natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Growth will be fastest in telecommunications.
Nopeinta kasvu on tietoliikenteessä.
In trade, growth has tended to reflect the general economic trend, though fluctuations here, as in the other services, have been less pronounced than in industry.
Kaupan toimialalla kasvu on mukaillut yleistä talouskasvun trendiä kuitenkin niin, että suhdannevaihtelut kaupassa, kuten muissakin palveluissa, ovat olleet jalostuksen suhdannevaihteluita lievempiä.
The wave of rapid rationalisations that affected trade, as it did the other services, during the recession was one reason for the intensity of the slump.
Voimakkaan rationalisointiaallon kohdistuminen niin kauppaan kuin muihinkin palveluihin muun laman yhteydessä oli osatekijä laman syvyyteen.
However, as the economy grows, jobs in trade are expected to increase, though greater competition will hold back the rise.
Kauppa joutuu tehostamaan toimintojaan, mikä merkitsee rationalisointia ja pienmyymälöiden sulkemista.
Trade will be forced to rationalise still further, leading to closures of small shops.
Majoitus- ja ravitsemusalan työllisten määrä niin ikään kasvaa.
The number of jobs ¡n the hotel and restaurant business will also rise, though the pace will depend on how tourism develops, and a rise in employment will also mean cutting labour costs.
Kasvunopeus riippuu ennen muuta matkailun kehittymisestä, ja työllisyyden kasvu edellyttää myös työvoimakustannusten alentumista.
Big foreign companies are expected to penetrate more widely into many Finnish service Industries, such as transport, forwarding and advertising.
Ulkomaisten suuryritysten ennakoidaan tunkeutuvan entistä enemmän Suomeen monille palvelualoille kuten kuljetuksiin, huolintaan ja mainontaan.
Their presence will thus grow, especially in retail trading in various special goods, such as clothes, furniture and Interior decor.
Ulkomaisten yritysten osuus lisääntyy eräiden erikoistavaroiden, kuten vaatteet, huonekalut ja sisustustarvikkeet, vähittäiskaupassa.
The prices of Finnish farm products are well above the level on International markets, so falling export subsidies and protection against imports will inevitably cause pressure to cut back agricultural output.
Suomen maataloustuotannon hintataso ylittää selvästi kansainvälisten markkinoiden hinta tason, jolloin vientituen ja tuontisuojan vähentäminen merkitsevät paineita maataloustuotannon supistamiseksi.
As productivity will rise at the same time, the actual labour Input in farming will decrease, the number of farms will fall and the average size will grow.
Kun samaan aikaan tuottavuus kohoaa, varsinaisen maatalouden vaatima työpanos vähenee, tilojen määrä laskee ja niiden keskikoko nousee.
The number of jobs relative to the number of farms will also decline.
Myös työllisten määrä suhteessa maatilojen lukumäärään supistuu.
Adjusting to this will call for the development of new agricultural production to replace what has been displaced, and the creation of new ancillary occupations, though the whole adjustment process will be impossible without various income subsidy systems.
Sopeutuminen edellyttää uuden korvaavan maataloustuotannon ja sivuelinkeinojen kehittämistä, joskaan koko sopeutumista ei saada hoidetuksi ilman erilaisia toimeentulotukijärjestelyjä.
The national support package will merely slow down adjustment to structural change.
Kansallinen tukipaketti ainoastaan hidastaa rakennemuutokseen sopeutumista.
Any changes ¡n farming conditions will affect the survival of the Finnish countryside.
Maatalouden toimintaedellytysten muutokset vaikuttavat Suomen maaseudun elinehtoihin.
The rural population will decline, affecting the basic infrastructure and the availability of services.
Maaseudun väestöpohja kapenee, mikä vaikuttaa perusinfrastruktuuriin ja palveluiden saa tavuuteen.
The total number of jobs ¡n forestry will grow with the economy, but over the longer term can only fall again.
Metsätalouden työllisten kokonaismäärä kasvaa suhdannenousun myötä, mutta pidemmällä aikavälillä se edelleen supistuu.
More widespread mechanical harvesting, ¡n particular, will reduce the need for human labour in forestry.
Erityisesti koneellisen puunkorjuun yleistyminen vähentää metsätaloudessa työvoiman tarvetta.
Up to the 1990s, unemployment ¡n Finland was well below the EU level.
Suomen työttömyys oli 1990-luvulle asti selvästi EU-maiden tasoa matalampi.
Unlike the situation in the EU countries, the rate continued to fall even after the slump produced by the oil crisis, and throughout the 1980s, unemployment averaged under 5%, I.e. about half the European average.
Toisin kuin EU-maissa työttömyyden taso laski Suomessa tuntuvasti vielä öljykriisin aiheuttaman laman jälkeen ja työttömyysaste oli koko 1980-luvun ajan keskimäärin alle 5% eli noin puolet eurooppalaisesta keskitasosta.
The main reasons for this were the fast expansion of the public sector, and exports to the Soviet Union.
Suurelta osin tämä myönteinen työllisyyskehitys johtui julkisen sektorin voimakkaasta laajenemisesta ja itäviennistä.
In the 1990s, however, deep recession, adjusting the external balance of the economy, and essential structural changes have all added sharply to unemployment, which is now double the EU average.
Syvä lama, talouden ulkoisen tasapainon korjaaminen ja välttämättömien rakennemuutos ten toteuttaminen 1990-luvulla ovat kuitenkin jyrkästi lisänneet työttömyyttä, joka on kohonnut noin kaksinkertaiseksi EU-maiden keskitasoon verrattuna.
As production plummeted, unemployment rose fivefold within just a few years.
Tuotannon supistuttua työttömyys viisinkertaistui lyhyessä ajassa.
Labour force sample surveys show that though the jobless rate averaged a mere 3.6% ¡n 1990, the figure was already 17.9% by 1993.
Työvoimatutkimuksen mukainen työttömyysaste, joka oli vuonna 1990 keskimäärin 3,6%, kohosi vuonna 1993 keskimäärin 17,9 %:iin.
In 1994, ¡t rose to 18.4%, even though the economy was already reviving.
Talouden suhdannekäänteestä huolimatta se nousi edelleen vuonna 1994 keskimäärin 18,4%:iin.
Average registered unemployment overall and in special groups in 1994
Taulukko 5 Rekisteröity työttömyys yhteensä ja työttömien erityisryhmissä keskimäärin vuonna 1994
Outside Region 6
6-alueen ulkopuolinen alue
Total unemployed Unemployment rate (%)
Työttömät yhteensä Työttömyysaste Työttömät naiset
Unemployed women — % of unemployed
— osuus työttömistä
Working conditions and developments in labour protection
Työolosuhteet ja työsuojelutoiminnan kehitys
Occupational accidents and diseases and work-related illnesses cost the economy about FIM 18.5 billion a year, even excluding the lost labour input.
Työtapaturmat, ammattitaudit ja työperäiset sairaudet aiheuttavat kansantaloudelle noin 18,5 miljardin markan menetykset vuodessa ottamatta huomioon menetettyä työpanosta.
For individuals, such things may mean a temporary or permanent loss of or decline in working capacity, slower or more difficult career advancement, and other personal effects, and also bring the threat of unemployment.
Yksilöille nämä tapahtumat voivat merkitä työkyvyn tilapäistä tai pysyvää menetystä tai alenemista, urakehityksen hidastumista tai estymistä sekä inhimillisiä vaikutuksia, ja ne aiheuttavat myös työttömyysuhkaa.
Deficiencies in the working environment often find reflection after a period of many years.
Työympäristön puutteet heijastuvat usein pitkällä viiveellä.
Over the long term, the number of occupational accidents and diseases has decreased, but with renewed economic growth labour protection problems typical of a boom are growing, especially in export-driven sectors.
Työtapaturmien ja ammattitautien määrä on pitkällä aikavälillä vähentynyt, mutta taloudellisen elpymisen myötä noususuhdanteelle ominaiset työsuojeluongelmat ovat lisääntymässä erityisesti vientivetoisilla aloilla.
In sectors still experiencing difficulties, again, one finds less eagerness and opportunities for better working conditions.
Vaikeuksissa olevilla aloilla taas halukkuus ja mahdollisuudet työolosuhteiden kehittämiseen ovat vähäisemmät.
Labour protection is thus in danger of being overshadowed by preoccupations with output.
Työsuojelu on vaarassa jäädä tuotannon jalkoihin.
In small companies, risks to staff are more important in terms of smooth operations and uninterrupted production than they are in large ones.
Henkilöstöriskin merkitys tuotannon häiriöttömyydelle ja toiminnan jatkuvuudelle on pienissä yrityksissä suurempi kuin suuremmissa.
It is therefore a problem that, relatively speaking, there are most accidents in SMEs, especially in firms with 30 to 50 workers.
Tätä taustaa vasten on ongelmallista, että tapaturmien suhteellinen määrä on suurin pk-yrityksissä ollen korkeimmillaan 30—50 hengen yrityksissä.
The aim of expanding the SME sector could well have a detrimental effect on the physical work environment unless staff are more prepared to strive for a healthier and safer workplace.
Pyrkimys pk-sektorin laajentamiseen saattaa vaikuttaa haitallisesti fyysisen työ ympäristön kehittymiseen, ellei paranneta henkilöstön valmiuksia työpaikkansa turvallisuuden ja terveellisyyden kehittämiseen.
A 'barometer of working conditions' compiled in Finland shows that pressures and stresses have increased.
Suomessa tehdyn työolobarometrin mukaan työssä olevien kiire, työpaine ja työstressi ovat lisääntyneet.
Maintaining working capacities and labour protection are today integral to normal produc tion processes, unlike earlier times, when labour protection was viewed as a function isolated from everyday decision-making and the manufacturing process.
Työkyvyn ylläpitäminen ja työsuojelu pyritään integroimaan nykyään osaksi normaalia tuo tannollista toimintaa toisin kuin aikaisemmin, jolloin työsuojelu koettiin jokapäiväisestä päätöksenteosta ja tuotannosta erillään olevaksi toiminnoksi.
Like environmental protection, labour protection is increasingly integrated into company management routines, such as quality systems.
Työsuojelu, kuten myös ympäristönsuojelu, halutaan kytkeä yhä useammin yrityksen integroituihin johtamisjärjestelmiin, esim. laatujärjestelmiin.
This demands a new kind of knowhow from staff, especially in fields with a high input of subcontracting and where network-style operations are dominant.
Tämä vaatii henkilöstöltä uudenlaista pätevyyttä erityisesti aloilla, joilla alihankinnan ja urakoinnin osuus on suuri sekä verkostotyyppinen toiminta on hallitsevaa.
In developing such knowhow, the goals of staff adaptability, corporate productivity and labour protection are identical.
Tällaisen pätevyyden kehittämisessä henkilöstön sopeutumiskyvyn, yritystoiminnan tuottavuuden ja työsuojelun tavoitteet ovat yhdensuuntaisia.
The companies and organisations that are in full control of their production processes usually ensure good working conditions, thus ensuring that their employees retain their working capacities.
Ne yritykset ja organisaatiot, jotka hallitsevat tuotannon hyvin, huolehtivat yleensä hyvistä työoloista ja siten työntekijöidensä säilymisestä työkykyisenä.
Often, however, amid changes in working life and technology, worker preparation for such change is given too little attention.
Varsin usein kuitenkin työelämän ja teknologian muutoksessa työntekijöiden valmentaminen muutokseen on jäänyt liian vähälle huomiolle.
There have always been great regional differences in employment in Finland.
Alueelliset työllisyyserot ovat olleet Suomessa perinteisesti suuret.
In the recession years, these differences levelled out, however, as job losses affected the whole country fairly equally.
Lamavuosina alueelliset työllisyyserot kuitenkin tasoittuivat, kun työpaikkojen menetykset kohdistuivat melko tasaisesti kaikkialle maahan.
Unemployment rose most ¡n parts of southern Finland and the metropolitan area where employment had always been high, and where there had been labour shortages in the prerecession boom period.
Työttömyys kasvoi eniten eteläisen Suomen ja pääkaupunkiseudun perinteisesti hyvän työllisyyden alueilla, joilla edeltäneessä korkeasuhdanteessa koettiin työ voimapulaa.
It is still uncertain whether this levelling effect will be permanent, or whether the emerging boom and EU membership will make for uneven future trends.
On vielä epävarmaa, jääkö alueellisten erojen tasoittuminen pysyväksi vai kiihdyttävätkö käynnistymässä oleva noususuhdanne ja EU-integraatio keskittyvää kehitystä. Alueittain EU-vaikutukset riippuvat alueiden elinkeino- ja tuotantorakenteesta.
Regionally speaking, the effects of EU membership will depend on the occupation and production structure in individual areas, and could be local and company-specific.
Vaikutukset voivat olla paikallisia ja yrityskohtaisia.
Earlier upswings suggest, however, that new jobs are likely to be created mostly ¡n southern Finland as demand for labour grows, meaning that regional differences will once again increase.
Edellisten noususuhdanteiden perusteella näyttää kuitenkin todennäköiseltä, että työvoiman kysynnän kääntyessä kasvuun uusia työpaikkoja syntyy eniten Etelä-Suomeen, joten alueelliset erot alkavat taas kasvaa.
Such differences are also furthered by the fact that the effects of public sector retrenchment will be felt most in developing areas, where local authorities and the State account for a larger proportion of jobs than in southern Finland.
Eroja kasvattaa myös se, että julkisen sektorin säästötoimien vaikutukset kohdistuvat voimakkaimmin kehitysalueille, joissa kuntien ja valtion osuus työllisyydestä on suurempi kuin Etelä-Suomessa.
The economic prognoses made by the labour districts also suggest that regional differences will start Increasing again as the upswing gains momentum.
Myös työ voimapiirien suhdanne-ennusteet antavat viitteitä siitä, että alueelliset erot tulevat alkavassa noususuhdanteessa taas kasvamaan.
The labour districts in southern Finland expect unemployment to fall by 10 to 12 % on average during 1995.
Eteläisen Suomen työvoimapiirit odottavat työttömyyden laskevan vuonna 1995 keskimäärin 10—12 %.
The developing regions (Region 6) expect a much smaller decrease.
Kehitysalueilla (6-alueet) työttömyyden aleneminen jäisi näiden ennusteiden mukaan selvästi vähäisemmäksi.
Trends and problems in the industrial structure
Elinkeinorakenteen kehitys ja ongelmat
Cluster structures
Klusterirakenteet
The country's economic future and job-creation capacity depend crucially on how attractive a location looks to internationally competitive companies, both Finnish and foreign.
Maan talouden tulevaisuus ja kyky työllistää riippuvat ratkaisevasti siitä, kuinka houkuttele vana sijaintipaikkana kansainvälisesti kilpailukykyiset yritykset, niin koti- kuin ulkomaisetkin, sitä pitävät.
The economy's ability to constantly create and develop specialist production factors is vital for competitiveness.
Talouden kyky luoda ja kehittää jatkuvasti erikoistuneita tuotannontekijöitä on kilpailukyvyn kannalta ratkaisevaa.
Technological advances and the accumulation of knowledge are the most Important factors determining economic growth in the long term.
Teknologinen kehitys ja tiedon kasautuminen ovat tärkeimmät pitkän aikavälin talouskasvua määräävät tekijät.
In other words, Invest ments in technology, education and training and developing vocational skills can give a per manent boost to productivity and generate lasting competitive assets.
Toisin sanoen investoinnit teknologiaan, koulutukseen ja ammattitaidon kehittämiseen voivat kohottaa pysyvästi tuottavuuden kasvuvauhtia sekä kehittää pysyviä kilpailuetuja.
A recently completed cluster analysis on industry's strengths, potential, threats and networking points up a number of development factors common to the whole of industry.
Suomessa juuri valmistunut teollisuuden toimintavahvuuksia, mahdollisuuksia, uhkia ja verkostoitumista tutkiva klusterianalyysi nostaa esiin muutamia koko teollisuudelle yhteisiä kehitystekijöitä.
Ten clusters can be distinguished in the Finnish production structure which will form the backbone for future economic development.
Suomen tuotantorakenteesta voi erottaa kymmenen klusteria, jotka muodostavat talouden tulevan kehityksen selkärangan.
Finland's huge forest resources were the foundation for the country's advanced forest industry, and are not likely to dry up in future.
Runsaat metsävarat ovat luoneet perustan metsäteollisuuden kehitykselle Suomessa. Myös tulevaisuudessa raaka-ainetta riittää.
There are 380 m3 of timber per capita, com pared with 52 m3 internationally.
Metsävaroja asukasta kohti on 380 m3, kun vastaava luku koko maailmassa on 52 m3.
Our forest reserves are in fact growing rapidly, and in 25 years will already total 500 to 600 m3 per capita.
Metsävaranto kasvaa nopeasti niin, että 25 vuoden kulut tua metsävarat asukasta kohti ovat jo 500—600 m3.
In contrast, global forest reserves are shrinking because of population growth and desertification, and in 25 years the figure will only be about 25 m3 per head.
Maailman metsävarat asukasta kohti supistuvat muun muassa väestönkasvun ja aavikoitumisen takia ja ovat 25 vuoden kuluttua
Several other competitive subsectors have grown up round the forest industry in Finland, and many have become important export sectors.
Metsäteollisuuden ympärille on Suomeen syntynyt runsaasti muita kilpailukykyisiä toimintoja. Monet näistä toimialoista ovat kehittyneet tärkeiksi vientiteollisuuden aloiksi.
About 40 % of the metal and engineering industry's exports are connected with the forest sector in one way or another.
Metalliteollisuuden viennistä noin 40 % liittyy tavalla tai toisella metsäsektoriin.
The most important products are paper machines and forest harvesters, and it is precisely companies producing machinery and equipment and special products (e.g. chemicals, fillers and coating agents) and services for the forest industry that continue to have excellent growth potential.
Tärkeimmät tuotteet ovat paperikoneet ja metsänkorjuukoneet. Juuri metsäteollisuudelle koneita ja laitteita, eri koistuneita tuotantopanoksia (kemikaalit täyte- ja päällystysaineet jne.) ja palveluja tuottavilla yrityksillä on edelleen erittäin hyvät kasvumahdollisuudet.
Even in electronics and IT, Finland's special strengths derive largely from the development of control systems and automation for the forest industry and other process industries.
Esimerkiksi elektroniikan ja tieto tekniikan vahvuudet ovet pitkälti peräisin metsä- ja muun prosessiteollisuuden ohjausjärjestelmien ja automaation kehittämisestä.
The biggest challenges facing the forest cluster Include the growing use of recycled fibre as the raw material for paper.
Hinta- ja ympäristösyistä paperiteollisuus pyrkii siirtymään kierrätyskuidun käyttöön.
Because of prices and for environmental reasons, the paper industry is working hard to change over to recycled fibre, but for Finland any large-scale transformation is impossible, because most of the paper produced is exported.
Suomessa laajamittainen siirtymä on kuitenkin mahdoton, koska valtaosa paperista viedään.
Though over 50 % of all waste paper ¡s recovered, recycled fibre from the home market will never account for more than about 5% of the raw material used.
Vaikka jätepaperin talteenotto on yli 50 prosenttista, voi kotimaasta saatava keräyskuitu muodostaa vain noin 5 prosenttia raaka-aineesta.
Transporting recycled fibre backwards and forwards between Finland and the Continent makes no economic or environmental sense, either.
Jätekuidun edestakainen kuljetus Keski-Euroopasta Suomeen ei puolestaan ole taloudellisesti eikä ympäristöllisesti järkevää.
If the current relative prices of primary and recycled fibre remain unchanged, papermakers able to make extensive use of recycled fibre will be moving closer to the sources of recycled raw material, i.e. big cities on the Continent.
Mikäli nykyiset kuitujen hintasuhteet säilyvät, jätekuitua laajamittaisesti käyttämään pystyvä paperinvalmistus siirtyy uusien raaka-ainelähteiden äärelle eli Keski-Eurooppaan lähelle suuria asutuskeskuksia.
The forest cluster ¡s currently making strategic choices that will mean a significant reorientation of skills.
Metsäklusterissa tehdään strategisia valintoja, jotka aiheuttavat merkittävää osaamisen uudelleen suuntaamista.
Paper mills in Finland will continue to specialise in making paper qualities that cannot as yet use much recycled fibre, and to do product development on such papers.
Metsäteollisuuden merkitys nettovientitulojen hankkijana on erittäin suuri — yli 70 prosenttia panoksista tulee kotimaasta, vaikka tuontipanosten merkiiys onkin kasvanut.
Mills using recycled fibre will locate close to the raw material sources, I.e. on the Continent. tinent.
Nettovientituloja voidaan kasvattaa kehittämällä kotimaisia paperinpäällystysaineita ja prosessissa tarvittavia kemikaaleja ja vähentämällä koivukuidun osuutta prosesseissa teknisin innovaatioin.
Finnish paper industry products must be given a strong environmentally friendly ¡mage.
Tähän tähtäävää kehitystyötä ollaan jo tekemässä.
The future of the forest cluster ¡s firmly tied up with the other business operations that have developed round ¡t, such as machine-building.
Yritysten kannalta kehitystyössä on tavoitteena oltava luonnollisesti kilpailuedun hankkiminen.
New forms of business will be developed in the forest cluster.
Kierrätyskuidun lisääntyvä käyttö on ehkä tärkein metsäteollisuuteen vaikuttava tekijä.
New opportunities could well be found in, for instance, the mechanical forest industry, in selling printing works capacity, in the export of services, and in environmental protection for the forest industry.
On kuitenkin pyrittävä laatimaan strategioita myös muiden mahdollisten muutosten kuten kalliin energian, paperittoman konttorin, kierrätettävien pakkausten tai uusien paperintuottajien voimakkaan markkinoille tulon varalle.
Growing use of recycled fibre is possibly the most important factor affecting the forest industry.
Kaivos- ja perusmetalliklusterin kehityspolku on ollut jokseenkin samanlainen kuin metsäklusterin.
However, strategies must also be drawn up in readiness for other possible changes, such as high-cost energy, the paperless office, recycled packaging or strong market advances by new paper producers.
Aluksi kasvu oli raaka-ainepohjan ja tuontiteknologian varassa. Tuontikoneita ja
Gradually, imported machinery and technology were replaced by Finnish innovations and-export markets also began to open up.
-teknologiaa korvattiin vähitellen kotimaisilla ja koneita alettiin valmistaa myös vientimarkkinoille.
This led to entirely new products, high technology items, more advanced system knowhow and growing consultancy services.
Kehitys johti omiin innovaatioihin, korkean teknologian tuotteisiin ja systeemiosaamisen kehittämiseen sekä konsulttipalveluiden laajentamiseen.
The old mines are gradually drying up, but some new ones have been opened.
Vanhat kaivokset ovat Suomessa vähitellen ehtymässä, mutta uusiakin on avattu.
Over the last few decades, development ¡n the cluster has stemmed largely from a high level of skill and its effective application to the old industrial tradition.
Klusterin kehitys on perustunut viime vuosikymmeninä merkittävästi luotuihin tuotannontekijöihin: osaamiseen ja sen soveltamiseen teolliseen perinteeseen.
Finland still has a strong basic metals Industry which in future will largely rely on imported raw materials and scrap metal.
Suomessa on edelleen vahva perusmetalliteollisuus, joka toimii tulevina vuosina pääosin tuontiraaka-aineen ja romumetallin varassa.
Competitiveness relies crucially on quality and technology, efficiency and logistical skills.
Kilpailukyvyn ratkaisevat laatu ja teknologia sekä tuotannon tehokkuus ja logistiikan osaaminen.
Finnish production technology is relatively modern and most products are special items not intended for the mass market.
Suomalainen tuotantoteknologia on suhteellisen modernia, ja pääosa tuotteista on erikoistuotteita, joilla ei tavoitella massamarkkinoita.
Mining machinery and refining technology are Important export items.
Kaivoskoneista ja rikastustekniikasta on tullut merkittäviä vientituotteita.
Crushers and anticorrosion technology are key ancillary products.
Kaivos- ja metalliteollisuuden liitännäisaloina ovat kehittyneet mm. murskainten valmistus ja korroosionestoteknologia.