social responsibility, the local management and the territorial principles of social economy enterprises make them a model for sustainable development.
4.7 Osuus- ja yhteisötalouden yritysten aluekehitykselliset lähtökohdat ja sosiaaliseen vastuullisuuteen ja paikallishallintoon perustuvat toimintatavat tekevät niistä kestävän kehityksen malleja.
Therefore they need to be embedded in territorial development policy frameworks, at European, national and local level;
Kyseiset periaatteet tulee siksi sisällyttää yhteisön, jäsenvaltioiden ja paikallistason alueelliseen kehityspolitiikkaan.
4.8 transferring the good practices of local partnership, especially with social economy organisations to the candidate countries, to strengthen social cohesion, employment creation, governance and democracy;
4.9 Jäsenvaltioissa tarjottavassa koulutuksessa on kiinnitettävä huomiota osuus- ja yhteisötalouden ja kumppanuuden periaatteisiin. Käytännössä kyseistä koulutusta tai aihetta koskevan oppimateriaalin laatimista ja kurssien järjestämistä on voitava rahoittaa elinikäiseen oppimiseen suunnattavista varoista.
Brussels, 14 March 2002.
Bryssel 14.maaliskuuta2002
Social Economy : A European overview
Osuus- ja yhteisötalous: unionia koskeva katsaus
APPENDIX to the OPINION of the Committee of the Regions on Partnerships between local and regional authorities and social economy organisations: contribution to employment, local development and social cohesion
Alueiden komitean LAUSUNTOLUONNOKSEEN aiheesta Alueja paikallisviranomaisten ja osuusja yhteisötalouden organisaatioiden välinen kumppanuus: merkitys työllisyyden, paikalliskehityksen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta
Rapporteur: Mr Bas Verkerk (NL, ELDR - Deputy Mayor of The Hague)
Esittelijä: Bas Verkerk (NL/ELDR, Haagin apulaiskaupunginjohtaja)
Definition and importance of the social economy
Osuus- ja yhteisötalouden määritelmä ja merkitys
The social economy is expanding and assuming an increasingly important role in European societies.
Osuus- ja yhteisötalous laajenee ja saa koko ajan tärkeämmän aseman unioniin kuuluvissa yhteiskunnissa.
The legal forms of social economy bodies differ among Member States, but in general, the sector comprises organisations such as cooperatives, mutual insurance societies, associations and foundations.
Osuus- ja yhteisötaloudessa toimivien elinten oikeudellinen muoto vaihtelee jäsenvaltioittain, mutta yleensä ne ovat osuuskuntia, keskinäisiä vakuutusyhtiöitä, yhdistyksiä ja säätiöitä.
Over 8.3 million people work in these organisations and one of five Europeans is a member of one of them.
Näissä organisaatioissa työskentelee yli 8,3 miljoonaa ihmistä, ja yksi viidestä unionin kansalaisesta kuuluu johonkin niistä.
They are present in all economic and social sectors.
Ne toimivat kaikilla taloudellisilla ja yhteiskunnallisilla aloilla.
Social economy businesses differ from traditional private companies in that they are not profit-oriented, they are based on the commitment of individuals, they are open and transparent in their management, democratic and based on participation.
Osuus- ja yhteisötalouden liikeyritykset eroavat perinteisistä yksityisyrityksistä siinä, että ne eivät ole voittoa tavoittelevia, niiden toiminta perustuu yksityishenkilöiden sitoumukseen, ne ovat kaikille avoimia ja niitä hallinnoidaan avoimuusperiaatteen mukaisesti. Niiden toiminta on demokraattista ja perustuu osallistumiseen.
Associations of active citizen responding to local needs, social economy enterprises are locally rooted and based on cooperation and networking more than on competition.
Paikallisiin tarpeisiin vastaavina aktiivisten kansalaisten yhteenliittyminä osuus- ja yhteisötalouden yrityksillä on paikalliset juuret, ja ne perustuvat yhteistyöhön ja verkottumiseen pikemmin kuin kilpailuun.
Today social economy is an increasing sector, with an average of 10% growth compared to big enterprises which are reducing employment or SME with only 0.1% increase mainly in the area of micro-enterprises.
Tämän päivän osuusja yhteisötalous on laajentuva ala, joka kasvaa keskimäärin 10 prosenttia, kun taas suuryritykset vähentävät työvoimaansa ja pkyritykset, joiden kasvuprosentti on vain 0,1, kasvavat etupäässä mikroyritysten alalla.
Even if the concept of social economy is not recognized or currently used in all EU Member States, its main components exist in all European countries and count in the national economies."
Vaikka osuus- ja yhteisötalouden käsitettä ei virallisesti tunnusteta tai tällä hetkellä käytetä kaikissa jäsenvaltioissa, sen tärkeimmät osatekijät ovat olemassa kaikissa unionin maissa, ja niillä on tärkeä asema maiden kansantalouksissa.
In Austria, there exists an important number of cooperatives, mutuais and associations, but a common concept as third system or social economy isn't really established.
Itävallassa on huomattavan paljon osuuskuntia, keskinäisiä yhtiöitä ja yhdistyksiä, mutta kolmannen sektorin tai osuus- ja yhteisötalouden käsite ei ole yleisesti kovinkaan vakiintunut.
The associations or non-profit sector in Austria covers 80,000 organisations with 190,000 people employed (8% of employment) and 1.5 million volunteers.
Yhdistyksiin tai voittoa tavoittelemattomien organisaatioiden alaan kuuluu Itävallassa 80 000 organisaatiota, ja ne työllistävät 190 000 ihmistä (8 prosenttia työpaikoista) sekä 1,5 miljoonaa vapaaehtoistyöntekijää.
The cooperative sector is divided in "general interest co-operatives" and economic cooperatives (Raiffeisenbanken, Volksbanken...).
Osuuskunnat jakautuvat "yleistä etua ajaviin osuuskuntiin" ja taloudellisiin osuuskuntiin {Raiffeisenbanken, Volksbanken jne.).
Concerning the mutuais, one needs to mention the "Wiener Städtische" with an employment of 4,000 people.
Keskinäisistä yhtiöistä on syytä mainita 4000 ihmistä työllistävä Wiener Städtische.
Even if there is not a common concept, the Austrian "social economy" counts for more than 250,000 employed, it is mainly the non-profit sector with has a certain development, whereas the co operative and mutual sector is stable or decreasing.
Vaikka käsitettä ei yleisesti käytetäkään, Itävallan "osuus- ja yhteisötalous" käsittää yli 250 000 työntekijää.
Belgium has adopted the following definition: "Social economy is composed by economic activities done by businesses, principally cooperatives, mutuais, and associations which ethics are defined by the service to their members or the community instead of profit, autonomy in the management,
Kasvukehitystä tapahtuu voittoa tavoittelemattoman sektorin piirissä jossain määrin, kun taas osuuskuntien ja keskinäisten yhtiöiden määrä pysyy samana tai pienenee.
This overview, prepared by Mr Rainer Schlüter, expert of Commission 6, is based on the publication "The enterprises and organisations of the third system in the European Union" CIRIEC year 2000.
Tämä valiokunta 6:n jäsen Rainer Schlüterin laatima katsaus perustuu julkaisuun "The enterprises and organisations of the third system in the European Union" CIRIEC, vuosi 2000.
14- democratic decision-making, people and work centred and not based on capital for distribution of revenue".
Belgiassa on omaksuttu virallisesti seuraava määritelmä: "Osuus- ja yhteisötalous on taloudellista toimintaa, jota harjoittavat liikeyritykset, pääasiassa osuuskunnat, keskinäiset yhtiöt ja yhdistykset.
It is the association sector which is the most important and most growing, 226,280 employments, with social care 40% and health 28% and a medium increase of more than 20%.
Yhdistykset ovat osuus- ja yhteisötalouden merkittävin ja laajentuvin osa; ne työllistävät 226 280 ihmistä. Ne vastaavat 40 prosenttista sosiaaliturvaa ja 28 prosentista terveydenhuoltoa.
Co operatives count for 34,000 jobs more or less stable the last ten years.
Osuuskunnat ovat tarjonneet kymmenen viime vuoden aikana 34 000 melko vakaata työpaikkaa.
There is a new movement around work integration co-ops and in the recycling sector, but these enterprises are mainly microenterprises, they count nevertheless for around 50,000 jobs.
Työllistämisosuuskuntien ja kierrätyksen alalla on esiintynyt uutta dynamiikkaa, mutta näiden alojen yritykset ovat lähinnä mikroyrityksiä. Kuitenkin ne tarjoavat noin 50 000 työpaikkaa.
The traditional mutual sector is very important in Belgium, as it is managing part of the compulsory social security system.
Perinteiset keskinäiset yhtiöt ovat Belgiassa hyvin tärkeä lohko, sillä ne vastaavat osasta pakollista sosiaaliturvajärjestelmää.
It counts for 11,475 jobs.
Ne tarjoavat 11 475 työpaikkaa.
Today there is a growing political interest in this "third sector" mainly in new sectors, like proximity services, the environment, inclusion and the NTICs.
Tällä hetkellä "kolmas sektori" on poliittisesti yhä kiinnostavampi pääasiassa uusilla aloilla kuten lähipalvelut, ympäristö, sosiaalinen osallisuus ja viestintäteknologia.
Case study: BIPAaS
Esimerkki: BiPAsS
Description of the initiative
Aloitteen kuvaus
The BiPAsS is a cooperative based in Bruxelles bd.
BiPAsS on Brysselissä Belgiassa toimiva osuuskunta (osoite: Bd. Leopold II 99).
The cooperative was created in 1994, following the initiative of three associations active in the field of vocational training, with the support of the Regional Ministry for Economy.
Osuuskunta perustettiin vuonna 1994 kolmen ammattikoulutuksen alalla toimivan järjestön aloitteesta ja alueen talousministeriön tuella.
The field of activity of the Association is the work-insertion through activities in IT devices maintenance.
Yhdistyksen toiminta-ala on työelämään integroitumisen tukeminen tarjoamalla tietoteknisten laitteiden huoltoon liittyviä tehtäviä.
The target group is mainly represented by young unemployed with low qualification and long-term unemployed, with a prevalence of persons of foreign origins.
Kohderyhmänä ovat lähinnä nuoret ja heikosti koulutetut työttömät sekä pitkäaikaistyöttömät. Useimmat kohderyhmään kuuluvat ovat alkuperältään ulkomaalaisia.
The innovation aspect lays in the way the function of work-insertion is accomplished.
Innovatiiviset näkökohdat työmarkkinoille; työntekijät
The Cooperative acts as a gate-away to the classic labour market; the average permanence of the employees in the cooperative is of about one year.
Osuuskunta toimii porttina tavanomaisille työskentelevät siinä keskimäärin vuoden verran.
Thus the cooperative has managed to work with a relevant turnover, acting on a not-sheltered market.
Osuuskunta on onnistunut kasvattamaan liikevaihtonsa huomattavaksi, vaikka se toimii suojaamattomilla markkinoilla.
Aspects of the partnership
Kumppan uusnäkökohdat
The relationships with the Local Authority have to be considered under two points of view.
Yhteistyösuhteita paikallisviranomaisten kanssa tulee tarkastella seuraavista kahdesta näkökulmasta:
At regional level, the cooperative benefits from financial subventions in the framework of regional rules on insertion enterprises.
Aluetasolla osuuskunta saa työelämään integroitumista tukevia yrityksiä koskevien alueellisten sääntöjen mukaista rahallista tukea.
At Municipal level, the cooperative is in a situation of tension: being an insertion enterprise, it is required by the Local Authorities to assume responsibilities in social problem-solving, while the cooperative considers itself as an economic project more than a social project.
Kunnallisviranomaisten ja osuuskunnan väliset suhteet ovat kireät: koska osuuskunta on työelämään integroitumista tukeva yritys, viranomaiset edellyttävät sen ottavan vastuuta sosiaalisten ongelmien ratkaisussa. Osuuskunta katsoo olevansa pikemminkin taloudellinen kuin sosiaalinen hanke.
Mr Marius Koers - Director BiPAsS Seri - bd. Leopold II, 99 - 1080 Bruxelles - Belgium Tel 0032.2.4262949 -fax.
Johtaja Marius Koers BiPAsS Seri - Bd.
The "third sector" is a relatively new concept in Danish vocabulary which is becoming more used parallel to "civil society", meaning social associations and voluntary organisations.
Sitä käytetään yhä enemmän rinnakkain kansalaisyhteiskunnan käsitteen kanssa tarkoittamaan yhteiskunnallisia järjestöjä ja vapaaehtoisorganisaatioita.
It doesn't include co-operatives.
Osuuskunnat eivät kuulu siihen.
Thus the social economy concept is not widespread.
Osuusja yhteisötalouden käsite ei siis ole laajalle levinnyt.
It has only started recently in the political debate, following the Swedish example.
Sitä on vasta nyt alettu käyttää poliittisessa keskustelussa Ruotsin esimerkin mukaan.
Nevertheless, if one takes the different components, cooperatives count for 77,880 employments, associations for 79,800, together 5.5% of the labour force.
Jos kuitenkin lasketaan eri osatekijät yhteen, osuuskunnat työllistävät 77 880 ihmistä ja yhdistykset 79 800, mikä muodostaa yhteensä 5,5 prosenttia työpaikoista.
New grass-roots organisations are emerging mainly in work integration and international development.
Uusia ruohonjuuritason organisaatioita syntyy lähinnä työllistämisen ja kansainvälisen kehitystoiminnan aloilla.
The concept of social economy has been introduced in Spain in 1989 and has integrated scientific research and Universities, legislation and policy (there are Administrations at regional and national level in charge of social economy, as there are several legal references to the social economy) and the Spanish social economy has structured itself in an employer federation, CEPES (Confédération Espagnole des Entreprises d'Economie Sociale).
Osuus- ja yhteisötalouden käsitettä alettiin käyttää Espanjassa vuonna 1989, ja se tunnetaan tieteellisessä tutkimuksessa ja yliopistoissa, lainsäädännössä sekä politiikassa (alue- ja valtakunnallisella tasolla on hallintoelimiä, jotka ovat vastuussa osuus- ja yhteisötaloudesta, ja lainsäädännössä on useita viittauksia osuusja yhteisötalouteen). Espanjan osuusja yhteisötalous on järjestäytynyt työnantajajärjestöksi {Confédération Espagnole des Entreprises d'Economie Sociale, CEPES).
In Spain the social economy enterprises, which are the most significant from the job creation point of view, are worker cooperatives and worker-owned share companies (SALES) with more than 300,000 jobs.
Osuus- ja yhteisötalouden tärkeimpiä yrityksiä työllistämisnäkökulmasta ovat Espanjassa työntekijöiden osuuskunnat ja työntekijöiden omistamat osakeyhtiöt (SALES), jotka tarjoavat yli 300 000 työpaikkaa.
The social and education cooperatives (28,450 jobs) have the highest growth rate.
Yhteiskunnalliset ja koulutusosuuskunnat (28 450 työpaikkaa) kasvavat nopeimmin.
One needs also to mention the Mondragon group, integrating a Bank, an industry group, a distribution group and a mutual, all together 37,500 workers.
On syytä mainita myös Mondragon-ryhmÅ, jossa yhdistyvät pankki, teollisuusyhtymä, jakeluyritys sekä keskinäinen yhtiö.
In the association sector, the most important organisation is ONCE for blind people.
Ne yhdessä työllistävät 37 500 ihmistä.
All together the social economy in Spain counts for 807,500 jobs, 9% of Spanish employment.
Yhdistyksistä merkittävin on sokeiden organisaatio ONCE.
The Spanish Presidency of the EU will organise the 8th European Social Economy Conference, in Salamanca, on 27 and 28 May 2002.
Kaiken kaikkiaan osuus- ja yhteisötalous työllistää Espanjassa 807 500 ihmistä, mikä on yhdeksän prosenttia Espanjan työssäkäyvästä väestöstä. EU:n
The common understanding of the concept of social economy or third system in Finland is that it concerns mainly associations which count for 3% of employees in this country.
Osuus- ja yhteisötaloudella tai kolmannella sektorilla tarkoitetaan Suomessa yleisesti pääasiassa yhdistyksiä, joissa työskentelee kolme prosenttia maan työssäkäyvästä väestöstä.
Nevertheless Finnish Cooperatives which traditionally are not counted in the social economy are Finland's second biggest employer.
Suomen osuuskunnat, joita ei perinteisesti lasketa osuusja yhteisötalouteen, ovat kuitenkin Suomen toiseksi suurin työllistäjä.
There is also an increasing number of social enterprises and work integration cooperatives These new small social economy enterprises have increased substantially more than other SMEs during the last five years.
Lisäksi sosiaalisten yritysten ja työllistämisosuuskuntien määrä on kasvamassa. Nämä uudet pienet osuus- ja yhteisötalouden yritykset ovat lisääntyneet viiden viime vuoden aikana huomattavasti enemmän kuin pk-yritykset.
All together, social economy counts for 7% of the total Finnish labour force.
Kaiken kaikkiaan osuus- ja yhteisötaloudessa työskentelee seitsemän prosenttia Suomen työssäkäyvästä väestöstä.
The Saka Byagard/Sokojan Kylätalo - The day care centre/village house - is an association based in Karleby- Finland - Gamla Skrabbvagen 12
Såka byagård / Sokojan kylätalo - päiväkoti ja kylätalo - on Kokkolassa toimiva yhdistys (osoite: Vanha Skrabbintie 12).
The association was created in 1990 by a wide local informal network, comprehending almost all the villagers, inspired by four women.
Yhdistyksen perusti vuonna 1990 laaja, lähes kaikki kyläläiset käsittävä epävirallinen verkosto; alkusysäys tuli neljältä naiselta.
The field of activity of the Association is mainly the home assistance and the child care, with a part of activity dedicated to the rehabilitation.
Yhdistyksen toiminta-alana ovat lähinnä kotipalvelu ja lastenhoito sekä osittain myös kuntoutus.
The target group is mainly represented by children, young people and the elderly.
Kohderyhmänä ovat pääasiassa lapset, nuoret ja vanhukset.
Innovation aspects
Innovatiiviset näkökohdat
The innovation aspects are mainly related to the kind of organisation supporting the association.
Aloitteessa on innovatiivista lähinnä organisaatio, joka yhdistyksellä on tukenaan.
The association has a wide social support out of which it took the resources for the starting- up.
Yhdistyksellä on laaja sosiaalinen tuki, jonka avulla se aloitti toimintansa.
Regarding the reasons for the creation of the association, it is remarkable that the association intervened to cover a lack of services at the village level, no longer available from the public authority.
Yhdistyksen perustamismotiiveja tarkasteltaessa tulee huomata, että sen toiminnan avulla elvytettiin kylän palvelut, joiden tarjoamisen julkinen sektori oli lopettanut.
Thus, the case can be seen as an interesting case of self-determination and social participation.
Sokojan kylätaloa voidaan siis pitää mielenkiintoisena määrätietoisesta toiminnastaja yhteiskunnallisesta aktiivisuudesta.
First, the town entered in the association with a percentage after the starting-up of the association; thus, presently the Town owns 30% of the initiative.
-18 perustamisen jälkeen; tätä nykyä kaupungin omistusosuus on 30 %.
The second aspect is the sale of services to the Municipality, on the basis of a form of contracting-out for the providing of services for children and elderly, in the framework of the Association activity.
Toiseksi kaupunki ostaa yhdistykseltä sen toimintaan kuuluvia lastenhoito- ja vanhuspalveluja alihankintaperiaatteella.
The concept of social economy is of French origins.
Osuusja yhteisötalouden käsite on kotoisin Ranskasta.
If the social economy sector covers more or less cooperatives, mutuais and associations with an economic activity, it is defined by specific by-laws but also by organisation and objectives.
Mikäli osuusja yhteisötalouteen katsotaan kuuluvaksi pääasiassa osuuskunnat, keskinäiset yhtiöt ja taloudellista toimintaa harjoittavat yhdistykset, se on määriteltävissä erityislainsäädäntöön sisältyvien kriteerien mutta myös organisaatiorakenteen toiminnan ja tavoitteiden perusteella.
The sector has for the first time defined a charter of common values in 1980.
Sektorilla laadittiin yhteisten arvojen peruskirja ensimmäistä kertaa vuonna 1980.
In France the sector counts for 1.6 million jobs, 7% of the French labour force, 80% of which are in the association sector.
Ranskassa sektori työllistää 1,6 miljoonaa ihmistä, mikä on seitsemän prosenttia Ranskan työssäkäyvästä väestöstä. 80 prosenttia heistä toimii yhdistyksissä.
Between the new activities of French Social economy, there are the work integration enterprises and activities in the social and cultural sector at local level and micro-activities at territorial level (proximity services).
Ranskan osuus- ja sosiaalitalouden uusiin toimintamuotoihin kuuluvat työllistämisyritykset ja toiminta yhteiskunnallisella ja kulttuurisektorilla paikallistasolla sekä mikrotoimet aluetasolla (lähipalvelut).
Since two years, France has a Minister for Social and Solidarity Economy.
Ranskassa on toiminut kahden vuoden ajan sosiaali- ja solidaarisesta taloudesta vastaava ministeri.
In July 2001, France innovated by creating the first legal framework for multi-stake cooperatives with a community interest aim (SCIC).
Vuoden 2001 heinäkuussa Ranskassa annettiin lajissaan ensimmäinen yhteisön etua ajavia monialaosuuskuntia (SCIC) koskeva säädös, mikä oli uraauurtava lainsäädäntötoimi.
This new statute has been created to facilitate social economy and local authority partnership in local development.
Uusi säännöstö annettiin osuusja yhteisötalouden toimijoiden sekä paikallisviranomaisten kumppanuuden vahvistamiseksi paikalliskehityksessä.
The GAGNER is a Territorial Collectivity (Collectivité Territoriale) based in Roubaix - France - rue Saint Jean 90.
Gagner on Roubaix'ssa Ranskassa (osoite: 90, rue Saint Jean) toimiva paikallinen yhteisö (Collectivité Territoriale).
The GAGNER was created in 1991 following an initiative of the Municipality of Roubaix, which is the manager of the initiative in the framework of the Local insertion plan.
Se perustettiin vuonna 1991 Roubaix'n kaupungin aloitteesta. Kaupunki myös hallinnoi aloitetta, ja se on osa paikallista integrointisuunnitelmaa.
The fields of activity are the management and the development of insertion activities in different ways.
Toiminta-alana on integroitumista edistävien toimien hallinta ja kehittäminen eri tavoin.
This activity is set in the framework of the general development of the town.
Toiminta on osa kaupungin yleistä kehitystoimintaa.