natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition to the problems of profitability and the structural changes in the banking and retail sectors, there were also other factors affecting labour demand in the services sector.
vuonna 1996 samaa luokkaa kuin 1980luvun lopussa ja noin 70 prosenttia suurempi kuin vuonna 1975, vaikka palvelutyöpaikkojen lukumäärä oli pudonnut 1970luvun puolivälin tasolle.
One was the rise in the relative price of services.
Pankkialan ja vähittäiskaupan kannattavuusongelmien ja rakenneuudistusten lisäksi palvelutyövoiman kysyntään on vaikuttanut myös muita tekijöitä, joista yksi on palvelujen suhteellinen hinta.
The sharp cuts in the labour force restored profitability and the share of the operating surplus in the value added (profit ratio) reached an all­time high in 1993 (see Graph 23).
Työvoiman ankaran karsimisen tuloksena kannattavuus elpyi, ja toimintaylijäämän osuus arvonlisäyksestä (kannattavuussuhde) nousi kaikkien aikojen ennätykseen vuonna 1993 (kuvio 11).
The increase in profitability has contin­ued since then.
Kannattavuuden nousu on jatkunut myös vuoden 1993 jälkeen.
Although the employment share of private services was about the same (36 %) in 1996 as in 1989, the share of services in domestic private consumption (at current prices) increased from 39 % to 47 % in the same time­span.
Vaikka yksityisten palvelujen osuus työllisyydestä vuonna 1996 oli jokseenkin sama (36 prosenttia) kuin vuonna 1989, palvelujen osuus kotitalouksien yksityisestä kulutuksesta (käyvin hinnoin) nousi samaan aikaan 39 prosentista 47 prosenttiin.
The figures at constant prices show that about two thirds of the rise in the consumption share since the late 1980s is due to relative price changes.
Kiinteähintaisista luvuista käy ilmi, että kaksi kolmasosaa palvelujen kulutusosuuden noususta 1980luvun lopun jälkeen johtuu suhteellisista hinnanmuutoksista.
The current good profitability suggests that the sector can increase its labour input if other conditions are in place.
Hyvän kannattavuuden perusteella olisi ajateltavissa, että alan työvoimapanosta voidaan lisätä, jos muut edellytykset pystytään täyttämään.
However, the higher productivity and profitabil­ity have been mainly based on large cuts in the labour force and such changes are likely to be permanent.
Tuottavuuden ja kannattavuuden nousu on kuitenkin suurelta osin perustunut työvoiman vähentämiseen, ja tämä muutos lienee pysyvä.
In financial intermediation, the banking crisis and higher foreign competition have forced the branch into major reorganisations.
Rahoitustoiminnan alalla on pankkikriisin ja ulkomaisen kilpailun lisääntymisen vuoksi jouduttu toteuttamaan laajamittaisia uudelleenjärjestelyjä.
Similar developments have occurred in the wholesale and retail sectors as the recession was accompanied by increased competition and new techno­logical innovations.
Myös tukku- ja vähittäiskaupan kehitys on kulkenut samaan suuntaan taantuman osuttua yhteen kilpailun kiristymisen ja uusien teknisten sovellusten kanssa.
The total job losses in those sectors amount to 95 000, retail trade being the main loser.
Näillä aloilla työpaikat ovat vähentyneet yhteensä 95 000:11a. Vähennys on ollut suurin vähittäiskaupan alalla.
The trend rise in the relative price of services is a well­known historical phenomenon, driven by the relatively slow productivity growth in services and similar wage developments across sectors.
Palvelujen suhteellisen hinnan noususuuntaus on historiasta tuttu ilmiö, joka johtuu toisaalta palvelualojen verraten hitaasta tuottavuuden kasvusta ja toisaalta eri toimialojen palkkakehityksen samansuuntaisuudesta.
In addition, tax changes also increased services prices.
Sitä paitsi verouudistukset ovat nostaneet palvelujen hintaa.
Indeed, as a step to preparing for integration into the European Union, Finland introduced the VAT on services in 1994 (')■ Because the previous indirect taxation, based on gross sales, exempted services, the change led to a significant hike in the tax rates of final services.
Suomi otti käyttöön arvonlisäveron vuonna 1994 valmistautuessaan liittymään Euroopan unioniin (')· Koska aiemmin käytössä ollut välillinen vero (liikevaihtovero) ei koskenut palveluja, uudistus nosti loppupalvelujen veroastetta huomattavasti.
3.4. ... but other requirements need to be fulfilled for economic growth to generate a higher number of jobs
3.4 Muita edellytyksiä työpaikkojen syntymiselle talouskasvun yhteydessä
It is quite clear that these changes are irreversible at large.
On selvää, että muutokset ovat yleisesti ottaen peruuttamattomia.
International competition is to sharpen further, with the creation of the euro zone contributing thereto.
Kansainvälinen kilpailu kiristyy lähiaikoina entisestään muun muassa euroalueen toteutumisen vai kutuksesta.
Hence, even new financial sector jobs are unlikely to compensate fully for the job losses suffered by the tra­ditional banking sector.
Siksi uusiinkaan rahoituspalveluihin liittyvillä työpaikoilla tuskin pystytään täysin korvaamaan perinteisen pankkisektorin työpaikkojen menetyksiä.
The same increases in produc­tivity appear irreversible in other sectors, for example in commerce (supermarkets).
Vastaavanlainen tuottavuuden tehostaminen näyttää väistämättömältä myös muilla aloilla, kuten kaupassa (supermarkettien leviämisen myötä).
However, if consumer demand develops favourably and if the labour costs are kept under control, retail trade would also be able to increase its employment, mainly in customer services.
Jos kuitenkin kulutuskysyntä kehittyy jatkossa suotuisasti ja työvoimakustannukset pystytään pitämään kurissa, myös vähittäiskaupan työllisyystilanne parantunee lähinnä asiakaspalvelujen lisääntymisen ansiosta.
At present, the services sector presents high profitabil­ity and healthy growth.
Tällä hetkellä palvelualalla vallitsee hyvä kannattavuus ja voimakas kasvusuuntaus.
Between 1994 and 1997, the number of jobs in the sector increased by 46 000.
Vuosina 1994—97 palvelu työpaikkojen määrä lisääntyi 46 000:11a.
In a context of quite rapid economic growth, the demand for services has been expanding both as an input for other sectors and for direct services purchases from house­holds.
Talouskasvu on ollut varsin nopeaa, ja sekä muiden toimialojen tuki palvelujen että kotitalouksien palvelujen kysyntä on noussut.
However, many more jobs have to be created by the services sector in order to bring the unemployment rate down significantly.
Uusia palvelutyöpaikkoja on kuitenkin luotava vielä paljon, jotta työttömyysaste alenisi merkittävästi.
A number of cultural, regula­tory and tax issues have therefore to be overcome:
Tiellä on useita kulttuuriin, lainsäädäntöön ja verotukseen liittyviä esteitä:
Service demand by households is still quite sub­dued in Finland.
Kotitalouksien palvelujen kysyntä Suomessa on vielä varsin heikkoa.
Although the service demand grew very promisingly during the 1970s and 1980s, the traditional do­it­yourself attitude did not vanish.
Vaikka kysyntä kasvoi lupaavasti 1970- ja 1980-luvuilla, perinteinen "tee-se-itse"-asenne ei muuttunut.
During the 1990s, the share of services in consumption rose, but the general development of the households' demand was very unfavourable
1990luvulla palvelujen osuus kulutuksesta on noussut, mutta kotitalouksien kysynnän yleinen kehitys on ollut
The job losses in the hotel and restaurant services (­ 10 800 jobs in 1989­97), as well as in the transport sector (­ 25 700 jobs), are not so clearly attributable to technological changes.
Työpaikkojen väheneminen majoitus- ja ravitsemustoiminnassa (10 800 työpaikkaa vuosina 1989-97) sekä kuljetusalalla (-25 700 työpaikkaa) ei johdu niin yksioikoisesti tekniikan kehittymisestä.
Increased foreign competition, mainly from the countries outside the European Union, may be an important factor, in addition to the sluggish development of the demand in general.
Yksi tärkeä syy tähän voi olla erityisesti EU:n ulkopuolisista maista lähtöisin olevan kansainvälisen kilpailun lisääntyminen. Myös kysynnän yleisellä heikkoudella on saattanut olla vaikutusta.
The problems of the hotel and restaurant services seem to be partly attributable to the increased number of short holidays and shopping trips taken by people to neighbouring countries.
Majoitus- ja ravitsemuspalveluiden ongelmat näyttävät liittyvän osaksi naapurimaihin tehtävien lyhyiden loma- ja ostosmatkojen määrän kasvuun.
After Finland's accession to the European Union, the problems have intensified as, in the face of easing import quotas, the high alcohol and tobacco tax­ation in Finland prompt more trips abroad.
Suomen liityttyä Euroopan unioniin ongelmat kärjistyivät, kun tullirajoitusten lieventyessä Suomen korkeasta
(') Finland was a founder member of (he European Economic Area (EEA) at the beginning of 1994.
) Suomi oli mukana perustamassa Euroopan talousaluetta (ETA:ta) vuoden 1994 alussa.
The Finnish labour market and services developed sluggishly.
Työmarkkinat sangen huono ja palvelujen kasvu hidasta.
The relatively high cost of services, largely grounded on wage and tax considerations, is certainly a major explanatory factor of those cultural consumption patterns.
Suomalaiselle kulttuurille ominaiset kulutustottumukset johtuvat kaiketi suureksi osaksi palvelujen verrattain korkeasta hinnasta, joka perustuu puolestaan pitkälti palkka-ja veronäkökohtiin.
ing and fire safety, etc., aie justified.
lisuustarkastuksia koskevat määräykset tarpeellisia.
Also, some taxation practices and paperwork connected with, for example, the collection of VAT payments and social security contributions may be too compli­cated for small service enterprises.
Myös muun muassa jotkin alv- ja sosiaaliturvamaksujen perintään liittyvät verokäytännöt ja hallinnolliset työt saattavat olla pienille palvelu yrityksille liian monimutkaisia.
Moreover, there is still restricted entry into some business activities.
Lisäksi joillekin liike-elämän aloille pääsyä rajoitetaan yhä.
This is the case, for example, with the opening­up of a pharmacy, which may have an impact on the high prices of medicines and has contributed to restricted availability of services and low employment in the sector.
Tämä koskee esimerkiksi apteekin perustamista, mikä saattaa olla osasyy lääkkeiden korkeaan hintaan, palvelujen rajoitettuun saatavuuteen ja alan huo noon työllisyystilanteeseen.
Other restric­tions include too strict regulations on hygiene and building control, and the limited recourse to pri­vate placement agencies in the labour market, in this case largely due to the opposition of the trade
Rajoituksia aiheutuu myös hygienia- ja rakennustarkastuksia koskevien määräysten tiukkuudesta sekä yksityisten työnvälityspalveluiden vähäisestä käytöstä työmarkkinoilla. Jälkimmäinen johtuu tosin suurelta osin ammattiliittojen vastustuksesta.
In Finland, a substantial share of the services con­sumed by households is produced by the public sector.
Suomessa julkinen sektori tuottaa huomattavan osan kotitalouksien käyttämistä palveluista.
To avoid inefficient crowding­out effects to the private sector, it is necessary to check con­stantly that the public services are produced and allocated efficiently and that the pricing of the ser­vices does not cause an excessive load for the public finances.
Koska markkinoiden sulkeminen yksityisiltä palveluilta aiheuttaisi tehottomuutta, yhteiskunnan tarjoamia palveluja on tarkkailtava jatkuvasti sen varmistamiseksi, että ne tuotetaan ja kohdistetaan tehokkaasti ja että niiden hinnoittelu ei kohtuuttomasti rasita julkista taloutta.
In time, the original reason to provide some service publicly may vanish. Thus, the variety of the services available should be under permanent scrutiny.
Ajan mittaan jonkin julki sen palvelun tarjoaminen voi käydä tarpeettomaksi, joten tarjottavia palveluita on jatkuvasti arvioitava kriittisesti.
Changes in preferences and further restructuring in services activities and in work techniques imply new challenges ahead.
Mieltymysten muuttuminen ja palvelujen sekä työmenetelmien jatkuva uudistuminen asettavat uusia haasteita.
The pains of the continu­ous structural transition will be much less acute the better the price mechanism plays its role and the more real wages adjust to market imbalances.
Mitä tehokkaammin hintamekanismi täyttää tehtävänsä ja mitä paremmin reaalipalkat saadaan sopeutetuksi markkinoiden epätasapainoon, sitä paremmat mahdollisuudet on lievittää jatkuvan rakennemuutoksen tuskallisuutta.
Strict rules and regulations have influenced the development of the Finnish services sector.
Sääntöjen ja määräysten ankaruus on vaikuttanut palvelujen kehitykseen Suomessa.
Some recent deregulation measures have been largely motivated by employment reasons.
Viime aikoina sääntelyä on jonkin verran helpotettu lähinnä työllisyyden edistämiseksi.
Such is the case of the liberalisation of the opening hours of retail businesses in 1997: shops can be open on about 25 Sundays a year (')■ Restaurants, in turn, may now stay open, with some exceptions, until 4 a.m.
Tästä esimerkki on vähittäiskaupan aukioloaikojen vapauttaminen vuonna 1997: nyt kaupat voivat olla auki noin 25 sunnuntaina vuodessa ('). Ravintolat saavat muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta olla auki aamuneljään.
However, the Sunday opening of shops is still restricted and the high cost of extra hours hin­ders longer opening hours.
Kauppojen sunnuntaiaukioloa rajoitetaan kuitenkin edelleen, ja normaalityöajan ulkopuolisten työtuntien kalleus vaikeuttaa aukioloaikojen pidentämistä.
Liberalisation of the opening hours should pro­ceed further, although from a quantitative point of view its short­term effect on employment is likely to be small.
Aukioloaikojen vapauttamisessa olisi mentävä vielä pitemmälle, vaikka lyhytaikainen vaikutus työpaikkojen määrään olisikin luultavasti vähäinen.
The liberalisation of some other restrictions may be more important.
Eräiden muiden rajoitusten purkaminen lieneekin tärkeämpää.
For example, it is not clear if all the controls on hygiene, build­
On esimerkiksi epäselvää, ovatko kaikki hygienia-, rakennus- ja paloturval
An experiment involving the subsidising of ser­vices purchases by households is currently under way (see Box 1).
Parhaillaan on käynnissä kotitalouksien työllistämiskokeilu, jolla tuetaan kotitalouspalveluiden käyttöä (ks. kehikko 1).
Whatever the impact of this scheme on job creation may be, it will need to be compared with the alternative of lowering the tax wedge.
Riippumatta siitä, miten kokeilu vaikuttaa uusien työpaikkojen määrään, sen tuloksia on verrattava vaihtoehtoihin, jotka perustuvat verokiilan supistamiseen.
Moreover, although the functioning of the internal market is not threatened by the scheme (the market for household services is quite local), it may create unwelcome domestic market distor­tions.
Sitä paitsi vaikka kokeilu ei vaaranna sisämarkkinoiden toi mivuutta (kotitalouspalvelujen markkinat ovat luonteeltaan varsin paikalliset), se saattaa aiheuttaa epäsuotavia kotimaan markkinoiden vääristymiä.
For example, it is difficult to justify why the maintenance of metal roofing of a house is sub­sidised but the painting of a car roof is not.
On vaikeaa perustella, miksi esimerkiksi talon peltikaton korjaukseen myönnetään tukea mutta auton katon maalaukseen ei.
Also, it might be very difficult to monitor the actual type of services purchased by households under the scheme.
Lisäksi saattaa olla hyvinkin vaikeaa valvoa, minkälaisia palveluja kotitaloudet tosiasiassa hankkivat saamallaan tuella.
The tax wedge in services production can be lowered in a more neutral and transparent way by lowering the overall level of direct and indirect taxes as well as social security contributions.
Palvelutuotannon verokiilaa voidaan supistaa neutraalimmin ja avoimemmin pienentämällä välitöntä ja välillistä kokonaisveroastetta sekä sosiaaliturvamaksujen määrää.
Relail shops and barbers' shops are allowed to open from 7 a.m. lo 9 p.m. during weekdays and from 7 a.m. to 6 p.m. on Saturdays.
ta Vähittäismyymälät sekä parturiliikkeet ja kampaamot saavat olla auki arkipäivisin klo 7-19 ja lauantaisin klo 7-18.
Sunday opening between 12 and 9 p.m. is allowed in cities in June. July, August and December, as well as on five other Sundays.
Sunnuntaiaukiolo klo 12-21 on sallittu kaupungeissa kesä-, heinä-, elo- ja joulukuussa sekä viitenä muuna sunnuntaina vuodessa.
In the countryside, Sunday opening is not restricted.
Maaseudulla sunnuntaiaukioloa ci ole rajoitettu.
Box 1: An experiment in subsidising services purchases by households service.
Kehikko 1: Kotitalouksien työllistämiskokeilu
However, the same ceiling of FIM 5 000 per year applies.
Tässäkin tapauksessa vähennyksen enimmäismäärä on 5 000 markkaa.
In the provinces of eastern and western Finland, financial support is given to specialised firms or non-profit-making institutions.
Kotitalouksien työllistämiskokeilu palvelujen kysynnän lisäämiseksi alkoi lokakuun alussa 1997.
A registered firm or a charity organisation gets a subsidy that is 40 % of the amount paid by the household using the services.
Työllistämistukea voidaan myöntää tavallisiin kotitaloustöihin, kotona tehtävään hoiva- ja hoitotyöhön sekä asuntojen kunnossapito- ja perusparannustöihin edellyttäen, että samoihin tehtäviin ei ole myönnetty muuta yhteiskunnan tukea.
However, a single household may use only 150 hours of subsidised services in a year and the maximum subsidy is restricted to FIM 33 per hour.
Sen sijaan muut vastaavanlaiset työt, kuten uudisrakentaminen, kodinkoneiden korjaus sekä sairaanhoito- tai lääkärinpalvelut jäävät kokeilun ulkopuolelle.
An experiment in subsidising household services demand started at the beginning of October 1997.
Itä- ja Länsi-Suomen lääneissä tuki maksetaan palvelun tarjoavalle yritykselle, jonka on oltava verottajan ennakkoperintärekisterissä, tai yleishyödylliselle yhteisölle.
A subsidy is available if a household employs somebody for ordinary household work, nursing or care taking at home, or reparation or maintenance of houses or flats, provided that no other public support is obtained.
Tuen määrä on 40 prosenttia kotitaloudelta työsuorituksesta peritystä maksusta.
However, other similar types of work, such as the construction of new buildings, repairing domestic appliances and work done by qualified nurses and doctors, are excluded from the scheme.
Sama kotitalous voi kuitenkin käyttää tuettuja palveluja enintään 150 tuntia vuodessa, ja tuen enimmäismäärä on 33 markkaa tunnilta.
In the province of southern Finland as well as in the provinces of Lapland and Oulu, the subsidy is paid in the form of tax deductions.
Etelä-Suomen, Oulun ja Lapin lääneissä tuki myönnetään verovähennyksenä.
If the households act as an employer, they may deduct paid social security contributions from State income taxes up to FIM 5 000. The other alternative is to buy the service from an enterprise.
Työnantajana toiminut kotitalous saa vähentää työntekijän puolesta maksamansa pakolliset sosiaalivakuutusmaksut valtion tuloverosta enintään 5 000 markkaan asti.
In this case, the deduction is 40 % of the value of the
Jos palvelu hankitaan yritykseltä, vähentää saa 40 prosenttia palvelun arvosta.
These schemes, introduced for an experimental period of two years, increase the administrative workload and are expected to create difficulties in interpreting the bound aries of the services covered.
Työllistämiskokeilu kestää kaksi vuotta. Kokeilu lisää hallintotyön määrää, ja sen yhteydessä voidaan olettaa syntyvän tulkintaongelmia rajatapausten kuulumisesta tuen piiriin.
Nevertheless, the Finnish authorities expect that their impact in terms of an increase in employment will compensate for the losses in the transparency of the administrative and taxation systems.
Silti viranomaiset uskovat, että kokeilun työllisyysvaikutukset korvaavat sen, mikä menetetään hallinnon ja verotuksen selväpiirteisyydessä.
The Nordic countries have developed quite egalitarian schemes during the period since the Second World War (see Box 2).
Nopean talouskasvun ja korkean työllisyysasteen ansiosta tehokkuus ja tasa-arvo olivat hyvin tasapainossa ennen lamaa.
However, it is worth noticing that this has been achieved quite differently in Finland as compared for instance with Sweden.
Tuloerot olivat pienet, ja työntekijöiden turvana olivat kattavat työttömyyskorvaukset sekä laajasti saatavissa oleva toimeentulotuki.
The wage distribution is wider in Finland, but the income equalising effect of taxation (') is stronger in Finland than in Sweden.
Siten korvausaste (etuuksien suuruus suhteessa ansiotuloihin) oli -ja on vieläkin - varsin korkea.
Before the recession, rapid economic growth and high employment levels allowed for a favourable balance between efficiency and equality in Finland.
Pohjoismaat ovat kehittäneet sodanjälkeisinä vuosina varsin tasa-arvoisen yhteiskuntamallin (ks. kehikko 2).
In addition to the lowincome differentials, comprehensive and quite generous unemployment benefits and wide availability of social assistance sheltered employees.
On kui tenkin syytä pitää mielessä, että Suomessa tämä malli on aivan erilaisen kehityksen tulos kuin Ruotsissa.
In this context, the replacement ratio (ratio between the benefit level and the wage level) was — and still is — quite high.
Suomessa tuloerot ovat suurempia, mutta verotuksen tuloja tasaava vaikutus on voimakkaampi kuin Ruotsissa (')·
A trade-off often exists between efficiency and income distribution.
Tehokkuus ja tulojen tasaaminen ovat usein keskenään ristiriitaisia tavoitteita.
An egalitarian income distribution implies that success in working life cannot affect one's income as much as it may in countries with lower marginal income tax rates (2).
Tasa-arvoinen tulonjako merkit see sitä, että menestyminen työelämässä ei vaikuta tuloihin niin paljon kuin maissa, joissa marginaalivero aste on pienempi (2).
In a country with
Maassa, jossa tulonjako on tasai-
Although the Finnish unemployment benefit system and the high level of taxation were not the primary cause for the rise in unemployment, their increase aggravated the jobless problem and created a set of incentives, which at present hinder a more rapid fall in unemployment.
Vaikka Suomen työttömyysturvajärjestelmä ja korkea verotus eivät olleet pääsyinä työttömyyden nousuun, korvausten korotukset ja verotuksen kiristyminen kärjistivät ongelmaa ja loivat pidäkkeitä, jotka hidastavat nyt työttömyyden vähentämistä.
Making incentives more favourable to employment creation is thus an imperative of economic policy in Finland.
Suomen talouspolitiikan tärkeimpiä tehtäviä on siten tarjota uusien työ paikkojen syntymistä paremmin edistäviä kannusti mia.
(2) However, the high-income variation observed in the earnings data does not automatically guarantee that working effort affects income very effectively.
(') Ruotsissa suhteellisen kunnallisveron osuus kokonaisverotuksesta on suurempi, kun taas Suomessa progressiivisen valtion tuloveron osuus on merkittävämpi.
4.2. ... requires setting priorities ...
4.2 Tavoitteet priorisoitava
It is well known that high marginal taxes reduce labour supply and discourage participation in further education and training, thus lowering the growth prospects of the
(2) Ansiotilastoista ilmenevät suuret tuloerot eivät kuitenkaan sinänsä riitä osoittamaan, että työpanos vaikuttaisi tehokkaasti tuloihin.
In principle, il may also result from large variations in skills and. especially in the case of yearly earnings, in working time.
Periaatteessa vaikutus voi johtua ammattitaidon suurista eroista ja erityisesti vuosiansioiden osalta työtuntimäärän ^vaihtelusta.
Moreover, large earnings differentials may also, at least in principle, be a sign of market imperfections.
Lisäksi suuret tuloerot voivat ainakin periaatteessa johtua työmarkkinoiden puutteista.
For example, racial or sexual discrimination may contribute to large earnings differentials.
Esimerkiksi rotu- tai sukupuolisyrjintä voi olla osasyynä erojen suuruuteen.
However, it is unlikely that those effects are large in the European context or much affect the comparisons between Europe and other industrialised countries.
On kuitenkin epätodennäköistä, että niiden vaikutus EU:ssa olisi kovin suuri tai että ne vaikuttaisivat merkittävästi EU:n ja muiden teollisuusmaiden vertailuun.