natgillin/translations-raw huggingface dataset:
By contrast, Sweden and Finland, in part because of the harsh climate, con sume 1V? times more than the EU average and Luxembourg, well over twice more.
Vasta kohtia näille maille ovat Suomi ja Ruotsi, joissa — osittain ankaran ilmaston vuoksi — kulutetaan 1,5 kertaa EU:n keskiarvoa enemmän energiaa, ja Luxemburg, jossa kulutus on selvästi yli kaksi kertaa suurempi.
The physical location of the providers of such services is dependent principally on the availability of an adequate and competitive telecommunications infrastructure, in combination with the necessary skills in the work force, rather than on physical closeness to the market.
Edellä mainittujen palvelujen toimittajien fyysinen si jainti riippuu ensisijaisesti riittävän ja kilpailukykyisen televiestintäjärjestelmän käytettävyydestä ja riittävän taitavan työvoiman saatavuudesta, ei niinkään fyysisestä läheisyydestä markkina-alueiden kanssa.
Even in the case of manufacturing, how ever, wnere distance is still an issue, efficient modern telephone, fax and data transmission systems are es sential to competitiveness.
Mutta myös tavaranvalmistuksessa, jossa etäisyydellä on yhä merkitystä, tehokkaat nykyaikaiset puhelin-, telekopio- ja tiedonsiirtojärjestelmät ovat oleellisen tärkeitä kilpailutekijöitä.
emissions than elsewhere (Graph 24), though not to the extent implied by their relative level of energy use because of the high degree of dependence on fossil fuels (oil, gas and coal) — or thermal sources — for electricity generation.
Koheesiomaiden pienempi energiankulutus näkyy muita maita vähäisempinä hiilidioksidipäästöinä (kaavio 24). Hiilidioksidipäästöjen vähäisyys näissä maissa ei kuitenkaan ole suhteessa niiden suhteellisen pieneen energiankulutukseen, koska hyvin suuri osa sähköstä joudutaan näissä maissa tuottamaan fossiilisilla polttoaineilla (öljyllä, kaasulla ja hiilellä) tai lämpövoimaloilla.
In these circumstances, an effective and competitive telecommunication system is a key factor in regional economic development.
Näissä olosuhteissa tehokkaalla ja kilpailukykyisellä televiestintäjärjestelmällä on ehdottoman tärkeä merkitys alueiden taloudelliselle kehitykselle.
At the same time, telecommunications cannot substitute entirely for physical contact.
Televiestintäyhteydet eivät silti voi kokonaan korvata suoraa ihmisten välistä kontaktia.
Indeed, improvements in telecommunication links are likely to stimulate increased demand for transport, both directly and indirectly, through their boost to economic development.
Näyttääkin siltä, että parantuvat televiestintäyhteydet todennäköisesti vilkastuttavat sekä suoraan että välillisesti kuljetuspalvelujen kysyntää, koska ne vauhdittavat taloudellista kehitystä.
Accordingly, systems of transport and telecommunications can be expected to develop in parallel rather than as alternatives to each other.
Näin ollen voidaan odottaa kuljetus- ja televiestintäjärjestelmien kehittyvän rinta rinnan eikä toistensa vaihtoehtoina.
Renewable sources of energy can assist in the development of the less favoured regions, contributing to a sound energy balance and reducing dependence on one source.
Uusiutuvilla energialähteillä voidaan auttaa epäsuotuisassa asemassa olevien alueiden kehitystä, mikä osaltaan johtaa oikeaan energiatasapainoon ja vä hentää riippuvuutta yhdestä energialähteestä.
The dispersed nature of renewables means that they lend themselves to decentralisation; islands and remote areas are among the most obvious beneficiaries of the use of renewable energy.
Uusiutuvia energialähteitä esiintyy luonnostaan lähes kaikkialla, joten niiden käyttö edistää hajautusta.
The high employment content of renewable sources is an additional benefit in less favoured regions.
Saaret ja kaukaiset seudut hyötyvät selvimmin niiden käytöstä.
In the 1990s, substantial advances have been made in modernising the telecommunication networks across the Union, notably in the extension of digital networks, but gaps remain, especially in the less developed regions.
Uusiutuvat energialähteet myös vaativat paljon työ voimaa, joten niiden käyttö voi myös tällä tavalla pa rantaa oloja epäsuotuisessa asemassa olevilla alueilla. la.
Telecommunications are important, both in providing direct support for regional economic development and as a complement to systems of transport.
Yleisin infrastruktuurin indikaattori televiestintäjärjestelmien osalta on käytettävissä olevien puhelinlinjojen lukumäärä, kun taas digitaalisiin keskuksiin kyt-
2.5 Infrastructure and human capital digitalisation was not much lower in the four Cohesion countries, with a figure of 83% in Ireland, 79% in Por tugal and 67% in Spain.
2.5 Infrastruktuuri ja inhimillinen pääoma kettyjen linjojen osuus ¡Imaisee riittävän hyvin palvelujen laatua.
Only in Greece, where the fig ure was only 43%, was the rate substantially less than elsewhere in the Union.
Toisin kuin linjojen kokonaislukumäärä, digitalisoinnin aste ei ollut paljonkaan pienempi neljässä koheesiomaassa: luku oli Irlannissa 83, Portugalissa 79 ja Espanjassa 67 prosenttia, ja vain Kreikassa oli digitalisoinnin aste selvästi alhaisempi (43 %) kuin muualla unionis sa.
and regions (Graph 25).
Puhelinverkkojen nopeasta kasvusta huolimatta verkkojen laajuus vaihtelee yhä huomattavasti jäsenmaiden ja alueiden kesken (kaavio 25).
In most of the more developed Member States, there are between 50 and slightly over 60 main lines per 100 inhabitants, with Sweden having the highest network density, with 63 lines per 100 inhabitants.
Useimmissa ke hittyneissä jäsenmaissa on 50:stä hieman yli 60:een päälinjaa 100 asukasta kohti; verkko on tihein Ruotsissa, jossa on 63 linjaa 100 asukasta kohti.
Belgium and Austria are ex ceptions, with just over 45 lines per 100 inhabitants.
Poikkeuksia ovat Belgia ja Itävalta, joissa on vähän yli 45 linjaa -100 asukasta kohti.
On the other hand, three of the four Cohesion countries, Spain, Ireland and Portugal, have under 40 lines per 100 habitants, while Greece has 52.
Toisaalta neljästä koheesiomaasta kolmessa eli Espanjassa, Irlannissa ja Portugalissa on alle 40 linjaa 100 asukasta kohti, kun taas Kreikassa niitä on 52.
In recent years, with the widespread liberalisation and privatisation of telephone networks, there has been concern that the less developed and more remote re gions might be left behind in terms of access to modern telecommunication systems.
Kun puhelinverkkoja on viime vuosina laajalti va pautettu kilpailulle ja yksityistetty, on esiintynyt huolta siitä, että vähemmän kehittyneet ja kaukaiset alueet saattaisivat jäädä jälkeen uudenaikaisten televiestintäjärjestelmien kehityksestä.
In general, however, the regional data on digitalisation does not seem to support this fear.
Alueiden digitalisoinnin astetta tarkasteltaessa ei tämä pelko yleisesti ottaen näytä aiheelliselta.
In most Member States, the proportion of lines connected to digital exchanges does not vary much between regions, suggesting that networks have been modernised across countries as a whole without making any regional distinction.
Useimmissa jäsenmaissa digitaalisiin keskuksiin kytkettyjen linjojen osuus ei paljon kaan vaihtele alueiden kesken, mikä osoittaa verkkoja uudenaikaistetun maanlaajuisesti, tekemättä eroja alueiden välillä.
Environmental facilities and water supply
Ympäristötekniikka ja vesihuolto
There is comparatively little variation between re gions in the number of lines in relation to population within Member States.
Linjojen lukumäärän suhde väkilukuun jäsenmaiden sisällä vaihtelee verraten vähän alueiden välillä.
The main exception is the new Länder in Eastern Germany where, with the exception of Berlin, no region has more than 40 lines per 100 in habitants, as compared to a national average of 53 lines.
Suurin poikkeus tästä yleistyksestä ovat Saksan itäosan uudet osavaltiot, joissa Berliiniä lukuun ottamatta yh delläkään alueella ei ole yli 40:tä linjaa 100 asukasta kohti, vaikka maan keskiarvo on 53 linjaa.
An interesting feature is that in a number of re gions where tourism is important, such as the Algarve in Portugal, there is a relatively high number of lines relative to resident population, reflecting the lines in stalled in hotels and other tourist facilities.
On mielenkiintoista havaita, että monilla Portugalin Algarven kaltaisilla alueilla, joilla matkailu on tärkeä elinkeino, on suhteellisen paljon linjoja paikallisväestön määrään verrattuna, mikä aiheutuu hotelleihin ja muihin matkailupalvelulaitoksiin asennettujen linjojen suuresta määrästä.
The same is the case in the Nordic countries, where a relatively large number of lines in sparsely populated regions is a reflection of the significant number of holiday homes.
Tilanne on samankaltainen Pohjoismaissa, joissa on hyvin paljon vapaa-ajan asuntoja, minkä vuoksi linjoja on melko paljon myös harvaan asutuilla alueilla.
Environmental infrastructure — considered here in terms of the capacity to supply adequate amounts of clean water and to dispose of domestic and industrial waste — is both a contributor to economic activity and a source of protection against ecological damage as development takes place.
Ympäristöinfrastruktuuria tarkastellaan tässä kertomuksessa sen perusteella, kuinka se kykenee toimittamaan käyttäjille riittävät määrät puhdasta vettä ja hävittämään kotitalous- ja teollisuusjätteitä.
Digital systems are now the norm across most of the EU, reflecting the generally high level of investment in the modernisation of telecommunication networks in recent years.
Koska ympäristöinfrastruktuuri sekä edistää taloudellista toimeliaisuutta että suojaa ympäristöä vaurioilta, se on yksi kasvun jatkuvuuden avaintekijä.
Number of main telephone lines, 1996
Pääpuhelinlinjojen määrä, 1996
Per 100 people
Sataa ihmistä kohti
Source: European Commission.
0 0 Lähde: Euroopan komissio, DGX
The physical requirement for new environmental in frastructure is difficult to estimate.
Uudelle ympäristöinfrastruktuurille asetettavia fyysisiä vaatimuksia on vaikea arvioida.
Continuing change in environmental policy and standards, uncertainty over future economic growth and changes in technology complicate the picture, while, at the same time, there is a serious lack of data on existing facilities.
Ympäristöpolitiikka ja ympäristönormit muuttuvat jatkuvasti, taloudellisen kasvun jatkuminen on epävarmaa ja tekniikat muuttuvat.
In these circumstances, it is only possible to give a broad indication of the scale of differences in endowment across the EU, and generally only at national rather than regional level.
Kuva ei siten ole lainkaan selkeä, mutta samalla ei tiedetä läheskään tarpeeksi olemassa ole vista laitteista ja järjestelmistä. Näissä oloissa on mahdollista vain arvioida pääpiirteittäin EU:n eri osi-
2.5 Infrastructure and human capital
2.5 Infrastruktuuri ja inhimillinen pääoma en välisten erojen suuruutta ja tehdä tämä yleensä vain kansallisella tasolla alueellisen tason sijasta.
Water resources and Greece, however, water is relatively abundant despite low rainfall because of substantial inflows from rivers which have their source in neighbouring countries, which is also the case in Austria.
Portugalissa ja Kreikassa, mutta myös Itävallassa, vettä on kuitenkin verraten runsaasti käytettävissä pienestä sademäärästä huolimatta, koska niiden alu­eelle virtaa paljon jokia naapurimaista.
Almost half of the water supply in Portugal, for example, co­mes from rivers originating in Spain.
Esimerkiksi lä­hes puolet Portugalissa käytettävissä olevasta ve­destä tulee Espanjassa alkavista joista.
Water is perhaps the most important natural resource for agriculture and households and one of the most im­portant for many industries.
Vesi on maatalouden ja kotitalouksien kenties tärkein luonnonvara ja monilla teollisuudenaloilla se on yksi tärkeimmistä.
Proper management of the environment requires that the process of supplying wa­ter does not interfere unduly with the ecosystem.
Oikea ympäristönhoito edellyttää, ettei vesihuolto häiritse ekosysteemiä liikaa.
The availability of water depends on geographical location, geology and climate, while the adequacy of a given supply can only be assessed in relation to the pattern of economic development and the size and spatial distri­bution of the population.
Veden saata­vuus riippuu maantieteellisestä sijainnista, maape­rästä ja ilmastosta, kun taas saatavissa olevan vesi­määrän riittävyyttä voidaan arvioida vain suhteessa taloudellisen kehityksen suuntaan sekä väkilukuun ja väestön alueelliseen jakaumaan.
Many poorer regions in South­ern Europe have a shortage of water and seasonal fluctuations in both supply and demand as well as a greater possibility of contamination of reserves than elsewhere in the Union.
Monilla Etelä­Eu­roopan köyhillä alueilla on vesipula, niillä sekä veden tarjonta että tarve vaihtelevat vuodenaikojen mukaan, ja niiden vesivarat ovat alttiimpia saastumiselle kuin muualla unionin alueella.
Such 'water stress', however, can also occur in Northern parts of the Union where an apparently adequate supply can be stretched by high population density and/or high industrial and agricul­tural consumption.
Tällaista vesivarantojen kuormittumista voi kuitenkin esiintyä myös unionin pohjoisissa osissa, joissa suuri asukastiheys ja teolli­suuden ja/tai maatalouden suuri vedenkulutus voivat kuormittaa näennäisen riittäviä vesivaroja hyvinkin paljon.
The existence of a given amount of water in relation to population gives only a first indication of the availabil­ity of supply.
Vesimäärän suhde väkilukuun on vain ensimmäinen indikaattori, kun aletaan ¡Imaista veden saatavuutta.
To be effective, it has to be combined with an adequate system of water distribution, some­thing which, even in the 1990s, does not apply in all Member States.
Jotta vesivarojen käyttö olisi tehokasta, ne on liitettä­vä riittävän hyvään vedenjakeluverkostoon, ja tätä ei vielä 1990­luvullakaan ole tehty kaikissa jäsenmais­sa.
While virtually all households are connected to the public water supply in Germany and Denmark, in Finland and Austria, the proportion falls to around 85% and in Ireland to only 72%, though in some Member States, the figure may reflect the exis­tence of significant private water provision, notably in rural areas, rather than the absence of piped supply as such.
Lähes kaikki kotitaloudet on kytketty yleiseen vesijohtoverkkoon Saksassa ja Tanskassa, mutta Suomessa ja Itävallassa kotitalouksista on vesijohto­verkossa vain noin 85 prosenttia ja Irlannissa vieläkin vähemmän, 72 prosenttia. Joissakin jäsenmaissa luku saattaa tosin johtua yksityisten vesihuoltojärjes­telmien merkittävästä osuudesta varsinkin maaseu­dulla, eikä niinkään pelkästä vesijohtojen puutteesta.
An indication of water stress is given by total renew­able fresh water resources per inhabitant in relation to the EU average (Graph 26).
Vesivarojen kuormitusalttiuden mittarina käytetään kaik­kien uusiutuvien makeavesivarojen määrää asukasta kohti verrattuna EU:n keskiarvoon (kaavio 26).
The situation in this re­gard varies widely across the Union, with Sweden and Finland having up to six times as much water available as the EU average, while 7 Member States (Belgium, Denmark, Germany, Spain, France, Italy and the UK) have below average supply.
Ruotsissa ja Suomessa on vettä käytettävissä jopa kuusi kertaa EU:n keskiarvoa enemmän, kun taas seitse­mässä jäsenmaassa (Belgiassa, Tanskassa, Saksassa, Espanjassa, Ranskassa, Italiassa ja Isossa­Britannias­sa) vesivarat ovat keskiarvoa pienemmät.
In the Northern areas, the problem takes the form of high population density combined with a high level of industrial development, and in the South, of low rain­fall, coupled with high evaporation and high con­sumption by agriculture (for irrigation). In Portugal
Pohjoisilla alueilla ongelma on suuri asukastiheys ja siihen liittyen korkea teollistumisaste, ja etelässä on­
There is an even greater range of variation in connec­tion to waste water treatment systems.
Tarkasteltaessa liityntöjä jäteveden käsittelyjärjestel­miin havaitaan vieläkin suurempia eroja.
At one ex­treme, virtually every household is connected in Denmark and over 85% in Germany, Luxembourg, the Netherlands, Sweden and the UK.
Toisessa ää­ritapauksessa lähes jokainen kotitalous on jäteveden käsittelyverkossa Tanskassa, ja yli 85 prosenttia koti­talouksista on verkossa Saksassa, Luxemburgissa, Hollannissa, Ruotsissa ja Isossa­Britanniassa.
At the other ex­treme, only 34% of households in Greece have ac­cess to waste water treatment facilities, while in Spain and Ireland, the figure is below 50% (Graph 27).
Toi­nen ääripää on Kreikka, jonka kotitalouksista vain 34 prosenttia voi toimittaa jätevetensä käsiteltäväksi,
Renewable fresh water reserves
Uudistuvat makean veden varannot
Population connected to waste water treatment system, 1995
Jätevedenhuollon piirissä oleva väestö, 1995
% of total population
% kokonaismäärästä population
Reserves per head as % ot EU average
Varannot/asukas, % EU:n keskiarvosta
Municipal waste waste management policies in promoting recycling over the coming years.
Luxemburgissa (71 %), Tanskassa (63 %) ja Belgias­sa (49 %) (kaavio 28).
Regional differences in human capital endowment
kun taas Espanjassa ja Irlannissa luku on alle 50 pro­senttia (kaavio 27).
As noted above, the competitiveness of regions de­pends not only on physical infrastructure endowment but also, to an Increasing extent, on the skills of the re­gional work force.
Kierrätys on kaatopaikoille kuljetusta ja polttoa suosi­teltavampi tapa, mutta sen yleisyys vaihtelee huomat­tavasti jäsenmaiden kesken. Tämän vuoksi kierrätys­tä on tehostettava alueellisin jätehuoltotoimin tulevina vuosina.
Effective educational and training systems are, therefore, important in strengthening comparative advantage.
Tehok­kaat opetus­ ja koulutusjärjestelmät ovat sen vuoksi tärkeitä tekijöitä, jotka vahvistavat joidenkin alueiden suhteellisesti edullisempaa asemaa.
Despite efforts made over recent years, however, disparities are still significant.
Viime vuosien ponnisteluista huolimatta tässä esiintyy yhä merkittä­vää eriarvoisuutta.
Since most people in the Union live in urban areas, the level of municipal waste generated in relation to popu­lation is an important indicator of the impact of human activity on the environment.
Koska useimmat ihmiset unionin alueella elävät taaja­missa, asukaslukuun suhteutettu tuotetun yhdyskun­tajätteen määrä on tärkeä indikaattori, joka kertoo ih­misten toiminnan ympäristövaikutuksista.
In general, this is related to levels of income and it is, therefore, to be expected that the four Cohesion countries generate lower amounts of municipal waste than countries with higher levels of GDP per head.
Tämä on yleensä verrannollinen tulotasoon, joten on oletetta­va, että neljässä koheesiomaassa tuotetaan vähem­män yhdyskuntajätettä kuin maissa, joiden asukas­kohtainen bkt on korkeampi.
The annual level of municipal waste generated amounts to 310 kilograms per head in Greece, around 370 kilograms per head in Portugal and Spain and nearly 440 in Ireland.
Vuosittain tuotetaan yhdyskuntajätettä asukasta kohti Kreikassa 310, Por­tugalissa ja Espanjassa noin 370 ja Irlannissa lähes" 440 kilogrammaa.
Apart from the lat­ter, this is lower than in all other Member States, except for Germany, the figures ranging from around 400 kilo­grams per head in Finland to nearly 600 in the Nether­lands and over 600 in the UK (Graph 28).
Irlantia lukuun ottamatta luku on pienempi kuin missään muussa jäsenmaassa paitsi Saksassa, sillä muissa maissa luvut vaihtelevat Suo­men noin 400 kilogrammasta Hollannin melkein 600:een ja Ison­Britannian yli 600:een kilogrammaan asukasta kohti (kaavio 28).
A priority across the EU is to adjust educational and training systems to the profound changes which are taking place.
Kaikkialla EU:ssa on ensisijaisen tärkeää mukauttaa opetus­ ja koulutusjärjestelmät tapahtumassa oleviin perusluonteisiin muutoksiin.
The need is to respond to technological advances, which are making existing skillsredundant. and to demographic trends, which are reducing the number of young people entering the labour market.
On vastattava tekniseen kehitykseen, joka tekee olemassa olevia taitoja tar­peettomiksi, ja väestöpoliittisiin suuntauksiin, jotka pienentävät työmarkkinoille tulevien nuorten määrää.
Disparities in educational participation rates
Koulutukseen osallistumisen erot
Municipal waste can be managed by incineration, composting, recycling or landfill.
Yhdyskuntajätettä voidaan käsitellä polttamalla, kom­postoimalla, kierrättämällä tai kuljettamalla kaatopai­koille.
Landfill is the most common and least expensive method of disposal, and is used in most Cohesion countries, the propor­tion varying from 85% in Spain to 100% in Ireland.
Kaatopaikat ovat yleisin ja halvin jätteiden hävittämistäpä, ja sitä käytetään useimmissa ko­heesiomaissa, joissa menetelmän osuus vaihtelee Espanjan 85 prosentista Irlannin 100 prosenttiin.
However, landfill is also a significant method of waste management in most other Member States, notably It­aly (86%), Finland (77%) and the UK (70%) (Graph 28). The other principal method of disposal is inciner­ation, which itself can have damaging effects en the environment.
Kaatopaikoille kuljetus on kuitenkin merkittävä jät­teidenkäsittelytapa useimmissa muissakin jäsen­maissa, ennen muuta Italiassa (86 %), Suomessa (77 %) ja Isossa­Britanniassa (70 %) (kaavio 28).
The highest proportion of waste dis­posed of in this way is in Luxembourg (71%), Den­mark (63%) and Belgium (49%) (Graph 28).
Toi­nen yleinen jätteidenkäsittelymenetelmä on polttami­nen, joka puolestaan saattaa vahingoittaa ympäris­töä.
There is therefore a role for reaional
Suurin osa jätteistä hävitetään polttamalla
Participation in education of 15­18 year olds, 1996
15­18­vuotiaiden kouluttautumisaste, 1996
Municipal waste generated and means of disposal
Kunnallinen jätteiden tuotantoja j ätehuoltokeinot
°0 ot population 15­18
% 15­18­vuotiaista
^ < r > Source: Eurostat Source: Eurostat
Lähde: Eurostat t
2.5 Infrastructure and human capital tions beyond compulsory schooling — three-quarters in Portugal, twothirds in Spain, over half in Greece (52%) and just under half in Ireland (48%) (Graph 34).
Heidän määränsä mainitusta ikäryhmästä on kolme neljäsosaa Portugalissa, kaksi kolmasosaa Espanjassa, yli puolet (52 %) Kreikassa ja vähän alle puolet (48 %) Irlannissa (kaavio 34).
This is more in each case than in the rest the Union, with the exception of Italy (60%) and Luxembourg (53%), though in the UK (47%), the proportion is only marginally lower than in Ireland.
Nämä osuudet ovat jokaisessa tapauksessa suurempia kuin muualla unionissa Italiaa (60 %) ja Luxemburgia (53 %) lukuun ottamatta, joskin Isossa-Britanniassa (47 %) luku on vain hieman pienempi kuin Irlannissa.
In other Member States, the proportion is 40% or less and under 30% in the three Nordic countries, Germany and Austria.
Muissa jäsenmaissa luku on 40 prosenttia tai pienempi, ja kolmessa Pohjoismaassa, Saksassa ja Itävallassa se on alle 30 prosenttia.
staying on to undertake further education or vocational training courses has risen significantly in recent years.
Kaikissa jäsenmaissa kaikki lapset ovat oppivelvollisia vähintään 15 ikävuoteen asti, ja jatko-opintoihin tai ammattikoulutukseen edelleen jatkavien nuorten määrä on kasvanut huomattavasti viime vuosina.
In 5 of the more developed countries in the Union, over 90% of 15 to 18 year olds were in education in 1996, while in a sixth, it was just under 90%.
Unionin viidessä kehittyneimmässä maassa yli 90 prosenttia 15-18-vuotiaista kävi koulua tai opiskeli vuonna 1996, kun taas kuudennessa maassa luku oli vain vähän alle 90 prosenttia.
In three others (the Netherlands, Sweden and Denmark), however, it was only just over 80%, similar to the proportion in three of the four Cohesion countries — Ireland being the ex ception with a figure of 88%.
Kolmessa muussa maassa (Hollannissa, Ruotsissa ja Tanskassa) luku oli kuitenkin vain hieman yli 80 prosenttia, joka on samaa luokkaa kuin kolmessa nel jästä koheesiomaasta; poikkeus oli Irlanti, jossa luku oli 88 prosenttia.
In the UK (78%) and Italy (79%), the proportion was lower than in any of the Co hesion countries (Graph 29).
Isossa-Britanniassa (78 %) ja Italiassa (79 %) luku oli pienempi kuin yhdessäkään ko heesiomaassa (kaavio 29).