natgillin/translations-raw huggingface dataset:
from 7.4% to 9.6% between 1987 and 1997 and in the poorer, largely mountainous and rural interior, which is most vulnerable to shocks, it increased by more (by around 8 percentage points to 14% in Dytiki Makedonia).
1.2 Työttömyys ja työmarkkinat räisen ongelman laajuuden työmarkkinat näyttävät sel viytyneen suhteellisen hyvin, ja niiden kehityksessä on nähtävissä positiivisiakin merkkejä.
Around 1 in 6 of the work force in the new Länder in Eastern Germany is unemployed, with as many again on short-term working.
Nuorisotyöttömyys on hieman kokonaistyöttömyyttä alhaisempaa.
Youth unemployment is slightly less than the overall rate and although unemployment of women is higher than of men, participation of women, if much lower than in 1991, is still among the highest in the EU (69% of workingage population).
Vaikka naisten työttömyys on miehiä suurempaa, naisten määrä työmarkkinoilla on yhä EU:n korkeimpia (69 prosenttia työväestöstä), joskin vuonna 1991 naisia oli paljon enemmän työmarkkinoiden käytettävissä.
Hidden reserves of labour are, therefore, relatively small.
Työvoiman piiloreservi on siten suhteellisen pieni.
In Ireland, the decline of employment in agriculture has been more than offset by growth in other sectors; Ireland is one of the few countries in the Western world where manufacturing employment is still ex panding.
Irlannissa maatalouden työpaikkojen vähentyminen on korvautunut erittäin hyvin muiden sektoreiden kasvulla. Irlanti on yksi niistä harvoista Länsi-Euroopan maista, joissa teollisuustyöpaikat yhä lisääntyvät.
Although in the past economic growth failed to translate into increased employment, there is clear evidence of change in more recent years, partly as a result of macroeconomic stabilisation — helped from 1987 onwards by a series of national wage agreements.
Vaikka men neinä aikoina talouskasvu ei tuonutkaan lisää työpaikkoja, muutoksesta on selviä merkkejä aivan viime vuosilta. Osin tämä johtuu makrotalouden tasapainottamisesta — jota ovat vuodesta 1987 eteenpäin tukeneet useat kan salliset palkkasopimukset.
Employment has expanded markedly since 1991 (by over 3% a year), which is important, as par ticipation among women, which has historically been very low, is increasing rapidly (the labour force grew by almost 21
Työllisyys on lisääntynyt sel västi vuoden 1991 jälkeen (yli kolme prosenttia vuodessa), mikä onkin tärkeää, sillä naisten historiallisesti vähäinen määrä työmarkkinoilla on lisääntymässä no peasti (työvoima lisääntyi lähes 2,5 prosentilla vuodessa vuosina 1991-1997).
Regions in Finland have historically had low rates of unemployment.
Suomen alueilla työttömyys on historiallisesti ollut vä häistä.
However, the severe shock of the early 1990s drove the complex collective bargaining system to virtual collapse.
1990-luvun alun vakava romahdus lähes kaatoi maan monimutkaisen työehtosopimusjärjestelmän.
Employment fell by almost 20% between 1990 and 1994 and unempoyment soared from 31/2% to ~\8V2%.
Työllisyys romahti lähes 20 prosenttia ja työttömyys nousi 3,5 prosentista 18,5 prosenttiin vuosina 1990-1994.
The shock fell particularly heavily on the sparsely populated Northern and East ern regions and unemployment rose to almost a quarter of the labour force in Lapland and parts of Itä-Suomi.
Romahdus tuntui erityisen kovasti harvaanasutuilla Pohjois- ja Itä-Suomen alueilla. Lapissa ja osassa Itä-Suomea työttömyys kasvoi lähes neljännekseen työvoimasta. ta.
There is some concern, however, about the structural element in unemployment, since employment growth has been concentrated largely in the East and the longterm unemployed, though declining, still amount to 56% of the total jobless.
Työttömyyden rakenteellinen aines aiheuttaa kuitenkin huolta, koska työllisyyden kasvu on keskittynyt pääosin maan itäosiin ja pitkäaikaistyöttömiä on kaikista työttö mistä yhä 56 prosenttia, vaikka näiden määrä onkin vähenemässä.
Considerable innovation in active labour market policy in recent years, supported by the Structural Funds, shows signs of help ing the longterm unemployed get back into work, though it remains to be seen whether employment growth will spread across the country.
Viime vuosien aktiivisen työmarkkinapolitiikan huomattava uudistaminen näyttää rakennerahastojen avulla auttavan pitkäaikaistyöttömiä pääsemään takaisin työhön. Tosin jää nähtäväksi, levittäytyykö työllisyyden kasvu kaikkialle maahan.
Regions in the South of Italy are undergoing restructuring, as many of the large firms, as well as the public sector, reorganise and rationalise.
Monissa suurissa yrityksissä ja julkisella sektorillakin tehdään uudelleenjärjestelyjä ja järkeistetään toimintoja.
Small firms are, at present, the main source of job creation.
Työttömyys lisääntyi huomattavasti vuosina 1987-1997.
Unemploy ment increased substantially over the period 1987 to 1997, in Calabria, the rate rising by 7 percentage points to 24.9% and in Sicilia, by 8 percentage points to 24.0%, while elsewhere in the Mezzogiorno, the rate went up by at least 45 percentage points.
Calabriassa työttömyysprosentti kohosi seitsemän prosenttiyksikköä 24,9 prosenttiin ja Sisiliassa kahdeksan prosenttiyksikköä 24 prosenttiin. Muilla Mezzogiornon alueilla työttömyys lisääntyi vähin tään 45 prosenttiyksikköä.
Since then, however, the situation has improved.
Sittemmin tilanne Suomessa on kuitenkin parantunut.
Structural unemployment, on the other hand, seems to be low so unemployment is likely to come down significantly as the economy recovers.
Toisaalta rakenteellinen työttömyys vaikuttaa vähäiseltä, jo ten työttömyys vähentynee huomattavasti talouden elpyessä.
Partly because of the long tradition of active labour market measures in Finland, less than a quarter of the unemployed have been out of work for a year or more, even in the worst affected regions.
Alle neljännes työttömistä on ollut työttömänä vuotta kauemmin edes pahiten työttömyydestä kärsivillä alueilla. Tämä johtuu osin siitä, että Suomessa aktiivisella työvoimapolitiikalla on pitkät perinteet.
Women, moreover, are well integrated into the labour market, with unemployment and activity rates only slightly lower than those of men.
Naiset ovat li säksi päässeet hyvin työmarkkinoille: heitä on työmarkkinoilla lähes yhtä paljon kuin miehiäkin. Naiset ovat työttömyysluvuissakin lähellä miehiä.
The main worry is that youth unemployment is high, at around 38%,
Suurin huolenaihe on nuorisotyöttömyys, joka on noin 38 prosenttia.
This, however, is probably as much a result of labour market problems as pressure from rationalisation.
Yllä kuvattu kehitys johtui todennäköisesti yhtä paljon työmarkkinoiden ongelmista kuin järkeistämisen aiheuttamista paineistakin.
In dicators of structural unemployment suggest that this is the highest in the EU.
Rakenteellisen työttömyyden mittarit viiltävät siihen, että Etelä-Italiassa työttömyys on EU:n suurinta.
Exclusion is particularly high, unemployment of women is double that of men in many cases and activity rates of women are lower than anywhere else in the Union.
Naisten putoaminen työmarkkinoiden ulkopuolelle on erityisen yleistä: naisia on monissa ta pauksissa työttöminä kaksi kertaa niin paljon kuin miehiä.
Youth unemploy ment is nearly four times the rate for those of 25 and over and the longterm unemployed represent two-
Nuorisotyöttömyys on lä hes nelinkertainen verrattuna 25-vuotiaiden ja sitä van hempien työttömyyteen.
Regions in Sweden have experienced similar problems, though on a smaller scale.
Saksan uusien osavaltioiden työvoimasta yksi kuudesosa on vailla työtä ja vastaava määrä ihmisiä on li säksi lyhytaikaisissa työsuhteissa.
Average unemploy ment rose from 2% in 1987 to 9'/2% in 1994 and subsequently rose further to 10% in 1997.
Tilanne aiheutuu teollisuuden mittavista rakenneuudistuksista ja varsinkin toimintojen järkeistämisestä. Ottaen huomioon alkupe
As in Fin land, the increase fell particularly on the sparsely populated Northern regions, where rates are around 13%.
Suo men tavoin työttömyyden kasvu kohdistui erityisesti pohjoisen harvaan asutuille alueille, missä työttömyysprosentti on noin 13.
Structural unemployment, however, seems low,
Naisten ja nuorten syrjäyttämisestä työmarkkinoilta ei ole juuri kaan merkkejä.
The job-content of growth, in other words, needs to be increased;
1.2 Työttömyys ja työmarkkinat
• with the longterm unemployed accounting for only around a third of the jobless, in part reflecting a long history of active labour market policy, and there is little evidence of exclusion of women and young people.
Suuri työttömyys on unionin merkittävin taloudellinen on gelma. Vuoden 1998 lopussa lähes kymmenesosa työ voimasta — 16,5 miljoonaa ihmistä — oli vailla työtä.
The prospects for a significant future reduction, however, remain uncertain, not least because of the greater reliance than elsewhere in the Union on public sector employment.
Lisäksi varsinkin naisten alhainen työvoimaosuus osoittaa, että valtava määrä inhimillisiä voimavaroja on käyttämättä. tämättä.
Conclusions around half of unemployment seems to be structural, linked to problems on the supply side, such as a lack of appropriate skills, which leads to marginalisation or the effective exclusion of certain people from the labour market.
taan ihmisten pääsyä luotuihin työpaikkoihin eli tasavertaistetaan syrjäytyneiden mahdollisuuksia saada työtä. Yksi tällainen toimenpide on esimerkiksi koulutuksen ja uudelleenkouluttautumisen lisää minen.
While measures to create jobs are necessary, they need to be combined with measures to promote access tc these jobs, equalising the opportunities for those marginalised.
Niiden avulla työntekijät sopeutuvat rakenteelliseen muutokseen. Toinen tapa on auttaa ihmisiä löytämään työtä.
Such measures include in creased training or retraining to help workers adapt to structural change and assistance to help people find a job, especially the most disadvantaged, such as the longterm unemployed, young people lacking sufficient skills and women seeking to return to work after caring for children.
Apua tarvitsevat varsinkin kaikkein heikoimmassa asemassa olevat ihmiset — esimerkiksi pitkäaikaistyöttömät, kouluttamattomat tai vähän koulutetut nuoret samoin kuin takaisin työ elämään pyrkivät kotiäidit.
High unemployment is the major economic problem in the Union.
Työttömyys koskettaa suhteettomasti tiettyjä alueita ja sosiaaliryhmiä.
At the end of 1998, just under one in ten of the labour force — 16/2 million people — was with out a job.
Suuri pitkäaikaistyöttömyys merkitsee sosiaalista syrjäytymistä huomattavalle määrälle ihmisiä ja vaikeuttaa suuresti heidän paluutaan työelämään.
In addition, low rates of labour force participation, particularly among women, indicate a vast pool of human resources which is lying idle.
Edellisillä alueilla nuorisotyöttömyys on keskimäärin lähes 50 prosenttia ja alle kolmasosalla työikäisistä naisista on työtä.
Member States have the principal role to play, by en couraging flexibility and ensuring that disadvantaged groups and those affected by restructuring receive support.
Jäsenvaltioilla on merkittävä osa joustavuuden edistä misessä sekä huonommassa asemassa olevien ja ra kennemuutoksesta kärsineiden Ihmisryhmien tukemisessa.
The Structural Funds can also contribute, particularly by boosting economic development and hence job opportunities in weaker regions, but also by assisting the retraining of workers affected by structural change and by supporting measures to help the longterm unemployed and other disadvantaged groups into work.
Rakennerahastotkin voivat auttaa erityisesti parantamalla heikompien alueiden taloudellista kehitys tä ja siten myös työllistymismahdollisuuksia.
Unemployment disproportionately affects particular regions and social groups and high rates of longterm unemployment mean social exclusion for significant numbers of people and serious difficulty in getting them back into work.
Lisäksi rakennerahastojen kautta voidaan avustaa rakenteellisesta muutoksesta kärsivien työntekijöiden uudelleen koulutusta ja tukea pitkäaikaistyöttömien ja muiden heikommassa asemassa olevat ihmisryhmien työllistymistä. mistä.
Unemployment in the 25 worst affected regions averages 28%, while the 25 least affected regions have largely escaped the increases of the past 25 years, with rates of under 5%.
Edellä mainitut kehityskaaret viittaavat siihen, että vaikka hallittu kasvu antaakin suotuisat lähtökohdat työttö myyden vähentämiselle, markkinat yksin eivät ratkaise ongelmaa.
Youth un employment rates in the former average nearly 50% and less than 1 in 3 women of workingage are in work.
Rakenteelliset ongelmat vaativat rakenteellisia ratkaisuja:
This suggests that, although sustained growth pro vides a favourable background for reducing unem ployment, the market alone will not solve the problem.
Erilaiset alueet vaativat erilaisia ratkaisuja. Huonommin kehittyneet alueet tarvitsevat apua investointien hankkimisessa ja talouspohjansa parantamisessa.
Structural problems require structural solutions:
Toisin sanoen talous kasvun työllistävää vaikutusta on lisättävä.
• in particular, regional imbalances in the demand for labour mean that it is high in some regions but too low in others.
Noin puolet työttömyydestä näyttää olevan rakenteellista ja liittyvän tarjontapuolen ongelmiin.
Different solutions are required for different types of region.
Yksi esimerkki sellaisista ongelmista on riittävien taitojen puute, joka johtaa yksilöiden väliinputoamiseen.
Less developed re gions need help in boosting investment and improving their economic base.
Toinen on joidenkin ihmisten täydellinen sulkeminen pois työmarkkinoilta.
Regions undergoing restructuring, where unemployment is often highest, need help in smoothing the shift of employment to growing sectors.
Työpaikkojen luomiseen tähtäävät toimenpiteet ovat välttämättömiä.
In all regions, flexibility is needed in the labour market to ensure that investment feeds through into job creation
Ne täytyy kuitenkin yhdistää sellaisiin toimiin, joilla helpote-
Figures for the 1980s exclude the new Lander and East Berlin.
1980-luvun työttömyysluvuista puuttuvat Saksan uudet osavaltiot (Länder) sekä Itä-Berliini. Ks. esim. Euroopan komissio, Annual Report 1995: "The Composition of Unemployment from an Economic Perspective"
1.3 Population and the labour force
1.3 Väestö ja työvoima
As forecast in the 5th Periodic Report,1 the population in the Union has continued to grow at a higher rate than at the end of the 1980s.
Kuten viidennessä kausikertomuksessa (5th Periodic Report)1 ennustettiin, unionin väestönkasvu on jatkunut nopeampana kuin 1980-luvun lopulla.
Although there has been a natural ircrease in population, with births exceed ing deaths, inward migration into the Union has gained in importance.
Vaikka väestö on kin lisääntynyt luonnollisestikin eli syntyneiden määrä on ollut kuolleiden määrää suurempi, unioniin suuntautuvan muuttoliikkeen merkitys on kasvanut.
In 1995, it contributed nearly 80% of the total growth in population, though it de clined somewhat in 1996 and 1997.
Vuonna 1995 muuton osuus kokonaisväestönkasvusta oli lähes 80 prosenttia, vaikka se vähenikin hieman vuosina 1996 ja 1997.
Demographic developments, 1985-95
Yleinen väestökehitys vuosina 1985-95
1 / tween 1985 and 1995, from 358'/
Kasvu oli voimakkaampaa ajanjakson jälkipuoliskolla.
2 million.
Väestö ikääntyi ajanjakson kuluessa.
The rise was greater in the second half of the period than the first, averaging 0.4% between 1989 and 1995 as opposed to 0.2% over the pre vious four years.
Alle 15-vuotiaiden nuorten määrä väheni 19,7 prosentista 17,6 prosenttiin ja samaan aikaan 65-vuotiaiden ja sitä vanhempien kansalaisten osuus lisääntyi 13,5 prosentista 15,4 prosenttiin.
Demographic change depends on three factors: fertility, mortality (and so changes in life expectancy) and migration.
Väestönmuutokset ovat riippuvaisia kolmesta seikasta: syntyvyydestä, kuolleisuudesta (ja näin ollen myös muu toksista elinajanodotteessa) ja muuttoliikkeestä.
Because of the uncertainty surrounding population forecasts, which increases with the length of the projection period, a frequent approach is to con struct alternative scenarios, based on different, though reasonable, assumptions for these three factors.
Ensimmäinen on perusennuste, jossa käytännössä ole tetaan viimeaikaisten suuntausten jatkuvan. Lisäksi on voimakkaan kasvun tulevaisuudenkuva, jossa oletetaan syntyvyyden kasvavan, kuolleisuuden vähenevän ja nettomuuttoliikeen lisääntyvän.
The latest Eurostat projections consist of a baseline scenario which essentially assumes a continuation of re cent trends, a high growth scenario, which assumes higher fertility, lower mortality and higher net inward mi gration and a low growth scenario, which assumes the opposite.
Hitaamman kasvun tulevaisuudenkuvassa odotetaan päinvastaista kehitystä kuin voimakkaamman kasvun tulevaisuudenkuvassa.
In some sense, these represent expected upper and lower limits for population growth up to 2025.3
Tietyssä mielessä nämä tulevaisuudenkuvat edustavat väestönkasvun odotettuja ala- ja ylärajoja vuoteen 2025 asti.3
Population aged over the period.
Unionin työvoima lisääntyi noin 10,5 miljoonalla vuonna 1995 ja oli yhteensä 167,5 miljoonaa.
While the pro portion of young people under 15 declined from 19.7% to 17.6%, the share of those aged 65 and over increased from 13.5% to 15.4%.
Kas vua oli 0,6 prosenttia, mikä johtui pääosin naisten li sääntyneestä työvoimaosuudesta ja sisäisestä muuttoliikkeestä.
The baseline scenario, which is similar to the latest population forecasts made by national statistical in stitutes in the different Member States, assumes:
Perusennuste, joka on samanlainen kuin viimeisimmät eri jäsenmaiden kansallisten tilastotieteellisten laitosten
Active population under 25, as well as in the 25 to 29 age group, declined partly because of demographic trends and partly because of increased participation in education and training.
Työmarkkinoiden käytettävissä olevien alle 25-vuotiaiden sekä 25-29-vuotiaiden määrä väheni.
Among older people aged 50 to 64, the number of men in the labour force fell because of earlier retirement a slow recovery in the fertility rate from an estimated 1.44 in 1996 to 1.55 in 2000 and 1.65 in 2025 ;4
Tämä johtui yhtäältä väestöllisestä kehityksestä ja toisaalta siitä, että nämä ikäryhmät olivat enenevässä määrin koulutuksessa ja opiskelemassa.
1.3 Population and the labour force
Vähäisen ja voimakkaan kasvun tulevaisuudenkuvat
Low and high growth scenarios a further increase in life expectancy, which has risen by more than 10 years since 1945, by almost 4 years for men and more than 3 years for women by 2025;
Syntyvyysaste kasvaa vähitellen: arvio vuodelle 1996 on keskimäärin 1,44, vuodelle 2000 1,55 ja vuodelle 2025 1,65.4
These two scenarios describe more extreme but still plausible population projections.
Odotettavissa oleva elinikä pitenee entisestään. Odotettavissa oleva elinikä on pidentynyt yli kymmenellä vuodella vuodesta 1945.
They differ from the baseline projection in terms of each of the three factors which determine growth.
Vuoteen 2025 mennessä miesten odotettavissa oleva elinikä kas vaa vielä lähes neljä ja naisten yli kolme vuotta.
slowly declining levels of net inward migration from around 760 thousand in 1995 to less than 600 thousand a year from 2010 onwards.
- Vähäisen kasvun tulevaisuudenkuvassa syntyvyys laskee edelleen.
• Low growth scenario: fertility rates fall further to 1.40 in 2000 and only recover slightly to 1.44 in 2025.
Se on 1,40 vuonna 2000 ja kasvaa sen jälkeen vain hieman. Vuonna 2025 se on 1,44.
Life expectancy is projected to increase by two years for both men and women and net in ward migration to fall to around 400 thousand from 2000 onwards.
Odotettavissa olevan eliniän arvioidaan lisääntyvän kahdella vuodella niin miehillä kuin naisillakin. Sisäinen nettomuuttoliike vähenee ja on vuodesta 2000 eteenpäin noin 400 000 henkilöä vuodessa.
Life expectancy in creases by 8 years for men and 6 years for women.
Sisäinen nettomuutto vähenee hitaasti.
Net immigration rises until 200Ü to more than 1 million a year and then falls to slightly below 800 thousand from 2010 on.
Vuonna 1995 muuttajia oli noin 760 000, ja määrän odotetaan olevan alle 600 000 vuodessa vuodesta 2010 eteenpäin.
With birth rates remaining far below replacement level (ie the rate required to replace the parent generation, given death rates), the number of young people under 15 is set to decline in all Member States in the longer term, their share falling from 17% in 2000 to below 15% in 2025.
- Voimakkaan kasvun tulevaisuudenkuvassa syntyvyys nousee 1,75:een vuoteen 2000 ja 1,94:een vuoteen 2025 mennessä (kasvutahti vastaa 1970-luvun puoli välin tilannetta).
Given this and the increasing share of older people, crude mortality rates, and so the rate of natural population decline, will accelerate.
Odotettavissa oleva elinikä lisääntyy miehillä kahdeksan ja naisilla kuusi vuotta.
On this projection, Union population would start to fall from 2023 onwards.
Nettomaahanmuutto lisääntyy vuoteen 2000 saakka yli miljoonaan henkilöön vuodessa ja vähenee vuodesta 2010 alkaen hieman alle 800 000 henkilöön.
Under the low growth scenario, there would be a natural decline in population over almost all of the projection period, while there would be a net natural increase of between 500 thousand and 1 million a year in the high growth scenario.
Vähäisen kasvun tulevaisuudenkuvassa luonnollista väestön vähenemistä tapahtuisi koko laskelmissa mukana olevan ajan, kun taas voimakkaan kasvun tulevaisuudenkuvassa luonnollinen väestön nettokasvu olisi 500 000-1 000 000 henkeä vuodessa.
While over the near future, the difference in the three projections is rela tively small, over the longer period, it is substantial.
Lähitulevaisuudessa erot näiden kolmen laskelman välillä ovat vähäisiä, mutta pitemmällä aikavälillä ne ovat huomattavia.
By 2025, population in the Union under the high growth scenario would have risen to 423 million, while under the low growth scenario it would have fallen to 358 million.
Vuoteen 2025 mennessä unionin väestö kasvaisi voi makkaan kasvun tulevaisuudenkuvassa 423 miljoonaan, kun se vähäisen kasvun tulevaisuudenkuvassa laskisi 358 miljoonaan.
With fertility rates close to replacement levels, the share of young people in total population would re main around 17% until 2025 in the high growth scenario, while in the low growth one it would fall to below 13.5%.
Syntyvyysasteen pysytellessä lähellä korvausrajaa nuorten osuus koko väestöstä pysyisi voimakkaan kas vun tulevaisuudenkuvassa noin 17 prosentissa vuoteen 2025 asti. Vähäisen kasvun ennusteessa se puolestaan putoaisi alle 13,5 prosentin.
At a regional level, the differences in population trends are more pronounced and the change from growth to decline is more evident.
Näillä oletuksilla unionin väestönkasvu jatkuisi, mutta vain 0,3 prosenttia vuodessa vuoteen 2005 asti.
While population is likely to grow in most regions over the period 2000 to 2005, it is already set to decline in Eastern Germany and the North-West of Spain and Italy, largely because of a natural fall in population, net outward mi gration being a factor only in Mecklenburg-Vorpommern and the Basque Country (Map 12).
Sen jälkeen kasvua olisi vuosittain vain 0,1 prosenttia vuoteen 2025 asti, kun sitä vuosina 1990-1995 oli 0,4 prosenttia (taulukot 18 ja 19).
Emigration is also forecast to contribute to the decline in population in other regions, such as South-West Scotland, Lorraine, Alentejo, Calabria and Basilicata.
Perusennuste ennustaa, että unionin väestö, joka oli 372 miljoonaa vuonna 1995, kasvaa 377 miljoonaan vuoteen 2000 ja 383 miljoonaan vuoteen 2025 mennessä.
The major cities in England as well as Bremen, Brussels and Vienna are also likely to experience a fall in population, partly as a result of an outward movement to neighbouring areas.
Kun otetaan huomioon tämä kehitys, van hempien ihmisten määrän lisääntyminen ja karkeat kuolleisuusluvut, niin luonnollinen väestön väheneminen no peutuu tulevaisuudessa.