natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Its purpose is to facilitate the mobility of workers within the EEA.
Verkon tarkoitus on helpottaa työntekijöiden liikkuvuutta ETAn alueella.
More than 450 Euroadvisers are the driving force behind the network.
Yli 450 euroneuvojan joukko on verkon liikkeelle paneva voima.
They are located throughout the EEA to provide information, advice, guidance and assistance in placing for job-seekers and employers interested in the international job market.
Euroneuvojat ovat sijoittuneet koko ETAn alueelle, ja heidän tehtävänään on tarjota tietoa, neuvoja, opastusta ja apua kansainvälisistä työmarkkinoista kiinnostuneiden työnhakijoiden ja työntekijöiden sijoittamisessa.
This human network has at its disposal a database of job vacancies throughout the EEA and a second database containing general information on living and working conditions in the EEA countries (the labour markets and their evolution, accommodation, education, cost of living, health, social legislation and security, taxation, training opportunities, comparability of qualifications, administrative procedures linked to mobility, etc.); thus all users of EURES services can receive the right information in their home countries.
Tällä ihmisistä koostuvalla verkolla on käytettävissään tietokanta ETAn alueella olevista vapaista työpaikoista ja toinen tietokanta, joka sisältää yleistä tietoa ETA-maiden elin- ja työoloista (työmarkkinoista ja niiden kehityksestä, asumisesta, koulutuksesta, elinkustannuksista, terveyteen liittyvistä asioista, sosiaalilainsäädännöstä, turvallisuudesta, verotuksesta, ammatillisen koulutuksen mahdollisuuksista, ammattipätevyyksien verrattavuudesta, liikkumiseen liittyvistä hallintomenettelyistä jne.). Näin kaikki EURES-palvelujen käyttäjät voivat saada oikeat tiedot kotimaassaan.
For information:
Mittakaava 1:10 000 000
The demographic situation in the European Union
Euroopan unionin väestötilanne
Note to the reader:
Lukijalle
All the statistics presented in this report were supplied by the Statistical Office of the European Communities.
Kaikki tässä kertomuksessa esitetyt tilastot on toimittanut Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto.
The authors would like to thank their Eurostat colleagues for their help and hard work.
Tekijät kiittävät virkatovereitaan Eurostatissa heidän uutterasta yhteistyöstään.
The population of the Union: overview and perspectives
Unionin väestö: nykytilanne ja tulevaisuudennäkymät
The demographic future
Väestön tulevaisuus
The demographic future and employment
Väestön tulevaisuus ja työllisyys
The demographic future and social protection
Väestön tulevaisuus ja sosiaaliturva
T he 1994 report on the demographic situation provided a detailed description of the situation in the European Union and analysed its origins.
V uonna 1994 valmistuneessa kertomuksessa väestötilanteesta käsiteltiin perus­teellisesti unionin väestökehitystä ja analysoitiin sen lähtökohtia.
European population trends.
Komission tar­koituksena oli esittää tällä tavalla yleinen viitekehys Euroopan väestön kehitystä koskeville pääasiallisille kysymyksille.
This second report continues this approach by taking a look at the medium and long-term perspectives.
Tässä toisessa kertomuksessa käsittelyä jatketaan keskipitkän ja pitkän aikavälin tule­vaisuudennäkymien kannalta.
It is, however, more selective, in that the emphasis is on providing a first Community study focusing on the dominant factor in our demographic future: the extent and acceleration of the ageing process.
Tämä kertomus on kuitenkin luonteeltaan valikoivam­pi, sillä siinä pyritään esittämään ensimmäiset koko unionia koskevat puitteet väestö­kehityksemme hallitsevalle tekijälle: ikääntymisprosessin laajuudelle ja kiihtymiselle.
Although demographic ageing is by no means a new phenomenon, it has now assumed un precedented proportions owing to the post-war 'baby boom', and the 'baby bust' which immediately followed.
Väestön ikääntyminen on itse asiassa vanha ilmiö, mutta nykyisin sen mittasuhteet ovat vailla vertaa toisen maailmansodan jälkeen tapahtuneen syntyvyyden lisäänty­misen ja siitä seuraavan syntyvyyden laskun johdosta.
Over the next few decades, Europe will increasingly be confronted with the consequences of these past demographic upheavals.
Näiden seurausten voimakkuus ja tahti vaihtelevat jäsenvaltioissa niiden viimeai­kaisen väestökehityksen mukaisesti.
The recent demographic changes mean that Member States will experience ageing in different ways and to differ ing degrees, but in all of them there will be numerous effects in fields such as the economy (in its widest sense), social protection, solidarity between generations, and the dialogue between the social partners.
Vaikutukset ovat kuitenkin kaikkialla moninaiset ja koskevat esimerkiksi taloutta laajassa merkityksessä, sosiaaliturvaa ja sukupolvien välistä solidaarisuutta taikka työmarkkinaosapuolien vuoropuhelun aluetta.
As a result of the interdependence and the balance between the various factors and, above all, the specific situations in each country, there is no single answer to the question as to how best to adapt our systems to the foreseeable demographic changes.
Eri tekijöiden keskinäisen riippuvuuden ja niiden välisen tasapainon vuoksi sekä eri­tyisesti kansallisten erityispiirteiden johdosta kysymykseen järjestelmiemme mukaut­tamisesta ennustettavissa olevaan väestökehitykseen ei voida vastata ainoastaan yhdellä tavalla.
Nevertheless, it may be useful to develop at EU level coherent means of measuring the effects of ageing, based on identical methods and consistent statistical data.
Sitä vastoin voi olla hyödyllistä kehittää unionin tasolla yhdenmukai­sia ikääntymisen vaikutusten mittoja, jotka perustuvat samaan metodologiaan ja yhdenmukaisiin tilastotietoihin.
This approach will make it possible to produce an initial draft framework for any discussion and analysis of the economic and social changes which the Commission may seek to pursue in the future.
Näin voidaan hahmotella perusrunko, josta on apua kaikissa taloudellista ja sosiaalista kehitystä koskevissa pohdinnoissa ja erittelyissä, joita komissio aikoo tulevaisuudessa jatkaa.
In this context the aim of the report is to give an input both to the debate initiated by the Commission on the future of social protection ('The future of social protection: a framework for a European debate' COM(95) 466 final) and to the development of the European employment strategy ('The European employment strategy: recent progress and prospects for the future' COM(95) 465 final).
Tämän kertomuksen tavoitteena tässä yhteydessä on tarjota aineksia komission käynnistämään keskusteluun sosiaaliturvan tulevaisuudesta (Sosiaalisen suojelun tulevaisuus: taustaa eurooppalaiselle keskuste­lulle, KOM(95) 466 lopull.) ja eurooppalaisen työllisyysstrategian kehittämiseen (Euroopan työllisyysstrategia: uusimmat saavutukset ja näkymät, KOM(95) 465 lopull.).
This is the concept applied in the following report, where the question is to quantify the role played by purely demographic changes in various aspects of economic and social life in the EU.
Tällainen on seuraavilla sivuilla omaksuttu näkökulma, jolla on tarkoitus määritellä puhtaasti väestöllisen kehityksen vaikutus unionin taloudellisen ja sosiaalisen elämän eri osatekijöihin.
The report does not claim to provide the elements for economic forecasting, far from it; it merely attempts to pinpoint the constraints which future demographic changes, regardless of any other factors, will impose in related areas.
Tässä kertomuksessa ei pyritä antamaan tietoja talouden tulevai­suudesta, vaan yksinkertaisesti erittelemään tulevan väestökehityksen lähialueillaan aiheuttamia pakotteita.
The moderate growth of the Union's population and the effects of successive enlargements
Unionin kohtuullinen kasvuja peräkkäisten laajennusten vaikutukset
Population in 1995
Väestö vuonna 1995
No sudden changes are likely in the future.
Riippumatta siitä, mitä Eurostatin malleista pidetään lähtökohtana, väestön kasvu ei liene tulevaisuudessa merkittävämpää kuin menneisyydessäkään.
Moderate immigration and the continu­ation of recent fertility trends might even lead to a fall in total population.
Nopea silmäys sen kehitykseen vuoden 1960 jälkeen osoittaa, että lukuun ottamatta yhteisön eri kasvutapahtumista johtuvia "harppauksia" unionin väestön kasvu on hidasta.
States of the Union.
Tulevaisuudessa ei juuri ole odotettavissa uusia yllätyksiä.
At Community level, the situation has given rise to extensive dis­cussions, coordination and even, in the case of employment, the formulation of specific objectives such as those set out at the Essen and Cannes summits.
tasolla tämä on antanut aihetta merkittävään suunnittelu- ja koordinointityöhön ja lisäksi työttömyyden osalta konkreettisten tavoitteiden muotoilutyöhön Essenin tai Cannesin huippukokouksissa.
The European Union is now witnessing a specific type of demo­graphic change requiring it to face up to the knock­on effects of previous major age­pyramid irregularities.
Nyt Euroopan unionissa on kuitenkin käynnissä erityinen sen väestöä koskeva kehitys, sillä unionin on voitava kohdata ikäpyramidissa tapahtuneiden huomattavien muutosten vaikutukset.
This development imposes new conditions affecting how ques­tions of employment and social protection are to be approached.
Tämä kehitys aiheuttaa uusia edellytyksiä työllisyyttä ja sosiaaliturvaa koskevien kysymysten ratkaisulle.
It should certainly be taken into account, all the more so because it makes it possible to take a long­term view and evaluate such aspects as the likely ef­fects of the Union's demographic develop­ment in these two areas.
Kehitys on otettava huomioon sitäkin enemmän, kun siihen perustuva pitkän tähtäimen näkemys antaa mahdollisuuden arvioida muun muassa unionin väestökehityksen odotettavissa olevia vaikutuksia näillä kahdella alueella.
Let us therefore start by considering the parameters of this demographic future.
Siksi on aiheellista aloittaa käsittely määrittämällä tämän väestökehityksen parametrit.
CHINA
Muut Välim
The slow growth experienced by the Union is not a worldwide phenomenon.
Unionille ominainen hidas kasvu ei ole yleismaailmallinen ilmiö.
no means giving rise to an absolute de crease in numbers: fertility is still very high in developing countries, where it applies to very young populations (many women of childbearing age).
aiheuta väestön vähenemistä; kehitys maissa syntyvyys on vielä korkealla tasolla ja koskee rakenteeltaan hyvin nuoria väestöjä (paljon synnytysiässä olevia naisia).
The result is that during the next century the Union's demographic weight in the world will decline.
Tästä johtuen unionin väestöllinen painoarvo maailmassa menettää merkitystään tulevalla vuosisadalla.
Although mortality and fertility are declining worldwide, and even more rapidly than initially estimated by the United Nations Statistical Office (which is revising its forecasts accordingly), the fall thus started is by
Tosin koko maailmassa kuolleisuus ja syntyvyys ovat laskussa, ja nopeammin kuin Yhdistyneiden kansakuntien tilastotoimisto on alun perin ennustanut (tämän seikan toteamisen jälkeen ennusteita on tarkistettu).
ECASTS BE INTERPRETED?
KUINKA TÄMÄ ENNUSTE ON TULKITTAVISSA?
In orderto estimate future trends within a population, three types of trends must be examined: the birth rate, death rate and migration.
Väestön tulevan kehityksen arvioimiseksi on ennakoitava kolmentyyppistä kehitystä: synty vyyttä, kuolleisuutta ja muuttoliikkeitä.
Moreover, each of these trends must be examined in terms not only of age group (fertility) but also in terms of age and sex (mortality and migration).
Lisäksi kuhunkin näistä osakehityksistä on liitettävä profiilit iän (syntyvyys) ja myös iän ja sukupuolen (kuolleisuus ja muuttoliikkeet) osalta.
There is a definite, if rather imprecise, link between demographic change and the socioeconomic environment: working conditions, social status, standard of living, education, state of health; all these factors may have implications on fertility, mortality and migration.
Luja, joskin epäselvä side yhdistää kuitenkin väestökehityksen ja taloudellis-sosiaalisen ilmaston; työolot, sosiaalinen asema, elintaso, koulutus ja terveydentila; kaikki nämä tekijät voivat vaikuttaa syntyvyyteen, kuolleisuuteen ja muuttoliikkeeseen.
This means there is a link between economic policies, particularly with regard to employment, or social policies, and the demographic changes envisaged in Eurostats three scenarios.
Talouspolitiikka, varsinkin työllisyyden osalta, ja sosiaalipolitiikka ovat siis yhteydessä Eurostatin kolmessa mallissa esi tettyyn väestökehitykseen.
In these scenarios, the links between demographic postulations and the socioeconomic context can de described as follows.
Näissä malleissa voidaan luonnostella suhteet väestökehityksen edellytysten ja taloudellis-sosiaalisen taustan välillä seuraavasti:
HIGH: high fertility (approaching two children per woman in 2025); low mortality (rapid in crease in life expectancy to 84 to 86 years in 2025 for women and 79 to 82 years for men); considerable immigration (800 000 persons per year).
SUURI: Suuri syntyvyys (noin kaksi lasta naista kohti vuonna 2025); pieni kuolleisuus (odotettavissa oleva elinikä pitenee nopeasti, naisilla 84:stä 86:een vuoteen vuonna 2025; miehillä 79:stä 82:een vuoteen); huomattava muuttosaldo (800 000 henkeä vuodessa).
This would, for example, require: greater support for women and families, less poverty and exclusion, better health, fewer immigration controls and good employment conditions.
Tämä merkitsee esimerkiksi lisää tukea naisille ja perheille, köyhyyden ja syrjäytymisen vähentämistä, terveydenhoidon parantamista, avoimuutta muuttoliikkeitä kohtaan ja hyviä työolosuhteita.
LOW: low fertility (stagnation or continued decrease); high mortality (little improvement in life expectancy: 79 to 81 years for women and 74 to 76 years for men); low immigration (250 000 per year).
PIENI: Pieni syntyvyys (pysähdys tai laskun jatkuminen); suuri kuolleisuus (odotettavissa oleva elinikä pitenee vähän, naisilla 79:stä 81:een vuoteen, miehillä 74:stä 76:een vuoteen); pienehkö muuttosaldo (250 000 henkeä vuodessa).
This would for example, require: lowering of social protection standards, slower progress in terms of living standards and health conditions, closure to immigration or less significant economic incentives.
Tämä merkitsee esimerkiksi sosiaaliturvan heikentymistä, elintason ja terveydenhoidon entistä hitaampaa kasvua, muuttoliikkeen tyrehdyttämistä tai heikompia taloudellisia kan nusteita.
MEDIUM: the average of the results of the two preceding scenarios.
KESKISUURI: edellisten mallien tulosten keskiarvo.
These projections have the advantage of permitting comparability between all the Member States.
Näiden ennusteiden etuna on, että ne antavat mahdollisuuden vertailuihin kaikkien jäsenvaltioiden välillä.
Eurostat is currently compiling more detailed scenarios allowing forecasts up to the year 2050, a timescale needed if certain demographic processes are to be assessed.
Eurostat toteuttaa nykyään pitemmälle kehitettyjä malleja, joilla päästään vuoteen 2050 saakka; tämä ulottuvuus on välttämätön eräiden väestöllisten kehityskulkujen osalta.
However, it should be noted that the results of projections involve a certain degree of uncertainty, particularly as regards age distribution.
On syytä kuitenkin muistaa, että tämän ennusteen tulokset sisältävät tietyn epävarmuusasteen, etenkin ikäjakauman osalta.
This aspect was also covered in the 1994 report on the demographic situation (see Chapter 1.6).
Tätä seikkaa onkin kehitelty selkeästi vuoden 1994 kertomuksessa väestötilanteesta (katso luku 1.6.).
DEMOGRAPHIC AGEING MUST NOT BE CONFUSED WITH A DECREPIT SOCIETY
VÄESTÖN IKÄÄNTYMISTÄ El SAA SEKOITTAA YHTEISKUNNAN KUOLIOON
Demographic ageing should in no way be assimilated to the concept of regression occasionally as­sociated with biological ageing.
Väestön ikääntyminen ei saisi viedä ajatuksia minkäänlaiseen taantumaan, jollainen toisinaan yhdistetään biologiseen vanhenemiseen.
This process actually arises from two major trends characterizing modern societies:
Ikääntymisilmiö aiheutuu kahdesta suuresta nykyisille yhteiskunnille ominaisesta piirteestä:
• the scope for couples to decide the number and spacing of their offspring freely and indepen­dently has led to a drop in fertility; • social and medical progress has permitted a longer lifespan in better health, resulting in a con­tinued drop in mortality.
• Pariskuntien mahdollisuus päättää vapaasti ja omalla vastuullaan jälkeläistensä määrästä ja syntymätiheydestä on johtanut syntyvyyden laskuun. • Sosiaalinen ja lääketieteellinen edistys on mahdollistanut pidemmän elämän entistä parem missa terveysoloissa, mikä on aiheuttanut kuolleisuuden jatkuvaa laskua.
However, these successes are fragile, and care is needed to maintain what has been achieved.
Tämä menestys on kuitenkin haurasta, ja kyseisillä alueilla tehtyjä saavutuksia on ylläpidettävä huolellisesti.
Sev­eral fundamental questions immediately arise.
Mieleen tulee useita peruskysymyksiä:
• Are couples really having the children they want?
• Onko pariskunnilla toivomansa lapset?
Many European surveys on this subject show, for example, that Europeans want more children than they actually have.1
Useat eurooppalaiset tutkimukset osoittavat esi merkiksi, että eurooppalaiset toivovat useampia lapsia kuin heillä tosiasiassa on.'
• Where are the limits in the progress of health?
• Mitkä ovat terveydenhuollon edistymisen rajat?
Victory over infectious diseases and improve­ments in living conditions have been the key factors in enhancing life expectancy.
Voitto tarttuvista taudeista ja elämäntilan teiden paraneminen ovat olleet päätekijöitä odotettavissa olevan eliniän nousun osalta.
However, given the changes observed in certain pathogenic agents, there are doubts as to whether this advance can be maintained. • What does our society offer those ever­increasing numbers of very old people?
Mutta kun otetaan huomioon tietyt patogeeniset tekijät, voidaan todeta tiettyä ristiriitaisuutta tämän edistyksen tavoittelun suhteen.
BIRTH OF A NEW CATEGORY: THE 'OVER 80s'
NEUÄS IKÄ: UUDEN LUOKAN SYNTY
Whereas improved life expectancy was initially achieved by cutting infant mortality, further im­provements are now principally due to falling mortality at advanced ages: death is occurring later and later.
Jos aluksi odotettavissa olevan eliniän pieneminen aiheutui lapsikuolleisuuden vähenemisestä, nykyisin se lähtee pääasiassa korkeassa ¡ässä tapahtuvan kuolleisuuden laskusta: ihmiset kuolevat yhä vanhempina.
Nowadays, children who have reached their first birthday are unlikely to die be­fore the age of 60.
Niinpä ensimmäisen ikävuotensa eläneillä lapsilla ei juuri ole vaaraa kuolla ennen 60 vuoden ikää.
This means that the concept of 'the elderly', which lumped together all pensioners, in fact com­prises two quite different categories in social and economic terms: • retired people who are alert, in full possession of their physical and mental capacities and are well­integrated in the economy as consumers and as part of the informal economy (exchange of goods and services); • those persons who really are biologically 'aged', with reduced functional autonomy, and depen­dent on external resources in order to be able to ensure good living conditions.
Tästä johtuu, että se, mitä aiemmin sanottiin "kolmanneksi iäksi" ja mikä käsitti kaikki eläkkeellä olevat ihmiset, koostuu todellisuudessa kahdesta sosiaalisella ja taloudellisella tasolla aivan erilaisesta luokasta:
Strictly speaking, there is no specific age at which one passes from one group to the other.
Tarkasti ottaen ei ole rajaa, jonka perusteella nämä kaksi ryhmää olisivat erotettavissa.
The boundary between them does in fact vary and could be defined as the age at which, on average, there are only a few years left to live.
Raja on itse asiassa häilyvä, ja se voitaisiin määritellä iäksi, jossa ihmisellä ei enää ole keskimäärin monta elinvuotta jäljellä.
In any case, this category includes the majority of persons aged over 80, and especially the over­90s.
Joka tapauksessa tähän ikään kuuluu suurin osa yli 80-vuotiaista ja ennen kaikkea yli 90-vuotiaista.
Thirty years from now, there will be two or three times as many people in this age category as there are now, bringing with it a proportional increase in the specific infrastructure needed to cope with their particular requirements.
Mutta 30 vuoden kuluttua tähän ikäluokkaan kuuluvien määrä on kaksi tai kolme kertaa suurempi kuin nyt, mikä lisää entisestään heidän erityistar-
■jj c o σ > o E cu τ > m See inter alia, Eurobarometer Survey No 32 'The family and the number of children', August 1990.
' Ks. esimerkiksi eurobarometritutkimus N:o 32, elokuu 1990, "Perhe ja lasten saamista koskevat toiveet".
Growth in numbers between 1995 and 2025
Nuoret ja iäkkäät: edustavuuden käänteinen kehitys
Between now and the year 2025:
Tämän päivän ja vuoden 2025 välillä:
More old and fewer young people: the ageing process
Enemmän iäkkäitä ja vähemmän nuoria: ikääntymisprosessi
The most striking feature of Community de­mography is the nature of ageing, as re­flected by a faster increase in the elderly to young people ratio.
Unionin väestökehityksen silmiinpistävin piirre on sen ikääntymisen luonteessa; tätä kuvastaa iäkkäämpien ja nuorem­pien henkilöiden määrällisen suhteen kiihtyvä kasvu.
The extent of Commu­nity ageing takes a number of forms.
Unionin ikääntymisen laa­juus näkyy monin tavoin.
(i) The number of young people aged under 20 will fall by 9.5 million, or 11 %.
— Alle 20­vuotiaiden nuorten määrä vähenee 9,5 miljoonaa eli 11 prosenttia nykyisestä määrästä.
This will have a direct impact on the organization of services targeted specifically at the young (educational infrastructure for example) and attention must be paid to ensuring that their quality of life and scope for fulfilment is preserved despite their decreasing num­ber.
Tällä on välitön vai­kutus erityisesti nuorille suunnattujen palvelujen järjestämiseen (esimerkiksi koulutuksen perusrakenteet). Onkin tär­keää valvoa, että nuorten elintaso ja kehitysmahdollisuudet säilyvät heidän edustuksensa vähenemisestä huolimatta.
The median age (the age separating the population into two groups of equal size) increased by only four years (from 32 to 36) between 1960 and 1995.
— Myös työikäisten aikuisten ryhmä pie­nenee, mutta suhteessa vähemmän (6,4 prosenttia).
Between now and 2025, a shorter period, it will increase by more than twice that, to 45.
Tämä väestönosa vähenee kuitenkin jopa 13 miljoonaa henkeä, mikä muuttaa huomattavasti inhimillis­ten voimavarojen markkinoita.
(ii) The 'adults of working age' group will also decline, but to a lesser extent (6.4%).
— Mediaani­ikä, toisin sanoen ikä, jonka molemmin puolin väestö jakautuu iän puolesta kahteen yhtä suureen osaan, on kasvanut vuosien 1960 ja 1995 välillä vain neljä vuotta: 32 vuodesta 36 vuoteen.
Nevertheless, this age group will lose 13 million people, significantly altering human resource availability.
Lyhyessä ajassa eli vuoteen 2025 men­nessä kasvu on kuitenkin jo yli kaksinker­tainen, ja mediaani­iäksi tulee 45 vuotta.
The proportions of the population aged less than 20 or more than 60 years respectively will reverse by 2025.
— Alle 20­vuotiaiden ja yli 60­vuotiaiden ikäryhmissä on tapahtumassa päinvastais­ta kehitystä vuoteen 2025 mennessä.
The younger group is currently larger, but the relative sizes will approach equality by around 2025, after which the proportion accounted for by the older group will grow continuously.
Tällä hetkellä nuoremmat ovat enem­mistönä, vuonna 2005 osuudet ovat yhtä suuret, ja sen jälkeen vanhempien ihmis­ten osuus kasvaa jatkuvasti.
(iii) Retired adults will see their numbers in­crease by over 37 million, a rise of some 50%.
— Eläkkeellä olevien aikuisten määrä kasvaa yli 37 miljoonaa henkeä eli lähes 50 prosenttia.
This spectacular increase is the result of 'baby boomers' progressively reaching retirement age.
Tämä silmiinpistävä lisäys on seurausta "suurten ikäluokkien" vähittäisestä siirtymisestä eläkeikään.
Against this background, how can funding for pensions and health services be guaranteed?
Kuinka tässä ympäristössä voidaan var­mistaa eläkkeiden ja terveydenhuoltopal­velujen rahoitus?