natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(49 30)31 51 02 40/241 Fax (49 30) 31 51 03 16/154 E-mail: kub@berlin.ihk.de
Faksi:+46 40321033 Sähköposti: anders.krantz@euroinfo.se URL: www.euroinfo.se
Federation of Industries of Northern Greece Morihovou Square, 1 GR-54625 THESSALONIKI Tel. (30 31)53 98 17/96 82 Fax (30 31) 54 14 91 m.
KRAFT Hannelore Euro Info Centre Zenit GmbH Dohne 54 Postfach 10 22 64 D-45468 MÜLHEIM AN DER RUHR Puh. +49 208 3000421 Faksi: +49 208 3000429 Sähköposti: mk@www.zenit.de
(39 10)209 42 52/434 Fax (39 10)209 42 97 E-mail: euroinfo@relay.ge.camcom.it
2 D-90431 NÜRNBERG Puh.+49 9116554933 Faksi:+49 911 6554935 Sähköposti: ides@gw.lga.de URL: www.lga.de
LAWSON Jenny West Yorkshire Euro-Info Centre Mercury House - 2nd Floor 4 Manchester Road BRADFORD BD5 0QL Tel.(44 1274)75 42 62 Fax (44 1274) 39 32 26 E-mail: jenny@wyebic.demon.co.uk
RUOTSI TRUEDSON G. CHAIRMAN Svenska Garveriidkareforeningen c/o Malungs Garveri Ab S.O. Box 157 S-78200 MALUNG Puh.+46 280 717 40 Faksi:+46 280 103 49
YOUNG Christine Euro-Info Centre Southwest Exeter Enterprises Reed Hall
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA MELVILLE Mr
ADVISERS
JÄRJESTÖT
The Finnish Foreign Trade Association Arkadiankatu 2 - PO Box 908 FIN-00101 HELSINKI Tel. (358 9) 695 93 88 Fax (358 9) 685 15 73
Fentetextiel De Schutterij 16 3905 PL VEENEN DAAL NEDERLAND Puh.+31 838 56 44 88 Faksi:+31 838 56 44 87
BRANDS A. J. EMDA Institute 117 route de Stavelot L-9991 WEISWAMPACH Tel. (352) 97 91 17 Fax (352) 97 90 99
Teksti i [¡teollisuusliitto Eteläranta 10 FIN-00130 HELSINKI Puh.+358 9 66 15 61 Faksi: +358 9 65 33 05
IRELAND
TANSKA
FINANCIAL ENGINEERING
TIEDOTUSKE
THE NETHERLANDS BRUINSMA Willy Coordinatrice FEDER Hoofkantoor Bezuidenhoutseweg 30 2500 EC 's GRAVENHAGE Tel. (31 70)379 68 24 Fax (31 70)379 60 95
MOMBELLI Gerardo Director Euroopan komissio Via Poli 29 1­00187 ROMA Puh. +39 6 699 99 1 Faksi: +3+9 6 679 16 58
UNITED KINGDOM MELVILLE Mr
SAKSA BUNZ Axel
LEONARDO NATIONAL RELAYS
Director Euroopan komissio Zitelmannstr.
DTI Kingsgate House 66­74 Victoria Street LONDONSWI 6SW Tel.(44 171)215 50 00 Fax (44 171)931 03 97
22 D­53106 BONN Puh. +49 228 53 00 90 Faksi: +49 228 530 09 50
LIFE NATIONAL RELAYS
(1):+34 I 396 49 02 Puh.
Swedish Environmental Agency S­17185 SOLNA Tel. (46 8)799 11 31 Fax (46 292 38 2
SUOMI ESKOLA N. CIMO (Centre for International Mobility) PL 343 FIN-00531 HELSINKI Puh. +358 9 77 47 70 33 Faksi: +358 9 77 47 70 64
MULTIMEDIA SYSTEMS DG III
KANSALLISET YHTEYSHENKILÖT
UNITED KINGDOM
RUOTSI RISBERG Α. Swedish Environmental Agency S­17185 SOLNA Puh.+468799 11 31 Faksi: +46 8 292 38 2
Tel. (31 20)512 14 16 Fax (31 20)617 06 34
KREIKKA
Royal House 72 Dean Street LONDON W1V5HB Tel.(44 171)437 557 63
(2): +32 2 299 14 44 Faksi: +32 2 299 17 77
Hellenic Association of Footwear Manufacturers and Exporters Rue Penelope Delta 27 GR-15451 NEOPPSYCHICO ATHINA Tel.(30 1)647 45 57
EUROOPAN UNIONI BALDAZZI Alberto Euroopan komissio X1/B/2LIFE­BU­5/05/115 Rue de la Loi 200 B­1049 BRUXELLES Puh. +32 2 295 42 39 Faksi:+32 2 296 95 61
63 A-1045 WIEN Tel. (43 1)501 05 ext. 3462 Fax (43 1)502 06 278
Puh.+351 154 02 61 Faksi:+351 1 57 65 07
HADJIDIMITRIOU Id PRESIDENT Hellenic Tanners' Association Piraeus + Lamias Str. 180 GR-17778 TAVROS Tel. (30 1)346 23 35/31 67 Fax (30 1)3464891
». > :.■■.,-:; > . < :,:.;■ ·,^. ; .í,., . . ... AHOITUSSUUNNITTELU
IRELAND LÄNNEN Mr
Puh. +32 2 507 38 64
NATIONAL SMES CI OFFICERS
KANSALLISET YHTEYSHENKILÖT
BELGIUM COLLET Daniel
KANSALLISET YHTEYSHENKILÖT
UNITED KINGDOM MELVILLE Mr
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA MELVILLE Mr
NATIONAL TEXTILE FEDERATIONS
KANSALLISET YHTEYSHENKILÖT
UNITED KINGDOM MELVILLE Mr
RUOTSI RALDOW W.
RESIDER NATIONAL RELAYS
(1):+45 43 50 43 50 Puh.
UNITED KINGDOM MELVILLE Mr
KANSALLISET YHTEYSHENKILÖT
FINLAND LÄHTEENMÄKI Ms U. Centre for Metrology and Accreditation Lönnrotinkatu 37 — PO Box 239 FIN-00181 HELSINKI Tel.(358 9)616 74 50 Fax (358 9) 616 74 67
TMR (TUTKIJOIDEN KOULUTUS JA LIIKKUVUUS) PO XII
Tel. (353 1)837 01 01 Fax (353 1)8370172
SUOMI
FRANCE BEROUD L. Mission 'Relation Internationale' CEMAGREF/DICOVA BP22 F-92162 ANTONY CEDEX Tel. (33 1)40966147 Fax (33 1)40 96 61 39
FIN-00551 HELSINKI Puh.
THE NETHERLANDS DUBBELD G. EG Liaison Grote Marktstraat 43 — Postbus 13766 2501 ET DEN HAAG Tel. (31 70)346 72 00 Fax (31 70)356 28 11
PARMENTIER Marc Euroopan komissio DG XIII/D/2 JMO/M/81 L-2920 LUXEMBOURG Puh.+352 430 13 31 53
SWEDEN RALDOW W
KREIKKA
TECHNOLOGY FOR BUSINESS PROCESSES
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA MELVILLE Mr
TEXTILES — CLOTHING PROGRAMME
(2):+31 79 53 25 60 Faksi:+31 79 53 48 16
(TRAINING AND MOBILITY
(1):+31 30 74 20 35 Puh.
OF RESEARCHERS)
(2):+3130 74 26 94 Faksi:+31 30 29 09 62
FINLAND HELANDER Elisabeth Director of Research Academy of Finland PO Box 57
CADET Dr. D.L. INSU ­ CNRS B.P. 287 F­75766 PARIS Puh. +33 1 44 96 43 80 Faksi: +33 1 44 96 49 65
GREECE AGELOPOULOS Mr
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA DAVIES Dr. D.J.R.
UNITED KINGDOM MELVILLE Mr DTI Kingsgate House 66-74 Victoria Street LONDON SW1 6SW Tel. (44 171)215 50 00 Fax (44 171)931 03 97
OTT Heinrich Euroopan komissio DG XII­ SDME/03 /61 Rue de la Loi 200 B­1049 BRUXELLES Puh.
Page 202
EUROOPAN UNIONI
EUROPEAN
RAHOITUSOHJELMAT
TEXTILE, CLOTHING, LEATHER, FOOTWEAR AND FURNITURE INDUSTRIES
KÄYTTÖOPAS: TEKSTIILI­, VAATETUS­, NAHKA­, JALKINE­ JA HUONEKALUTEOLLISUUS
This Guide is specifically intended to meet the needs of heads of businesses, and in particular SMEs in the textile, clothing, leather, footwear and furniture sectors looking for information about the opportunities available to them under the many Community programmes and financial instruments.
Tämä julkaisu on suunniteltu yritysjohdon käyttöön, erityisesti tekstiili­, vaatetus­, nahka­, jalkine­ ja huonekalualojen pk­yritysten johtajille, jotka haluavat tietoja yhteisön lukuisten rahoitusohjelmien ja ­välineiden tarjoamista mahdollisuuksista.
Benchmarking the competitiveness of European industry
Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn esikuva-analyysi
Introduction
Osa 1 Johdanto
The general context 2.
Tausta 2.
Growth of industry 3.
Teollisuuden kasvu 3.
Cost of key inputs 4.
Keskeisten panostekijöiden kustannukset 4.
Investment in industry
Teollisuusinvestoinnit
Functioning of markets 2 Innovation
Markkinoiden toiminta 2. Innovaatio
Benchmarking of sectors 3.
Toimialatason esikuva-analyysi 3.
Benchmarking framework conditions
Esikuvaanalyysin puite-edellytykset
Part 1
Osa 1 Johdanto
The communication takes as its starting point the Commission's proposals for a confidence pact for employment.1That document begins by pointing out that the rate of structural unemployment is increasing regularly; at the end of each recession the level is higher.
Tämän tiedonannon lähtökohtana ovat komission ehdotukset työllisyyttä koskevaksi luottamussopimukseksi.(') Tuon asiakirjan alussa osoitetaan, että rakennetyöttömyys kasvaa jatkuvasti ja että se on jokaisen laskusuh­danteen päättyessä entistä korkeampi.
Ensuring a sufficient rate of net job creation to reverse this tendency and to ensure that all those willing and able to contribute to well-being in the Union through productive employment have the opportunity to do so constitutes the major challenge for Europe today.
Nettotyöpaikkojen luomisen riit­tävän vauhdin varmistaminen tämän suuntauksen kääntämiseksi ja sen varmistamiseksi, että kaikki, jotka haluavat ja voivat edistää unionin hyvinvointia tuottavalla työllä, saavat tilaisuuden tehdä niin, on Euroopan suurin haaste tällä hetkellä.
As pointed out in the White Paper on growth, competitiveness and employment^ and the communication on an industrial competitiveness policy for the European Union,' improved competitiveness of the European economy constitutes an important means to achieve that goal.
Kuten valkoisessa kirjassa kasvusta, kilpai­ lukyvystä ja työllisyydestä(:) ja tiedonannossa "Euroopan unionin teolli­suuden kilpailukykypolitiikka"(3) osoitettiin, Euroopan talouden kilpai­ lukyvyn parantaminen on tärkeä keino tuon päämäärän saavuttamiseksi.
These three documents, along with other Commission proposals, set out the agenda which must be met for competitiveness to improve.
Nämä kolme asiakirjaa yhdessä muiden komission ehdotusten kanssa muodostavat kilpailukyvyn parantamiseksi toteutettavan työohjelman.
Many of these actions concern Member States.
Monet siihen sisältyvät toimenpiteet kuuluvat jäsenvaltioiden toimival­taan.
The purpose of this communication is to provide an updated analysis of the present situation of European industrial competitiveness.
Tämän tiedonannon tarkoitus on esittää ajankohtainen analyysi Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn nykytilasta.
In order to assist prioritization, a limited number of key areas for improving competitiveness are identified in the light of the preceding analysis.
Tärkeysjärjestyksien ratkaisemisek­si selvitetään, mitkä ovat kilpailukyvyn parantamisen avainalueet edellä esitetyn tarkastelun perusteella.
The Commission calls attention to benchmarking not as a new policy initiative but as a tool to promote better implementation of measures in key areas for competitiveness by focusing on factors and conditions that determine superior performance and exchange of information on best practices.
Komissio kiinnittää huomiota esikuva­analyysiin (benchmarking­menetelmään), joka ei ole uusi politiikka­aloi­te, vaan keino, jolla edistetään kilpailukyvyn avainalueiden toimenpitei­den parempaa toteuttamista keskittymällä tekijöihin ja edellytyksiin, jotka synnyttävät parhaita suorituksia ja parhaita käytäntöjä koskevaa tietojen vaihtoa.
In this communication, while the analysis of competitiveness mainly relates to industry, it also sheds light on some of the underlying factors explaining the outcome of the economy of the whole in terms of growth, productivity and employment.
I Tässä tiedonannossa kilpailukyvyn analysointi liittyy pääasiassa teollisuu­teen, mutta se valaisee myös joitakin perustekijöitä, jotka selittävät talou­den kokonaistulosta kasvuna, tuottavuutena ja työllisyytenä.
Indeed, no discussion of the competitive ness of European manufacturing industry would be complete without that of the competitiveness of a certain number of services.
Euroopan valmistusteollisuuden kilpailukyvystä käytävä keskustelu olisi puutteellis­ta, jos ei myös eräiden palvelujen kilpailukykyä käsiteltäisi.
A confidence pact, SEC(96) 1093 of 6 May 1996. White Paper on growth, competitiveness and employment, (COM(93) 700, December
(') Työllisyyttä koskeva luottamussopimus, SEC(96) 1093, 6.5.1996. (:) Kasvu, kilpailukykyjä työllisyys, KOM(93) 700, joulukuu 1993.
Competitiveness Advisory Group appointed by President Santer
Puheenjohtaja Santerin nimittämä kilpailukykyä käsittelevä neuvoa-antava ryhmä
The first report of the group took a broad view of competitiveness, stressing that competitiveness implies elements of productivity, efficiency and profitability, and that it is not an end in itself.
Ryhmän ensimmäisessä kertomuksessa tarkasteltiin kilpailukykyä laveassa merkityksessä ja korostettiin, että kilpailukykyyn sisältyy tuottavuuden, tehokkuuden ja kannattavuuden osatekijöitä.
It is a powerful means to achieve rising standards of living and increasing social welfare.
Kilpailukyky ei ole itsetarkoitus, vaan vahva keino, jolla voidaan nostaa elintasoa ja kasvattaa sosiaaliturvaa.
For this reason, at the level of the economy, the most important indicators of competitiveness concern growth, productivity and employment along with the factors that can explain a given outcome.
Tästä syystä kilpailukyvyn tärkeimmät mittarit kansantalouden tasolla mittaavat kasvua, tuottavuutta ja työllisyyttä niiden tekijöiden lisäksi, joilla tiettyä tulosta voidaan selittää.
At the level of the major sectors of the economy or individual sectors of industry and services, many of the same indicators of competitive ness can be used.
Talouselämän pääalojen tai yksittäisten toimialojen tasolla voidaan käyttää monia samoja kilpailukyvyn mittareita.
Market share and profitability also constitute important indicators which provide a link with the competitiveness of firms.
Markkinaosuus ja kan nattavuus ovat myös tärkeitä mittareita, jotka kytkeytyvät yritysten kilpailukykyyn.
The various indicators of competitiveness are connected, since ultimately it is enterprises that provide the growth which creates jobs and raises productivity.
Kilpailukyvyn eri mittarit liittyvät toisiinsa, koska lopulta juuri yritykset luovat kasvun, joka synnyttää työpaikkojapa nostaa tuottavuutta.
How competitive ness at different levels are interlinked to provide a given outcome is a significant issue, addressed below.
Se, miten eri tasojen kilpailukyvyt liittyvät toisiinsa muodostaen tietyn tuloksen, on merkittävä asia, jota käsitellään jäljempänä.
Structural factors affecting competitiveness are the focus of this communication.
Kilpailukykyyn vaikuttavat rakennetekijät ovat tämän tiedonannon keskeisenä aiheena.
But, of course, the macroeconomic environment has a very important effect.
Makrotaloudellisella ympäristöllä on tietysti myös hyvin huomattava vaikutus.
However, the Commission does report regularly on these aspects in the annual economic report and monitors progress towards meeting macroeconomic objectives through its examination of economic convergence.
Komissio tiedottaa näistä näkökohdista kuitenkin säännöllisesti taloudellisessa vuosikertomuksessa ja seuraa sitä, miten makrotaloudellisten tavoitteiden saavuttamisessa edistytään, tutkimalla taloudellista lähentymistä.
The Maastricht criteria, by putting targets for economic and monetary union, represent a form of benchmarking in the policy area, which has proved its usefulness in promoting convergence and which can serve as a model for the application of benchmarking to other areas of importance for competitiveness.
Maastrichtin kriteerit, joissa asetetaan talous- ja rahaunionin tavoitteet, ovat politiikan alueella esiintyvä esikuvaanalyysin muoto, joka on osoittautunut hyödylliseksi edistettäessä lähentymistä ja joka voi toimia mallina sovellettaessa menetelmää muille kilpailukyvyn kannalta tärkeille alueille.
EMU and competitiveness
EMU ja kilpailukyky
The transition to the economic and monetary union (EMU) will have important beneficial effects on competitiveness both as regards internal and external aspects.
Siirtyminen talous-ja rahaliittoon (EMU) vaikuttaa huomattavasti kilpailukykyyn niin sisäisesti kuin ulkoisestikin.
Internally, EMU will eliminate transaction costs of cross-border payments.
Sisäinen vaikutus on se, että EMU poistaa rajat ylittävien maksujen siirtokustannukset.
In addition, it will foster competitiveness through increasing transparency.
Lisäämällä avoimuutta se myös vahvistaa kilpailukykyä.
SMEs, whose costs in participating in international trade are at present relatively high, will particularly benefit as EMU will enable them to increase their efficiency by entering into all European markets.
Pk-yrityk-set, joille osallistuminen kansainväliseen kauppaan aiheuttaa nykyisin suhteellisen korkeat kustannukset, hyötyvät erityisesti, koska EMU antaa niille mahdollisuuden lisätä tehokkuuttaan laajentamalla toimintaansa kaikille Euroopan markkinoille.
Furthermore, EMU will contribute significantly to exploit the full advantages of the internal market.
Lisäksi EMU edistää merkittävästi sisämarkkinoiden hyödyntämistä.
The past four years have witnessed that currency fluctuations have led to a sub-optimal allocation of production factors, jeopardizing the beneficial effects of economic integration and slowing down growth in Europe.
Neljän viime vuoden aikana valuuttakurssien vaihtelut ovat johtaneet tuotantotekijöiden puutteelliseen allokointiin, mikä on vaarantanut taloudellisen yhdentymisen edulliset vaikutukset ja hidastanut kasvua Euroopassa.
PART 1 I
OSA 1
Externally, given the importance of the European Union in international trade, financial markets may grant to the euro a status of international currency, similar to that enjoyed by the dollar.
Ulkoinen muutos taas on se, että ottaen huomioon Euroopan unionin merkityksen kansainvälisessä kaupassa rahoitusmarkkinat voivat myöntää eurolle kan sainvälisen valuutan aseman, jollainen dollarillakin on.
European companies will progressively be able to sell in euro on third markets and will thus be safeguarded from the effects of currency changes on sales prices.
Euroopan yritykset voi vat sitten käydä euromääräistä kauppaa ulkopuolisilla markkinoilla ja suojautua näin valuuttakurssimuutosten aiheuttamilta hintojen muutoksilta.
Finally, macroeconomic policies play a central role for competitiveness.
Makrotalouspolitiikalla on myös keskeinen merkitys kilpailukyvylle.
In particular, public deficits which are too high absorb a considerable share of private savings (nearly 35% in 1993) to the detriment of productive investments and push interest rates higher.
Erityisesti julkisen talouden liian suuret alijäämät syövät huomattavan osan yksityisistä säästöistä (lähes 45 prosenttia vuonna 1993), mikä estää tuotantoinvestointeja ja nostaa korkoja.
Policies oriented towards budgetary stability allow the macroeconomic framework to be improved.
Talousarviotasapainoon pyrkivällä politiikalla voidaan makrotalouden toimintapuitteita parantaa.
Indeed, general government net borrowing decreased from 6.3% in 1993 in the EU to 5.1% in 1995 and 4.4% in 1996 (forecasts).
Valtion hallinnon nettolainanotto väheni Euroopan unionissa vuoden 1993 6,3 prosentista 5,1 prosenttiin vuonna 1995 ja 4,4 prosenttiin vuonna 1996 (ennuste).
Real short-term Interest rates have followed a similar path, falling from 6.7% in 1992 to 4.9% in 1993 and 3.9 in 1995.
Lyhyet reaalikorot ovat seurailleet lainanottoa: ne ovat laskeneet vuoden 1992 6,7 prosentista 4,9 prosenttiin vuonna 1993 ja 3,9 prosenttiin vuonna 1995.
This development is reinforced by progress towards economic and monetary union.
Siirtyminen kohti talous-ja rahaliittoa vahvistaa tätä kehitystä.
The primary responsibility for ensuring that enterprises remain competitive lies with firms themselves.
Päävastuu yritysten kilpailukyvyn säilyttämisestä on yrityksillä itsellään.
They maintain competitiveness through the efficiency and the flexibility with which they satisfy existing market needs and through their ability to adjust to structural change, to create new markets and to meet new needs.
Ne ylläpitävät kilpailukykyään tyydyttämällä markkinoiden tarpeet tehokkaasti ja joustavasti ja pystymällä mukautumaan rakennemuutokseen, luo maan uusia markkinoita ja vastaamaan uusiin tarpeisiin.
The quality of management determines to a large degree the extent to which enterprises are successful in these tasks.
Johtamisen laatu määrää pitkälti sen, miten yritykset näissä tehtävissä onnistuvat.
Public authorities sustain competitiveness by putting in place the appropriate framework conditions under which enterprises operate.
Julkiset viranomaiset tukevat kilpailukykyä luomalla yritysten toiminnalle asianmukaiset puite-edellytykset.
This takes the form of providing necessary infrastructure, putting in place an appropriate regulatory environment and specific initiatives, particular ly in the areas of innovation, quality, the business environment for small and medium-sized enterprises and economic cohesion (Commission Green Paper on innovation, working document on quality and multiannual programme for SMEs).
Tähän tarvitaan välttämättömän perusrakenteen luomista, asianmukaisen sääntely-ympäristön ja erityiskannustimien tarjoamista erityisesti innovaation, laadun, pienten ja keskisuurten yritysten liiketoimintaympäristön sekä taloudellisen yhteenkuuluvuuden (komission innovaatiota käsittelevä vihreä kirja, laatua koskeva työasiakirja ja monivuotinen pk-yritysohjelma) alueilla.
This communication presents the diversity of, and inter-relations between, the factors influencing the competitiveness of enterprises, and, as a result, the necessity to develop a coherent approach concentrating on those factors in the business environment which are determining for enterprises.
Tässä tiedonannossa esitellään yritysten kilpailukykyyn vaikuttavien tekijöiden moninaisuutta ja niiden välisiä suhteita ja näiden seurauksena tarvetta kehittää yhtenäinen lähestymistapa, jossa keskitytään yritysten toimintamahdollisuuksia määrääviin liiketoimintaympäristön tekijöihin.
The urgency of this procedure derives from the globalization of markets and the risk that a lack of competitiveness on such markets holds for employment and living standards.
Tämän menettelyn tärkeys johtuu siitä, että markkinat ovat yleismaailmallistumassa, ja vaarasta, että kilpailukyvyn puute maailmanlaajuisilla markkinoilla vaikuttaa kielteisesti työllisyyteen ja elintasoon.
In order to assist enterprises and public authorities in the adaptations required to meet greater international com petition, the Commission proposes that benchmarking be promoted in partnership with industry and public administrations.
Edistääkseen yritysten ja julkisten viranomaisten sopeutumista suurempaan kansainväliseen kilpailuun komissio ehdottaa, että esikuvaanalyysia edistettäisiin teollisuuden ja julkisen hallinnon yhteistyönä.
The present communication does not seek to examine all those framework conditions that affect competitiveness, but only a limited range.
Tässä tiedonannossa ei pyritä tutkimaan kaikkia kilpailukykyyn vaikuttavia puite-edellytyksiä, vaan vain osaa niistä.
Some elements of taxation, social policy and the efficiency of public administration are examined in so far as they are identified as factors underlying competitiveness; so are the regulatory environment, the burden of administrative procedures and the adequacy of public infrastructure.
Joitakin verotuksen, sosiaalipolitiikan ja julkisen hallinnon tehokkuuden osatekijöitä tarkastellaan vain siltä osin kuin niiden katsotaan vaikuttavan kilpailukykyyn; samoin rajataan sääntely-ympäristön ja julkisen infrastruktuurin riittävyyden ja siitä aiheutuvan kuormituksen käsittely.
The Commission will continue to examine how public policies can support competitiveness.
Komissio aikoo jatkaa sen tutkimista, miten julkisen vallan politiikalla voidaan tukea kilpailukykyä.
Part 2
Osa 2 Euroopan teollisuuden kilpailukyky
I A strong economy is an economy that is capable of high productive effi­ciency, creating jobs in order to raise living standards.
■ Vahva talous on sellainen, joka pystyy korkeaan tuotantotehokkuuteen ja luo työpaikkoja nostaakseen elintasoa.
Living standards must be defined broadly to include elements that are difficult to quantify, such as a high degree of environmental protection or a low level of crime.
Elintaso on määriteltävä väljästi, niin että se sisältää myös tekijöitä, joita on vaikea ilmaista määrällisesti — esimerkiksi ympäristönsuojelun korkea taso tai rikollisuuden vähyys.
They include aspirations to a reasonable level of security against illness and destitution that has come to be known as the European social model.
Nii­hin kuuluu terveyden ja talouden kohtuullinen turvaaminen, mikä tunne­taan eurooppalaisena yhteiskuntamallina.
Maintaining and improving the quality of life in Europe requires that expectations and possibilities are matched and that the productive base is capable of delivering the desired outcome.
Elämänlaadun säilyttäminen ja parantaminen Euroopassa vaatii, että odotukset ja mahdollisuudet saate­taan vastaamaan toisiaan ja että tuotannollinen pohja pystyy tuottamaan toivotun tuloksen.
Gross domestic product represents an imperfect measure of living stan­dards.
Bruttokansantuote on epätarkka elintasomittari.
However, certain less quantifiable elements of living standards may be less incompatible with raising gross domestic product than may at first appear.
Eräät vaikeammin määrällisesti ilmaistavat elintason osatekijät voivat sopia paremmin yhteen bruttokansantuotteen kasvun kanssa kuin ensisilmäyksellä näyttäisi.