natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In view of the above, the growth of the mining and basic metals cluster can be said to be founded on three basic elements: production factors, demand factors and ancillary fields.
Edellä esitellyn kilpailukykymallin perusteella voidaan sanoa, että kaivos- ja metalliklusterin kasvu on rakentunut lähinnä kolmen perustekijän varaan: tuotannontekijäolojen, kysyntätekijöiden ja liitännäisalojen.
Only a few mines yielded large amounts of raw material and ¡n fact the low ore content and the hardness of the bedrock proved considerable obstacles that later encouraged technological innovations.
Raaka-ainetta oli runsaasti vain muutamissa kaivoksissa, ja itse asiassa alhaiset malmipitoisuudet ja kallioperän kovuus muodostuivat suhteellisiksi haitoiksi, jotka myöhemmin edistivät teknologista kehitystä.
Mining technology became competitive partly because ¡t had to operate in conditions of greater than normal difficulty.
Kaivosteknologia kehittyi kilpailukykyiseksi osittain siksi, että sen oli toimittava normaalia vaikeammissakin olosuhteissa.
However, it was highly specialist production factors of the industry's own creation — top training and knowhow — that proved crucial.
Ratkaisevia ovat kuitenkin olleet itse luodut, erikoistuneet tuotannontekijät — korkeatasoinen koulutus ja osaaminen.
Demand factors and links with related and supporting fields also Influenced the course of development: the metal Industry's main customers have Included the highly export-oriented shipbuilding industry and the boiler-making industry, which have mainly served the forest industry.
Kysyntätekijät sekä kytkennät lähi- ja tukialoihin ovat olleet mer kittäviä kehitykseen vaikuttaneita tekijöitä: metallin perusteollisuuden tärkeitä asiakkaita ovat olleet mm. vientiin voimakkaasti suuntautuneet laivanrakennusteollisuus ja lähinnä metsä teollisuutta palveleva kattilateollisuus.
The growth potential of the mining and basic metals cluster ¡s still good, though actual ore excavation is very much reduced.
Kaivos- ja perusmetalliklusterin kasvumahdollisuudet ovat edelleenkin hyvät, vaikka itse perusteollisuus — malmikaivostoiminta — onkin tuntuvasti pienentynyt.
There are new opportunities related to growing quarrying and processing of industrial minerals and, for instance, ¡n underground construction and the necessary equipment, in stone working and in the development of customer-oriented products.
Uudet mahdollisuudet liittyvät teollisuusmineraalien louhinnan ja jatkojalostuksen kasvuun ja esimerkiksi maanalaisrakentamiseen ja sen laitteisiin, kiven jatkojalostukseen ja asiakaslähtöisten tuotteiden kehittämiseen.
The energy sector has become important in Finland, mainly because of the country's difficult physical conditions and the energy intensity of its industry.
Energiasektori on kehittynyt Suomessa vahvaksi vaativien luonnonolosuhteiden ja teollisen rakenteen energiavaltaisuuden vuoksi.
It has also operated ¡n competitive circumstances, compared with many other countries, and this has ensured efficient production processes and use of energy.
Lisäksi energia-ala on toiminut useimpiin muihin maihin verrattuna varsin kilpailullisissa oloissa, mikä on osaltaan johtanut tehokkaaseen tuotantoon ja energian käyttöön.
A flourishing export sector has developed in the energy cluster, mostly connected with power plant, distribution network and system control technologies.
Energiaklusteriin on kehittynyt menestyvää vientitoimintaa, josta suuri osa liittyy voimalaitos-, jakeluverkko- ja järjestelmäohjaustekniikkaan.
Among individual export products, the most important are various cables and conductors, and power plant boilers, where Finnish manufacturers have always claimed a large market share.
Yksittäisistä vientituotteista tärkeimpiä ovat erilaiset kaapelit ja johtimet sekä voimalaitoskattilat, joissa suomalaisten tuottajien markkinaosuudet ovat perinteisesti olleet suuria.
The energy cluster is of great importance to the overall Industrial structure in Finland, largely because it is extensively linked to the country's main industrial sectors, i.e. the forest and metal and engineering industries.
Energiaklusterilla on suuri merkitys Suomen teollisessa rakenteessa erityisesti siksi, että sillä on runsaasti kytkentöjä teollisuuden päätoimialoihin, metsä- ja metalliteollisuuteen.
These links have generated specialist knowhow in, for instance, the combined production of electricity and district heating, a distinctive feature of the Finnish energy business.
Näiden kytkentöjen pohjalta on syntynyt mm. erityisosaamista sähkön ja lämmön yhteistuotannossa, joka on suomalaisen energiaalan erityispiirre.
By International standards, Finland can claim a wide range of specialist knowhow in energy matters.
Energiaalan suomalainen osaaminen on kansainvälisessä mittapuussa hyvin monipuolista.
This has been developed mostly under the combined impact of specialist produc-
Se on syntynyt pääosin erikoistuneiden tuotannontekijöiden, vaativan kysynnän ja suhteellisen kilpailullisten markkinoiden yhteisvaikutuksesta.
The telecommunications cluster
Tietoliikenneklusteri
The manufacture of telecommunications equipment and related services and ancillary fields make up a block of fairly weak cluster structures.
Tietoliikennelaitteiden valmistus ja siihen liittyvät palvelut ja liitännäisalat muodostavat vasta heikkoja klusterirakenteita sisältävän toiminnallisen kokonaisuuden.
However, the cluster has been growing extremely fast: development prospects are good and internal links within the block are get ting stronger all the time.
Klusteri on kuitenkin kasvanut erittäin nopeasti: kehitysnäkymät ovat hyvät ja kehitysblokin sisäiset kytkennät ovat voimistumassa.
The cluster's most important products are mobile phones and base stations for mobile phone systems, together with telephone exchanges.
Klusterin tärkeimmät tuotteet ovat matkapuhelimet ja matkapuhelinjärjestelmien tukiasemat sekä puhelinkeskukset.
The public sector has proved an important customer here, in terms both of setting standards and of operations, and had a crucial Impact on initial start-up of production and later growth.
Näiden tuotannon aloittamiseen ja kasvuun vaikuttivat keskeisesti julkisen sektorin asettamat standardit ja toiminta vaativana asiakkaana.
Without the pan-Scandinavian NMT standard, mobile phone manufacture in Finland would certainly never have materialised on the present scale, at least.
Ilman yhteispohjoismaista NMT-standardia ei matkapuhelinten valmistusta Suomessa ainakaan nykyisessä laajuudessa olisi.
Manufacture of telecommunications equipment is by far the most important sector of electronics these days, accounting for about 40 % of total output in the industry.
Tietoliikennelaitteiden valmistus on selvästi merkittävin elektroniikkateollisuuden ala Suomessa, noin 40 % koko toimialan tuotannosta.
However, it is important to note that equipment manufacture comprises only part of the overall cluster.
Tärkeää on kuitenkin huomata, että laitevalmistus on vain osa koko klusteria.
Specialist production factors, especially trained labour, have been of vital importance for this development.
Klusterin toiminnan kehittymisessä erikoistuneiden tuotannontekijöiden, ennen muuta koulutetun työvoiman, merkitys on ollut keskeinen.
Significant research is also going on in communications technology to back up commercial operations.
Viestintäteknologian alalla on myös mer kittävää tutkimustoimintaa, joka on tukenut alan liiketoimintaa.
Domestic equipment manufacture and the production of special items such as gauges, planning services, software and microcircuits have already developed to serve the telecommunications and electronics sectors.
Tietoliikenne-elektroniikan tuotantoa palvelemaan on jo kehittynyt kotimaista laitevalmistusta ja erikoispanosten tuo tantoa, mittalaitteita, suunnittelupalveluita, ohjelmistoja, mikropiirejä.
Overall, the cluster can be thought of as representing far less than 10% of total output.
Kokonaisuudessaan klusterin voi arvioida edustavan selvästi alle 10:tä prosenttia teollisuuden tuotannosta.
However, operations are highly export-oriented and the sector has grown rapidly, even during the recession.
Toiminta on kuitenkin voimakkaasti vientiin suuntautunutta ja ala on kasvanut nopeasti myös laman aikana.
Future prospects involve growth in, for instance, individual communication systems and distance teaching.
Tulevaisuuden mahdollisuudet liittyvät mm. erillisviestintäjärjestelmien seka etäopetuksen kasvuun.
However, demand for existing products is also expected to go on growing rapidly.
Kuitenkin myös nykyisten tuotteiden kysynnän kasvun arvioidaan jatkuvan voimakkaana.
Russia and the Baltic countries are an important potential market area here.
Venäjä ja Baltian maat ovat merkittävä potentiaalinen markkina-alue.
Exports of services and planning could well grow very fast ¡n these areas, side by side with equipment exports.
Palvelu- ja suunnitteluvienti voi erityisesti näillä alueilla kasvaa nopeasti yhdessä laiteviennin kanssa.
The role of the public sector as a demanding pilot customer, a party to international agreements and the formulator of standards will continue to be crucial.
Julkisen sektorin rooli vaativana pilottiasiakkaana, kansainvälisten sopimusten tekijänä ja standardien luojana on tärkeä myös tulevaisuudessa.
The environment cluster
Ympäristöklusteri
The environment cluster comprises potential, rather than already established, development blocks.
Ympäristöklusteri kuuluu pikemminkin potentiaalisiin kuin talouden vakiintuneisiin kehitysblokkeihin.
However, cluster structures are already identifiable, new parts are developing, and positive links are strengthening.
Klusterirakenteet ovat kuitenkin tunnistettavissa, uusia osia kehittyy ja myönteiset kytkennät vahvistuvat.
Finland's strong knowhow areas primarily relate to water pollution control, energy produc tion combustion technology and applications of biotechnology to environmental protection.
Suomen vahvat osaamisalueet liittyvät ennen muuta vesien suojeluun sekä mm. energian tuotannon polttotekniikkaan ja biotekniikan ympäristösuojelun sovelluksiin.
Products connected with water pollution control include wastewater chemicals, treatment plant planning and related technology.
Vesien suojeluun liittyviä tuotteita ovat mm. jätevesikemikaalit, puhdistamojen suunnittelu sekä tähän liittyvä tekniikka.
Products related to the energy sector include district heating systems and fluidised bed technology ¡n energy production using solid fuels.
Energiasektoriin liittyviä tuotteita ovat esimerkiksi kaukolämpöjärjestelmät ja leijupetitekniikka kiinteisiin polttoaineisiin perustuvassa energian tuotannossa.
Finland's special knowhow in water pollution control has developed because of the demanding customers and environmental standards here.
Vesien suojelun osaaminen on kehittynyt Suomessa nimenomaan vaativien asiakkaiden ja ympäristönormien vuoksi.
Treatment of forest industry effluents has called for the development of new methods, and this has also led to the emergence and growth of new business sectors.
Metsäteollisuusyritysten jätevesien puhdistus on edellyttänyt uusien menetelmien kehittämistä, joka on johtanut myös uuden teollisen toiminnan syntyyn ja kasvuun.
Demand for environmental technology and production methods that conserve raw materials will increase dramatically in future, so the development potential of this particular
Ympäristöteknologian ja raaka-aineita säästävien valmistusmenetelmien kysyntä kasvaa tulevaisuudessa voimakkaasti, minkä vuoksi tämän kehitysblokin kehityspotentiaali on erittäin suuri.
Environmental considerations will revolutionise industry in future, just as mass production and information technology have already done this century.
mullistavat teollisuutta tulevaisuudessa samalla tavalla kuin teollinen massatuotanto ja informaatiotekniikka ovat jo aiemmin tällä vuosisadalla tehneet.
The pharmaceuticals industry cluster
Lääketeollisuusklusteri
This cluster's most important products are pharmaceuticals, diagnostics and medical applications of biotechnology, hospital equipment, aids for the handicapped and physical physio-therapy equipment.
Klusterin tärkeimpiä tuotteita ovat lääkkeet, diagnostiset valmisteet ja lääketieteeseen liittyvät biotekniikan sovellukset, sairaalavälineet, vammaisten apuvälineet ja kuntoiluvälineet.
Finland has several internationally successful enterprises in these fields whose exports are based on an extremely high level of know-how.
Näillä aloilla on useita kansainvälisesti menestyneitä yrityksiä, joiden vienti perustuu erityisen korkeaan osaamisen tasoon.
Most of these exports are 'high tech' products.
Suuri osa viennistä on huipputekniikkaan kuuluvia tuotteita.
They account for only a small proportion of total exports as yet, but a fast-growing one.
Näiden osuus kokonaisviennistä on vielä pieni, mutta nopeasti kasvava.
The success of companies in the cluster relies largely on efficient use of specialist produc tion factors and discriminating demand in the welfare society.
Klusteriin kuuluvien yritysten menestyminen perustuu suurelta osin erikoistuneiden tuotannontekijöiden tehokkaaseen käyttöön ja hyvinvointiyhteiskunnan vaativaan kysyntään.
High-quality medical research and training and the advanced health care system here have acted as the domestic spurs that have prompted the development of many successful products.
Korkeatasoinen lääketieteellinen tutkimus ja koulutus sekä kehittynyt terveydenhoitojärjestelmä ovat olleet monien menestystuotteiden kotimaisina lähtökohtina.
Many companies are highly specialised and concentrate on product groups where the advantages of large scale in R & D and production are not very great. The internal links within the cluster are to some extent weak as yet, but are strengthening.
Klusterin sisäiset kytkennät ovat osittain vielä heikkoja, mutta ne vahvistumassa.
The crucial link is between research and training and industry, and the public sector will play a critical role, acting as a pilot customer encouraging competition.
Keskeistä on tutkimuksen ja koulutuksen yhteys teollisuuteen ja julkisen sektorin rooli vaativana mutta kilpailua ylläpitävänä pilottiasiakkaana.
Transport and communication clusters
Kuljetuksen klusterit
The transport and communication clusters include shipbuilding and related subcontracting services, passenger shipping, and cruise travel, conference, programme and forwarding services.
Kuljetuksen klustereihin kuuluvat laivanrakennus ja siihen liittyvät aliurakointipalvelut, matkustajalaivaliikenne sekä risteilymatkailu konferenssi-, ohjelma- ja huolintapalveluineen.
It can also be counted as Including transit traffic, with the related transport, insurance, data communications and forwarding services.
Usäksi siihen voidaan lukea transitoliikenne kuljetus-, vakuutus-, tietoliikenne- ja huolintapalveluineen.
The clusters form a somewhat disparate group, but there are already some distinct cluster structures forming, or then exist ing structures are getting stronger.
Kuljetuksen klusterit ovat hieman hajanainen ryhmä, mutta selviä klusterirakenteita em. toiminnoissa on joko syntymässä tai aikaisemmin syntyneet ovat vahvistumassa. massa.
Future prospects relate to areas such as growing transit traffic and traffic growth via Finland to St Petersburg and Moscow.
Tulevaisuuden mahdollisuudet liittyvät mm. kasvavaan transitoliikenteeseen ja liikenteen kasvuun Suomen kautta Pietariin ja Moskovaan.
A large number of investments are already being planned to meet the needs of growing traffic volumes.
Kasvavan liikenteen tarpeisiin on suunnitteilla runsaasti investointeja.
The construction cluster
Rakentamisen klusteri
The construction cluster ¡s an example of a business or sectoral grouping that has suffered a radical down-spiral recently, though the basic elements of cluster structures continue to exist.
Rakentamisen klusteri on esimerkki yritys- ja toimialaryhmästä, joka on joutunut voimakkaasti alenevaan kierteeseen, vaikka klusterirakenteiden peruselementit ovat edelleen ole massa.
These could be exploited, but only after massive restructuring.
Niitä on mahdollista hyödyntää, mutta vain suurten rakennemuutosten kautta.
Finland's goods exports derive from companies in the abovementloned clusters.
Noin 80—90% Suomen tavaraviennistä on peräisin edellä esitettyihin klustereihin kuuluvissa yrityksissä.
The bulk of all industrial R & D is also done in the same companies.
Samoin teollisuuden T & K-toiminnasta valtaosa tehdään näissä yrityksissä.
By far the most important is the forest industry cluster.
Suomen teollisuuden kehitysblokeista selvästi merkittävin on metsäteollinen klusteri.
Forest products accounts for about 40 % of total exports, and those of other sectors in the forest cluster for about 20%.
Metsäteollisuustuotteiden osuus kokonaisviennistä on noin 40% ja metsäklusteriin kuuluvien muiden toimialojen noin 20%.
The products exported by the forest cluster Include several where Finnish producers can claim an extremely large market share.
Metsäklusterin vientituotteiden joukossa on useita, joissa suomalaisten tuottajien maailmanmarkkinaosuudet ovat hyvin suuria.
Finland is the most important exporter of printing and writing papers in the world, account ing for about 25 % of global exports and some 15 % of European consumption.
Suomi on merkittävin paino- ja kirjoituspapereiden viejä maailmassa: osuus maailman kokonaisviennistä on noin 25 % ja osuus Euroopan kulutuksessa noin 15 %.
In the case of paper machines, Finnish producers have over 30 % of the world market.
Paperikoneissa suomalaisten tuottajien osuus maailmanmarkkinoista on yli 30 %.
The metal and engineering and mining cluster accounts for about 10 % of total exports.
Metalli- ja kaivosklusterin osuus Suomen koko viennistä on noin 10 %.
In terms of market share, the most Important products include special steels, refining technology and drilling equipment.
Markkinaosuuksiltaan merkittävimpiä tuotteita ovat mm. erikoisteräkset, rikastustekniikka ja porauslaitteet.
The telecommunications cluster accounts for a good 5 % of total exports, but the proportion is growing fast.
Telekommunikaatioklusterin osuus kokonaisviennistä on runsas 5 %, mutta osuus kasvaa nopeasti.
The most important product group here is mobile phones, where Finland is one of the top world producers, with a roughly 20 % market share.
Tärkein tuoteryhmä on matkapuhelimet, jossa Suomi on maailman tärkeimpiä val mistaja noin 20 prosentin osuudella kokonaismarkkinoista.
The energy cluster also accounts for only some 5 % of total exports, but includes some companies with appreciable market shares in their own special fields.
Energiaklusterin viennin osuus koko viennistä on myös suhteellisen pieni, noin 5%. Klusteriin kuuluu kuitenkin yrityksiä, joilla on merkittäviä markkinaosuuksia omilla erityisalueillaan.
Finnish fluidised bed boilers, for instance, account for about 40 % of the world market.
Esimerkiksi suomalaisten leijupetikattiloiden osuus maailman kokonaismarkkinoista on noin 40%
Conclusions of cluster analysis
Klusterianalyysin johtopäätökset
Cluster analysis makes ¡t possible to guide developments in a direction that provides sup port for effective network cooperation and cluster structures.
Klusteritarkastelun avulla voi kehitystä ohjata suuntaan, jossa korostuu tuottavan verkostoyhteistyön ja klusterirakenteiden tukeminen.
The key element here ¡s to strengthen R & D, the diffusion of technology, workforce skills and improvements in how work is organised.
Tässä on keskeistä erityisesti tutkimus- ja kehitystoiminnan, teknologian diffuusion, työvoiman ammattitaidon ja työn organisaatioiden kehittämiseen liittyvien toimien vahvistaminen.
Such analysis underlines the importance of internationalisation, marketsensitive operations, skill in joint production, the combination of research and work by means of training, communication and cooperation skills, IT skills, comprehensive quality knowhow and the adoption of environmentally friendly production methods.
Tarkastelu korostaa mm. kansainvälistymisen merkitystä, markkinaherkkää toimintaa, yhteistoiminnallisen tuotannon osaamista, tutkimuksen ja työn yhdistämistä koulutuksen avulla, kommunikaatio- ja yhteistyövalmiuksia, tietoteknisiä valmiuksia, kokonaisvaltaista laatuosaamista ja ympäristöystävällisten tuotanto menetelmien käyttöönottoa.
Profitability problems: sectors with structural and cost crises
Kannattavuusongelmat: rakenne- ja kustannusriskialat
The profitability of Finnish Industry has to be improved if we want to keep the number of industrial workers even at the old level.
Suomen teollisuuden kannattavuuden on parannuttava, mikäli teollisuudessa työskentelevien määrän toivotaan pysyvän edes ennallaan.
In 1991, about 25 % of the industry workforce were in workplaces where value added was Insufficient to cover labour costs.
Vuonna 1991 noin 25% teollisuuden työ voimasta työskenteli sellaisissa toimipaikoissa, joissa luotu jalostusarvo ei riittänyt kattamaan työvoimakustannuksia.
These workplaces are the most at threat.
Nämä työpaikat ovat uhanalaisimpia.
Next come those which are unable to make essential replacement investments.
Seuraavaksi ovat vaarassa ne työpaikat, joissa ei kyetä suorittamaan välttämättömiä korvausinvestointeja.
When these are taken into account, the number of unprofitable workplaces rises to 38% of the total.
Kun nämä otetaan huomioon, kannattamattomien toimipaikkojen osuus nousee jo 38 %:iin.
After expenses on outside capital, only about 50% of industrial workplaces are profitable.
Vieraan pääoman kulujen jälkeen teollisuuden toimipaikoista vain noin 50 % on kannattavia.
In 1991, average labour costs in industry were FIM 143500 and wear and tear on manufacturing equipment (machinery and buildings), which replacement investments are sup posed to cover, an estimated FIM 38300 per head.
Vuonna 1991 keskimääräiset työvoimakustannukset teollisuudessa olivat 143500 markkaa ja tuotantovälineiden (koneiden ja rakennusten) kuluminen, joka uusintainvestoinneilla pitää kattaa, arviolta 38300 markkaa henkilöä kohti.
The interest on loans taken by Industry and exchange rate losses — less Interest income and dividend — came to about FIM 29500 per head.
Teollisuuden ottamien lainojen korot ja valuuttakurssitappiot — vähennettynä saaduilla koroilla ja osingoilla — olivat noin 29500 markkaa henkilöä kohti.
Altogether, these items make FIM 211 300.
Yhteensä nämä kuluerät olivat 211 300 markkaa.
This was covered in only half of all workplaces; elsewhere, value added per employee was lower.
Ne tulivat katetuksi puolessa teollisista toimipaikoista, muissa jalostusarvo työntekijää kohti oli pienempi.
However, there are a number of extremely profitable workplaces in industry.
Teollisuudessa on kuitenkin joukko erittäin kannattavia toimipaikkoja.
Some 38 % of the industrial workforce managed to earn at least 15 % in interest on invested capital.
Sijoitetulle omalle pääomalle kykeni ansaitsemaan vähintään 15 prosentin tuoton 38 prosenttia teollisuuden väestä.
These people are at workplaces where there is no need to fear job losses.
Nämä henkilöt työskentelevät sellaisissa toimipaikoissa, joissa ei tarvitse pelätä työ paikan katoamista.
At this level of yield, the owners have no cause to transfer production abroad or to put their money in alternative investments.
Tällä tuottotasolla ei omistajilla ole enää perustetta siirtää toimintaa ulkomaille tai sijoittaa rahoja vaihtoehtoisiin sijoituskohteisiin.
In these companies, Finnish labour has been made competitive and operations can expand.
Näissä toimipaikoissa suomalainen työ on tehty kilpailukykyiseksi ja toiminta voi laajentua.
In the 1970s and 1980s, industry got used to low real interest rates, and sometimes even negative rates. Inflation ate up loans, and efficiency was not raised sufficiently.
ongelmat johtuvat toimipaikkakohtaisista tekijöistä, kuten huono sijainti, kehittymättömät tuotteet, epäonnistunut työn organisointi, tehottomat koneet jne.
In other words, the problems at unprofitable workplaces derive from workplace-specific factors, such as poor location, undeveloped products, unsuccessful work organisation, inefficient machinery, etc.
Kustannuskriisitoimialoja ovat alat, joilla kustannusten nousu tekee merkittävän osan työ paikoista kannattamattomiksi.