natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, in both countries the debt ratio remains not far above the 60 % of GDP refer ence value and, given the favourable growth expectations and further reductions in the government deficit, it is projected to continue on a down ward path in the coming years.
Kummassakaan maassa velkasuhde ei kuitenkaan ole paljonkaan 60 prosentin viitearvon yläpuolella, ja suotuisten kasvunäkymien ja edelleen pienenevän julkisen talouden alijäämän perusteella velkasuhteen sen odotetaan pysyvän lasku-uralla lähivuosina.
The cases of these Member States are examined in more detail in Section 4.4.
Näiden jäsen valtioiden tilannetta tarkastellaan yksityiskohtaisemmin kohdassa 4.4.
Government debt
Julkisyhteisöjen velka
(*) Spring 1998 economic forecasts.
(*) Kevään 1998 talousennuste.
In its monitoring of budgetary developments for the excessive deficit pro­cedure, the Commission, as well as examining compliance with the gov­ernment deficit and debt criteria, has also to take into account whether the government deficit exceeds government investment expenditure (Article 104c(3)).
Seuratessaan julkisen talouden kehitystä liiallisen alijäämän menette­lyä varten sekä julkisyhteisöjen alijäämää ja velkaa koskevien kritee­rien arviointia varten komission tulee ottaa huomioon myös se, ylit­tääkö julkisen talouden alijäämä julkiset investointimenot (104 c artiklan 3 kohta).
Investment is defined in Article 2 of Protocol No 5 to mean gross fixed capital formation.
Pöytäkirjan N:o 5 2 artiklassa määritellään inves­tointien tarkoittavan kiinteän pääoman bruttomuodostusta.
Table 4.3
Taulukko 4.3
Government investment expenditure
Julkiset investointimenot
(general government gross fixed capital formation, as percentage of GDP)
(Julkisyhteisöjen kiinteän pääoman bruttomuodostus, % BKTrsta)
(*) Denotes that government investment expenditure is greater than or equal to the government deficit.
(*) Osoittaa, että julkiset investointimenot ovat suuremmat tai yhtä suuret kuin julkinen alijäämä.
Data for years in which government investment expenditure was greater than or equal to the government deficit are shown with an asterisk (*).
osoitettu (*)-merkillä vuodet, jolloin julkiset investointimenot olivat suuremmat tai yhtä suuret kuin julkisen talouden alijäämä.
There has been some tendency in recent years for government investment expenditure to be reduced relative to GDP.
Viime vuosina julkiset investointimenot ovat jonkin verran supistuneet suhteessa BKThen.
Some of this reduction is due to sales of capital assets (recorded as negative investment expenditure) and to a shift towards the private financing and operation of public infrastructure investments.
Osa tästä supistumisesta johtuu pääomavarallisuuden myynnistä (mikä kirjataan investointimenojen alentumiseksi) sekä julkisten infrastruktuuri-investointien lisääntyneestä yksityisestä rahoi tuksesta ja hallinnoinnista.
For the Community as a whole the government investment share has fallen since 1993 by 0.6 percentage points to 2.1 % of GDP in 1997.
Julkisten investointien osuus EU:n BKT:sta pieneni vuodesta 1993 0,6 prosenttiyksikköä 2,1 prosenttiin vuonna 1997.
However, with the successful curtailing of deficits, nine Member States (Denmark, Spain, Ireland, Luxembourg, the Netherlands, Austria, Portugal, Finland and Sweden) had government investment expenditure in 1997 greater than or equal to the government deficit (or were in surplus).
Alijäämien onnistuneen pienentämisen vuoksi yhdeksän jäsen valtion (Tanska, Espanja, Irlanti, Luxemburg, Alankomaat, Itävalta, Portugali, Suomi ja Ruotsi) julkiset investointimenot olivat vuonna 1997 kuitenkin suuremmat tai yhtä suuret kuin julkisen talouden alijäämä (tai niiden julkinen talous oli ylijäämäinen).
Ireland and Luxembourg have been in this position throughout the period since 1994, and Denmark, the Netherlands and Portugal since 1996.
Irlannin ja Luxemburgin tilanne on ollut tällainen koko tarkastelujakson ajan vuodesta 1994, ja Tanskan, Alankomaiden ja Portugalin vuodesta 1996.
Portugal in 1996, is the only example of a Member State with a government deficit higher than 3.0% of GDP but with investment expenditure greater than the deficit.
Portugali oli vuonna 1996 ainoa jäsenvaltio, jonka julkisen talouden alijäämä oli suurempi kuin 3,0 prosenttia suhteessa BKThen mutta jonka investointimenot olivat alijäämää suuremmat.
In all the other cases mentioned above the government deficit was less than 3.0 % of GDP.
Kaikissa muissa edellä mainituissa tapauksissajulkisen talouden alijäämä oli pienempi kuin 3,0 prosenttia suhteessa BKThen.
'Sustainability' is mentioned in Article 109j(l) of the Treaty, which specifies that the Commission has to examine whether Member States have achieved 'a high degree of sustainable convergence' and that the convergence criterion for the public finances relates to 'the sustainability of the government financial position'.
"Kestävä" mainitaan perustamissopimuksen 109 j artiklan 1 kohdassa, jonka mukaan komission on tarkasteltava, onko "kestävän lähentymisen korkea taso saavutettu" jäsenvaltioissa ja jonka mukaan julkisen talouden lähentymiskriteeri viittaa "julkistalouden kestävään tilanteeseen .
No specific definition of 'sustainability' is given in the Treaty, but Article 109j ( 1 ) specifies further that budgetary sustainability will be apparent when a Member State is not in a position of excessive deficit.
Perustamissopimuksessa ei erikseen määritellä "kestävää", mutta 109 j artiklan 1 kohdassa täsmennetään edelleen, että julkisen talouden kestävyys on ilmeistä, jos jäsenvaltion julkisessa taloudessa ei ole liiallista alijäämää.
Therefore, if a Member State meets the budgetary convergence criteria and is not the subject of a decision on the existence of an excessive deficit, the
Lisäksi perustamissopimuksen 104 c artiklan 3 kohdassa täsmennetään, että julkisen talouden rahoitusaseman arvioinnissa ote-
Moreover, Article 104c(3) of the Treaty specifies that for the examination of the government budgetary position '... all other relevant factors, including the medium-term economic and budgetary position of the Member State' should be taken into account.
taan huomioon "— — muut merkitykselliset tekijät, jäsenvaltion, keskipitkän aikavälin taloudellinen tilanne ja talousarviotilanne mukaan luettuina ".
In assessing convergence achievements and readiness for participation in the single currency, it is of utmost importance that sound government budgetary positions shall be achieved durably and that Member States shall be in a position to ensure on a continuing basis that they 'avoid excessive government deficits' in the third stage of EMU.
Lähentymiskehitystä ja yhteiseen rahaan osallistumisen valmiutta arvioitaessa on kuitenkin erittäin tärkeää, että julkisen talouden rahoitus aseman vakaus on kestävää ja että jäsenvaltiot pystyvät jatkuvasti varmistamaan, että ne "välttävät liiallisia julkistalouden alijäämiä" EMUn kolmannessa vaiheessa.
When assessing the sustainability of the public finances, the following issues must be addressed:
Julkisen talouden kestävyyttä arvioitaessa on kiinnitettävä huomiota seuraaviin asioihin:
— The state of the public finances is influenced by the economic cycle: during recessions, the cycle exerts a negative influence on the govern ment budget but this influence is reversed and even becomes positive during phases of economy recovery.
— Suhdanteet vaikuttavat julkisen talouden tilaan: suhdannetaantuman aikana sykli vaikuttaa kielteisesti julkisyhteisöjen talouteen, mutta tämä kielteinen vaikutus kumoutuu tai jopa muuttuu positiiviseksi talouden elpyessä.
To be sustainable, the improvement in Member States' budgetar}' positions should result mainly from budgetary adjustment measures and should thus be of a structural nature instead of resulting predominantly from the recovery in cyclical conditions.
Jotta jäsenvaltioiden julkisen talouden rahoitusaseman paraneminen olisi kestävää, sen olisi perustuttava pääasiassa julkisen talouden vakauttamistoimiin ja siten oltava luonteeltaan rakenteellista eikä suhdanteiden paranemisesta johtuvaa.
The influence of the cycle on budgetary positions in the Member States is explored in Section 4.3.1.
Suhdannekierron vaikutusta jäsenvaltioiden julkisiin ta louksiin käsitellään kohdassa 4.3.1.
— There is concern that there may have been over-reliance on measures to reduce the deficit which are of a 'one-off' nature, only reducing the deficit in a single year and not of a structural nature with lasting impact.
— On huolestuttavaa, että alijäämän pienentämisessä on saatettu turvautua liiaksi kertaluonteisiin toimenpiteisiin, jotka pienentävät alijäämää vain yhtenä yksittäisenä vuotena, rakenteellisten, pysyvästi vaikuttavien toimenpiteiden sijasta.
It is essential, when oneoff measures have been resorted to, that they should be replaced by measures of a more lasting natine in subsequent years.
Jos kertaluonteisiin toi menpiteisiin on turvauduttu, on tärkeää korvata ne pysyvämmin vaikuttavilla toimenpiteillä lähivuosina.
This subject is considered further in Section 4.3.2.
Tätä käsitellään tarkemmin kohdassa 4.3.2.
— There is increasing support for the view that the success of budgetary consolidation efforts is linked to their size and to the composition of the
Kohdassa 4.3.3 tarkastellaan jäsenvaltioiden tähän mennessä toteuttamien vakautustoimenpiteiden laajuutta ja rakennetta.
For 1998 and beyond, an indication of where Member States are aiming to take their public finances is given by the medium-term objectives set out in their convergence programmes.
-Jäsenvaltioiden lähentymisohjelmiin sisältyvät keskipitkän aikavälin tavoitteet antavat viitteitä siitä, mihin suuntaan jäsenvaltiot aikovat ohjata julkisen talouden kehitystä vuonna 1998 ja sen jälkeen.
These are looked at in Section 4.3.4.
Näitä tarkastellaan kohdassa 4.3.4.
Finally, the sustainability of public finances can also be assessed by examining the factors which determine the underlying dynamics of the path of the government debt ratio.
-Julkisen talouden kestävyyttä voidaan myös arvioida tarkastelemalla tekijöitä, joiden perusteella julkisen talouden velkasuhteen kehitysuran taustalla oleva dynamiikka määräytyy.
These are: the primary balance which corresponds to the government budget balance excluding interest pay ments, the contribution of debt sendee costs and nominal GDP growth or the so-called 'snowball effect', and other factors which contribute to changes in the stock of government debt.
Nämä ovat: perusjäämä, joka vastaa julkisen talouden tasapainoa ilman korko menoja, velanhoitomenojen ja BKT:n nimelliskasvun yhteisvaikutus eli ns. lumipallovaikutus, ja muut tekijät, jotka vaikuttavat muutoksiin julkisen sektorin velkakannassa.
Section 4.3.5 examines these elements in more detail.
Kohdassa 4.3.5. tarkastellaan näitä tekijöitä tarkemmin.
The state of the public finances is influenced by the cyclical position of the economy: during recessions, the cycle exerts a negative influence on the government budget and widens the deficit by depressing revenues and pushing up social expenditure.
Talouden suhdannetilanne vaikuttaa julkisen talouden tilaan: taantuman aikana suhdannevaihtelut vaikuttavat kielteisesti julkisyhteisöjen talouteen kasvattaen alijäämää, kun tulot vähentyvät ja sosiaalimenot kasvavat.
This influence is reversed and even becomes positive during phases of economic expansion.
Talouden elpyessä negatiivinen vaikutus kumoutuu tai jopa muuttuu positiiviseksi.
During recessions, the actual government deficit is larger than the deficit corrected for the influence of the cycle, while the reverse is true during expansions.
Taantuman aikana toteutunut julkisen talouden alijäämä on suurempi kuin suhdannevaihteluista puhdistettu ali jäämänä talouden nousuvaiheessa tilanne on päinvastainen.
During most of this decade, the cycle has had an adverse impact on Member States' government deficits.
Useimpina vuosina tällä vuosikymmenellä suhdannevaihteluilla on ollut kielteinen vaikutus jäsenvaltioiden julkisen talouden alijäämiin.
During the recession of the early 1990s, the influence of the cycle on Member States' government budgets became negative.
Suhdannevaihtelujen vaikutus jäsenvaltioiden julkisyhteisöjen talouteen muuttui negatiiviseksi 1990-luvun alun taantuman aikana.
Since then, actual government deficits have been larger than the underlying cyclically adjusted deficits in most Member States.
Siitä lähtien julkisen talouden toteutunut alijäämä on useimmissa jäsen valtioissa ollut suurempi kuin vastaava suhdannetasoitettu alijäämä.
Influence of the cycle on government surplus/deficit
Taulukko 4.4 Suhdanteen vaikutus julkisyhteisöjen ylijäämään/alijäämään
(general government net lending (+)/net borrowing (-) as percentage of GDP)
(Julkisyhteisöjen nettoluotonanto (+) / nettoluotonotto (­), % BKT:sta)
(*) Spring 1998 economic forecasts.
(*) Kevään 1998 talousennusteet. Huom.
method (") show that the actual deficit for the Community as a whole has remained larger than the cyclically adjusted deficit from 1993 onwards and is expected to remain so even in 1998 (see Table 4.4).
EU:n keskimääräinen toteutunut alijäämä on pysynyt suhdannetasoitettua alijäämää suurempana vuodesta 1993 alkaen ja sen odotetaan pysyvän suurempana myös vuonna 1998 (taulukko 4.4).
When the economy recovers from a recession, the negative impact of the cycle on the government budget gradually diminishes and these changing cyclical conditions therefore contribute to an improvement in the actual deficit.
Talouden elpyessä taantumasta suhdannevaihtelujen kielteinen vaikutus julkiseen talouteen vähitellen supistuu, ja suhdanteiden parantuminen helpottaa näin toteutuneen alijäämän korjaamista.
To be sustainable, however, the improvement of the deficit should not be predominantly the result of a recovery in the cycle but should mainly derive from budgetary adjustment measures of a structural nature.
Jotta alijäämän pienentäminen olisi kestävää, sen ei kuitenkaan pitäisi perustua ensisijaisesti suhdanteiden kohentumiseen vaan pääasiassa julkisen talouden rakenteellisiin vakauttamistoimenpiteisiin.
With the recovery in 1994 and 1995, cyclical conditions improved slightly in most Member States and more than half of the deficit reduction in the Community as a whole during this period originated from improving cyclical conditions.
Vuosina 1994 ja 1995 tapahtuneen elpymisen myötä suhdannetilanne parantui hieman useimmissa jäsenvaltioissa, ja yli puolet alijäämän pienentymisestä koko EU:n tasolla tänä aikana johtui suhdannekehityksestä.
Cyclical conditions worsened again, however, during the growth pause beUveen mid-1995 and mid-1996 and held back the reduction in government deficits which took place in almost all Member States.
Suhdannetilanne heikentyi kuitenkin jälleen kasvun tauottua vuoden 1995 puolivälin ja 1996 puolivälin välisenä aikana, mikä hidasti lähes kaikissa jäsenvaltioissa tapahtunutta alijäämien supistumista.
The actual deficit for the Community as a whole was reduced by 0.8 percentage points of GDP in 1996, whereas the improvement in the cyclically-adjusted deficit was even larger and amounted to 1.0 percentage point.
Toteutuneet alijäämät pienenivät EU:ssa keskimäärin 0,8 pro senttiyksikköä suhteessa BKThen vuonna 1996, kun taas suhdannetasoitetut alijäämät supistuivat tätäkin enemmän eli 1,0 pro senttiyksikköä.
With actual growth returning above its trend growth rate in 1997, cyclical conditions improved again and helped to reduce the government deficit in most Member States.
Kun kasvuvauhti nousi trendinsä yläpuolelle vuonna 1997, suhdannetilanne kohentui jälleen, minkä ansiosta julkisen talouden ali jäämiä pystyttiin pienentämään useimmissa jäsenvaltioissa.
The actual deficit for the Community as a whole improved by 1.8 percentage points of GDP in 1997, of which 0.1 percent age points were due to improved cyclical conditions and 1.7 percentage points to the reduction in the cyclically-adjusted deficit.
Toteutuneet alijäämät pienenivät EU:ssa keskimäärin 1,8 prosenttiyksikköä suhteessa BKThen vuonna 1997, mistä 0,1 prosenttiyksikköä johtui suhdannetilanteen paranemisesta ja 1,7 prosenttiyksikköä suhdannetasoitetun alijäämän pienenemisestä.
As actual deficits in 1997 were equal to or below the 3% GDP threshold in all Member States
Kun toteutunut alijäämä vuonna 1997 oli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen tai pienempi kaikissa jäsenvaltioissa paitsi Kreikassa, suhdannetasoitetut alijäämät olivat tätäkin pienempiä niissä maissa, joissa suhdanteet vaikuttivat edelleen kielteisesti julkisen talouden alijäämään.
The cyclically-adjusted deficit figures published by international organisations such as the IMI" and the OECD are generally lower than those calculated bv the Commission services and present a more favourable picture.
Suhdannetasoitetut alijäämät Irlannissa, Suomessa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa — jäsenvaltioissa, joissa suhdannevaihtelut vuonna 1997 vaikuttivat ripeän talouskasvun kautta myönteisesti jul-
except Greece, cyclically-adjusted deficits were situated even lower in those countries where the cycle continued to exert a negative influence on the government deficit.
kiseen talouteen — olivat suurempia kuin toteutunut julkisen talouden rahoitusasema, mutta myös näissä maissa suhdannetasoitetut alijäämät jäivät suhteessa BKTrhen selvästi alle 3 prosentin rajan.
For most Member States, the largest part of the progress in reducing budget deficits which has been achieved over the period 1993-97 results from discretionary tightening while only a minor part can be ascribed to the cyclical upturn since 1993.
Useimmissa jäsenvaltioissa suurin osa julkisen talouden alijäämän supistumisesta vuosina 1993—97 johtuu päätösperäisestä finanssipolitiikan kiristämisestä, ja vain vähäisen osan voidaan katsoa johtuvan myönteisestä suhdannekehityksestä vuoden 1993 jälkeen.
Only in Ireland can the improvement in the government deficit be principally attributed to beneficial cyclical developments, while in Denmark and Finland the improvement in cyclical conditions also contributed to a large extent to the reduction in the government deficit.
Vain Irlannissa julkisen talouden alijäämän pienentymisen voidaan katsoa perustuneen suurimmalta osin suotuisaan suhdannekehitykseen, joskin myös Tanskassa ja Suomessa suhdanteiden parantuminen tuki huomattavasti julkisen talouden alijäämän pienentymistä. mistä.
Cyclically-adjusted deficits are expected to stabilise or to decline slightly in most Member States in 1998 and adjustment efforts are thus not being relaxed.
Suhdannetasoitettujen alijäämien odotetaan pysyvän nykyisellä tasollaan tai supistuvan hieman useimmissa jäsenvaltioissa vuonna 1998, joten finanssipolitiikka ei kevene.
As economic growth is forecast to remain vigorous in 1998, cyclical conditions are expected to contribute to the further improvement in actual deficits.
Koska talouskasvun ennustetaan jatkuvan voimakkaana vuonna 1998, suhdannetilanteen odotetaan tukevan alijäämien supistamista edelleen.
In several Member States the governments have included among their adjustment measures the adoption of oneoff measures with only a tem porarily beneficial impact on the budgetary situation.
Useissa jäsenvaltioissa julkisen talouden vakautustoimiin sisältyy kertaluonteisia toimenpiteitä, joiden suotuisa vaikutus julkisen talouden tilaan on ainoastaan tilapäinen.
In some cases, because of the unusual or complex nature of the transactions involved, it was necessary for Eurostat to give a ruling on whether such transactions should be accounted for as reducing the deficit (see annex).
Joissakin tapauksissa oli toimenpiteiden epätavallisuudesta tai monimutkaisuudesta johtuen välttämätöntä, että Eurostat otti kantaa siihen, voidaanko näiden katsoa pienentävän alijäämää (liite).
Oneoff measures only temporarily reduce the government deficit, by concentrating revenue in one year or a limited number of years only, postpon-
Kertaluonteisilla toimilla pienennetään julkisen talouden alijäämää vain tilapäisesti keskittämällä tuloja vain yhdelle tai muutamalle vuodelle, lykkäämällä menoja tai kirjaamalla budjettitapahtuman tulo- ja menovaiktitukset epäsymmetrisesti. Näin ollen kertaluontei-
ing expenditure or asymmetrically recording the receipts and expenditure aspects of a budgetary operation; oneoff measures thus do not generally correct underlying public finance imbalances.
set toimet eivät yleensä korjaa julkisen talouden rakenteellista epätasapainoa.
As they only have a temporary effect on the budget, these operations need to be replaced by measures of a more durable nature with lasting impact.
Koska näiden toimien vaikutus julkisen talouden rahoi tusasemaan on vain tilapäinen, niiden sijaan on käytettävä luonteeltaan pitkäaikaisempia toimenpiteitä, joiden vaikutukset ovat pysyviä.
When undertaken at the start of the consolidation process, however, such measures may contribute to a rapid reduction of the deficit and thereby help to reverse expectations of a further deterioration of the government's budgetary position, while during economic slowdowns they ma}' restrain the worsening of the government deficit and thereby prevent it from getting out of hand.
Vakauttamisprosessin alussa käytettynä tällaiset toimenpiteet voivat kuitenkin edistää alijäämän nopeaa pienentymistä ja siten auttaa poistamaan odotukset julkisen talouden rahoitusaseman jatkuvasta heikentymisestä. Taantumien aikana ne voivat hillitä julki sen talouden alijäämän syventymistä ja siten estää sen ryöstäytymisen hallitsemattomaksi.
In general, it is common practice for government budgets to include several such measures and the magnitude of each of these measures usually remains small.
Yleensä talousarvioihin sisältyy useita tällaisia toimenpiteitäpä yksittäiset toimet ovat tavallisesti suuruusluokaltaan pieniä.
Oneoff operations on the revenue side include the collection in one year of receipts from the sale of buildings and intangible assets, such as for example the sale of mobile phone licences in Belgium and Austria, or receipts from temporar}' fiscal measures, such as the euro-tax package in Italy.
Tulopuolella toteutettuihin kertaluonteisiin toimiin sisältyvät tulojen hankkiminen yhden vuoden aikana kiinteistöjä ja aineetonta omaisuutta myymällä, mistä esimerkkinä matkapuhelinlisenssien myynti Belgiassa ja Itävallassa, tai väliaikaisten verojärjestelyjen avulla, mistä esimerkkinä euro-veropaketti Italiassa.
On the expenditure side, they include the postponement of govern ment investment spending or delays in payments.
Menopuolella niihin kuuluu julkisten investointien tai maksujen lykkääminen.
The exceptional pay ments made by TeleDanmark in Denmark, France Télécom in France, the Postsparkasse in Austria and the Banco Nacional Ultramarino in Portugal to the government are examples of measures which have a temporary positive effect on the budget at the cost of future expenditure.
Poikkeukselliset maksut, joita TeleDanmark Tanskassa, France Télécom Ranskassa, Postsparkasse Itävallassa ja Banco Nacional Ultramarino Portugalissa suorittivat valtiolle, ovat esimerkkejä toimenpiteistä, jotka tilapäisesti vaikuttavat myönteisesti budjettiin, mutta aiheuttavat myöhemmin menoja.
In return for these exceptional receipts, the governments in these Member States took over future pension payments to the employees of these enterprises.
Näiden poikkeuksellisten tulojen vasti neeksi valtio otti näissä jäsenvaltioissa vastatakseen näiden yritysten työntekijöille tulevaisuudessa maksettavista eläkkeistä.
Through these operations, receipts were recorded in the government accounts in one particular year only while additional pension payments will have to be made in future vears.
Näiden järjestelyjen avulla valtion tilinpitoon kirjattiin tuloja ainoastaan tiettynä yksittäisenä vuonna samalla kun niistä seuraa ylimääräisiä eläkemenoja myöhempinä vuosina.
Even though oneoff measures have made some contribution to the deficit reductions achieved since the start of the second stage of EMU and several of them were concentrated in 1997, the scale of these measures can be regarded as small relative to the overall adjustment effort.
Vaikka kertaluonteiset toimet ovatkin vaikuttaneet jonkin verran alijäämien supistumiseen EMUn toisen vaiheen alusta lähtien ja useat toimista keskittyivät vuoteen 1997, näiden toimenpiteiden laajuutta voidaan pitää pienenä suhteessa koko vakauttamiseen.