natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A Code of Good Agricultural Practice has been drawn up for the whole of the territory.
Hyvän maatalouskäytännön ohjeet on laadittu koko maa- aluetta varten.
This has been put into practice through legal measures and through advice, information and education.
Niiden käytännön toteutus on hoidettu lainsäädännöllisin toimenpitein sekä neuvonnalla, tiedotuksella ja koulutuksella.
The Code been supported by an ongoing programme of training and information called the COMMA project (Communication on Manure and Ammorna Policy) which seeks to keep farmers up to date with developments in existing and planned legislation.
Ohjeiden soveltamista edistetään parhaillaan käynnissä olevalla koulutusja tiedotusohjelmalla, ns. COMMA-hankkeella (Communication on Manure and Ammonia Policy), jolla pyritään varmistamaan viljelijöiden tietojen pysyminen ajan tasalla voi massa olevan ja suunnitellun lainsäädännön suhteen.
It works through publications and information meetings.
Työtapoina on julkaisujen laadinta ja tiedotuskokoukset.
In addition, DLV - the agricultural information service assists farms with, establishing mineral balances and improving feeding and fertilisation in addition to its general advice giving capacity.
Lisäksi DLV - maatalouden tiedotuspalvelu - avustaa tiloja tavanomaisten neuvontapalvelujen lisäksi ravinnetaseiden laadinnassa ja tehokkaamman ruokinnan ja lannoituksen suunnittelussa.
In 1994 the advice on the use of animal manures was improved with the aim of ensuring that less manure was used and that which was, was used in a more accurate way.
Vuonna 1994 karjanlannan käyttöä koskevia oh jeita muutettiin lannan käytön vähentämiseksi ja lannoituksen tarkkuuden parantamiseksi.
Nutrient management is increasingly being integrated into education at many levels.
Ravinteiden hallinta kuuluu yhä useammin koulutukseen monella tasolla.
An action programme was submitted to the Commission on 22 December 1995, incorporating a derogation.
Toimintaohjelma ja siihen sisältyvää poikkeusta koskeva ilmoitus annettiin komissiolle 22. joulukuuta 1995.
Both were subsequently withdrawn by the Netherlands authorities on 12 November 1996. Another action programme has yet to be submitted to the Commission.
Alankomaiden viranomaiset peruuttivat molemmat asiakirjat 12. marraskuuta 1996, eikä komissiolle ole vielä annettu uutta toimintaohjelmaa.
In the report it is stated that in order to assess the effectiveness of the action programme several information sources will be used.
Kertomuksessa todetaan, että toimintaohjelman tehokkuuden arvioimisessa tullaan käyttämään useita eri tietolähteitä.
These include, amongst others, the national agricultural nitrogen balance, the results of surface and groundwater monitoring of nitrate concentrations and eutrophication causing factors.
Niihin kuuluvat muun muassa koko maata koskeva maatalouden typpitase sekä pintavesien ja pohjaveden nitraattipitoisuuden ja rehevöitymistä aiheuttavien tekijöiden seurannan tuottamat tulokset.
The report was submitted to the Commission on 8 October 1996.
Kertomus annettiin komissiolle 8. lokakuuta 1996.
Considerable difficulties have been experienced in the identification of waters due to the lack of monitoring networks in some places and insufficient data.
Vesien määrittelyssä on ollut tuntuvia vaikeuksia, sillä seurantaverkko puuttuu paikoin ja tietoja ei ole ollut riittävästi.
The monitoring of surface freshwaters and groundwaters has been limited to those where water is abstracted for drinking water.
Makeiden pintavesien ja pohjaveden laadun seuranta on ra joitettu alueisiin, joilta otetaan vettä juomavedeksi.
On the basis of this information five zones have designated according to the groundwater criterion.
Saatujen tietojen pohjalta määriteltiin viisi vyöhykettä pilaantumisalttiiksi pohjaveden nitraattipitoisuutta koskevan perusteen mukaisesti3.
No designations of zones according to the surface freshwater criterion have been made due to the monitoring showing that the waters comply with 50 mg/1.
Yhtään vyöhykettä ei määritelty pilaantumisalttiiksi makeita pintavesiä koskevan perusteen mukaan, sillä seurannan perusteella vesien nitraattipitoisuus oli alle 50 mg/l.
No freshwaters have been considered for designation according to the eutrophication criterion due to phosphorus usually being the limiting factor of these waters.
Rehevöitymisen perusteella ei ole aiottu määritellä yhtään makean veden aluetta pilaantumisalttiiksi, sillä niiden rehevöitymisen aiheuttajana on yleensä fosfori.
In addition, no designations of estuarial, coastal or marine waters have been made as there is no data on which they could be based.
Myöskään jokisuiden vesiä eikä rannikko- tai merivesiä ei ole määritelty pilaantumisalttiiksi tarvittavien tietojen puuttuessa.
The designations are shown in Figure 4.
Määritellyt vyöhykkeet esitetään kuviossa 4.
The report also commented that the Directive did not indicate a level of nitrate at which waters could be considered eutrophic.
Kertomuksessa mainitaan lisäksi, että direktiivissä ei ilmoiteta, kuinka suuren nitraattipitoisuuden perusteella vesialue voitaisiin katsoa rehevöityneeksi.
A Code of Good Agricultural Practice has yet to be completed.
Hyvän maatalouskäytännön ohjeet eivät ole vielä valmiit.
However, work is underway and a draft of the first two chapters was included in the report.
Niitä kuitenkin laaditaan parhaillaan, ja kertomukseen sisältyi luonnos kahdesta ensimmäisestä luvusta.
There is an ongoing programme of training and information for farmers covering all aspects of nitrate pollution from agricultural sources.
Parhaillaan on toteuttamisvaiheessa viljelijöille suunnattu koulutus- ja tiedotusohjelma, jossa käsitellään kaikkia maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttaman pilaantumisen näkökohtia.
No action programme has been submitted.
Toimintaohjelmia ei toimitettu.
3 These have yet to be transposed into national law.
' Kansallisen lainsäädännön osaksi saattaminen on vielä kesken.
Figure 4: Nitrate Vulnerable Zones in Portugal (As of 28.2.97 this exercise has not been completed)
Kuva 4: Nitraatin aiheuttamalle pilaantumiselle alttiit alueet Portugalissa (täydellisiä tietoja ei ollut toimitettu 28. helmikuuta 1997)
The report was submitted to the Commission on 4 September 1996.
Kertomus annettiin komissiolle 4. syyskuuta 1996.
Monitoring for eutrophication is carried out at a number of different levels: national, regional and local.
Rehevöitymistä seurataan sekä kansallisesti, alueellisesti että paikallisesti.
Marine waters are sampled at outstations and at the coast.
Merivesinäyt­teitä otetaan sekä merellä että rannikolla olevista määrityspaikoista.
In addition, nitrogen transport to coastal waters from the larger estuaries is measured and calculated.
Lisäksi määritetään typen kulkeutuminen suurimmista jokisuistoista rannikkovesiin.
The condition of freshwater is monitored, inter alia, in reference lakes and water courses selected at national level.
Makean veden tilaa seu­rataan muun muassa koko maan laajuisesti valituista viitejärvistä ja ­vesiväylistä.
The effects of agriculture activities are measured and calculated in small drainage areas, so-called representative areas, and at observation sites.
Maa­talouden vaikutuksia määritetään ja arvioidaan pieniltä kuivatusalueilta, niin kutsutuilta edustavilta alueilta, sekä havainnointipaikoista.
There are different measurement programmes for surface water and groundwater supplies and for private wells.
Pintavesi­ ja pohjavesivarastoja sekä yk­sityisiä kaivoja varten on erilaisia määritysohjelmia.
For fresh surface waters it has been shown that 90% of the sampling points have a nitrate concentration below 9 mg/1 and all sampling points are below 50 mg/1.
Makeiden pintavesien osalta 90 prosentissa näytteenottopaikoista nitraattipitoisuus oh al­le 9 mg/l ja kaikissa näytteenottopaikoissa se oh alle 50 mg/l.
In 1995, the analysis of lakes found that 90% had a nitrate content of below 2 mg/1 and all had concentrations below 50 mg/1.
Vuonna 1995 suoritetut järvivesien analyysit osoittivat nitraattipitoisuuden olevan 90 pro­sentissa järviä alle 2 mg/l ja kaikissa järvissä alle 50 mg/l.
For groundwaters no site has a concentration of nitrate above 50 mg/1, and most are below 5 mg/1.
Pohjaveden laadun seurantapaikoista ei yhdestäkään määritetty yh 50 mg/l nitraattipitoi­suutta, ja useimmissa pitoisuus oli alle 5 mg/l.
For dug and drilled wells 44 mg/1 is exceeded in 5% of dug wells and 1% of drilled wells.
Kuilukaivojen ja porakaivojen osalta 44 mg/l ylittyi viidessä prosentissa kuilukaivoja ja yhdessä prosentissa porakaivoja.
The monitoring of the nutrient salt run-off from some agricultural areas has also been monitored and found that at some sites nitrate concentrations were found to exceed 50 mg/1.
Lisäksi seurattiin ravinnesuolojen huuhtoutumista joiltakin maatalousalueilta, ja joissakin paikoissa todettiin yli 50 mg/l nitraattipitoisuuksia.
For coastal waters the measurements of the nutrient salt and oxygen concentrations show that they are often eutrophic.
Rannikkovesistä määritetyt ravinne­ ja happipitoisuudet osoittavat vesien olevan useis­sa tapauksissa rehevöityneitä.
Where this is the case they have been designated according to Article 3(2) of the Directive.
Nämä vedet on määritelty pilaantuneeksi tai pilaantumi­salttiiksi direktiivin 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
In addition, the lake Ringsjön, has been found to be eutrophic, and as a result, designated.
Samoin on määritelty rehevöity­neeksi todettu Ringsjön­järvi.
The vulnerable zones are designated in Figure 5.
Pilaantumisalttiiksi määritellyt vyöhykkeet esitetään ku­viossa 5.
All requirements pursuant to Annex ILA are incorporated in existing general advice or statutes.
Kaikki liitteessä Π olevan A kohdan mukaiset vaatimukset on lisätty voimassa oleviin yleisiin ohjeisiin tai määräyksiin.
The information and advice has been provided to farmers on environmental improvement measures in agriculture and this has been supported by a programme of research and development projects.
Viljelijöille on toimitettu maatalouden ympäristönsuo­jelutoimenpiteisiin liittyviä tietoja ja neuvoja, ja tähän on saatu tukea tutkimus­ ja kehi­tyshankeohjelmasta.
Advice is given on subjects which include manure application techniques, nutrient balances, storage capacity assessments and fertilisation recommendations.
Ohjeita on annettu eri aiheista, kuten lannanlevitystekniikoista, ra­vinnetaseista, varastointikyvyn arvioinnista ja lannoitussuosituksista.
Financing is also available at various levels of government to provide advice, study tours, demonstrations, field trips and information free of charge to farmers.
Hallinnon eri ta­soilla on saatavilla rahoitusta neuvontaa, opintoretkiä, esittelyjä, kenttäkäyntejä sekä vil­jelijöille tarkoitettua ilmaista tiedotusaineistoa varten.
There are also grants for the training of advisers.
Lisäksi neuvojille myönnetään kou­lutusapurahoja.
Figure 5: Nitrate Vulnerable Zones in Sweden
Kuva 5: Nitraatin aiheuttamalle pilaantumiselle alttiit alueet Ruotsissa
Vulnerable - eutrophication
Pilaantumisaltis - rehevöityminen
Since a Government Report declared Swedish coastal and marine waters to be at serious risk in 1987 there has been a concerted effort to reduce nutrient concentrations in these areas.
Hallituksen vuonna 1987 antamassa kertomuksessa todettiin Ruotsin rannikko- ja merivesien olevan vakavasti uhattuna, minkä jälkeen on ponnisteltu yhteisesti ravinnepitoisuuksien pienentämiseksi mainituilla alueilla.
For the coastal zones a target was set of obtaining a 50% reduction in nutrient salt loads on 1985 levels by the year 2000.
Rannikkoalueilla tavoitteeksi asetettiin ravinnekuormituksen vähentäminen 50 prosentilla vuoden 1987 tasosta vuoteen 2000 mennessä.
This date was subsequently brought forward to 1995.
Myöhemmin ajankohta muutettiin vuodeksi 1995.
One of the sectors targeted was agriculture where it was interpreted as requiring a 50% reduction in nitrogen leaching from agriculture by 1995 based on 1985 levels.
Yksi kohdealueista oli maatalous, jonka aiheuttamaa typen huuhtoutumista oli arvion mukaan vähennettävä 50 prosenttia vuoden 1985 tasosta vuoteen 1995 mennessä.
Sweden has also set targets to reduce the use of chemical fertilisers containing nitrogen by 20% by the year 2000 taking 1986 as the base year and to reduce ammonia emissions by 25%» in Southern Sweden between 1990 and 1995.
Ruotsi on myös asettanut ta voitteeksi typpeä sisältävien kemiallisten lannoitteiden käytön vähentämisen 20 prosentilla vuoteen 2000 mennessä vuoden 1986 tasoon verrattuna sekä ammoniakkipäästöjen vähentämisen 25 prosentilla eteläisessä Ruotsissa vuodesta 1990 vuoteen 1995.
To achieve this level of reduction it was considered necessary, amongst other factors to:
• varmistaa kasvien tarpeita vastaavat ravinnemäärät,
• ensure nutrient supply matched plants' needs; • require a higher proportion of vegetation cover on intensively farmed arable land near the coast; • reduce farming intensity (including limiting livestock quantities on holdings); " • restrict the spreading of livestock manure during autumn and winter; • increase storage capacity requirements for livestock manure, (eight months is stipulated for cattle, horse, sheep or goat manure in the designated vulnerable zone.
• edellyttää, että suurempi osa rannikon lähellä voimaperäisessä tuotannossa olevasta viljelymaasta on kasvuston peittämä,
Ten months is required for other livestock including pigs and poultry);
• rajoittaa karjanlannan levitystä syksyllä ja talvella,
These requirements were translated into laws from 1988 in the form of an action programme to reduce nutrient run-off from agriculture (and by subsequent extensions to include ammorna losses from agriculture).
Vaatimukset on sisällytetty lakeihin vuodesta 1988 lähtien toimintaohjelman muodossa, jolla pyritään vähentämään ravinteiden huuhtoutumista maataloudesta (laajennettu myöhemmin käsittämään myös maataloudessa syntyvät ammoniakkitappiot).
In addition to statutory requirements, comprehensive advisory activities and research and development programmes have been carried out.
Lainsäädännöllisten toimenpiteiden lisäksi on harjoitettu laajamittaisesti neuvontatoimintaa ja toteutettu tutkimus- ja kehittämisohjelmia.
Economic instruments have also been used to reduce the environmental impact of agriculture.
Maatalouden ympäristövaikutusten vähentämiseksi on käytetty myös taloudellisia keinoja.
These have included grants for catch-crop cultivation and the extension of manure storage facilities and environmental taxes on nitrogen.
Niihin kuuluu pääsadon jälkeen viljeltävästä välikasvista maksettu palkkio, karjanlannan varastointimahdollisuuksien parantaminen sekä typen perusteella perittävä ympäristövero.
Environmental support is also available for cultivation of catch crops, creation of wetlands, establishment of protection zones alongside watercourses and extensive grassland farming.
Välikasvien viljelyyn, kosteikkojen perustamiseen, suojavyöhykkeiden perustamiseen vesiväylien varrelle sekä laajaperäiseen nurmi viljely y n on myös mahdollista saada ympäristötukea. kea.
required under Annex V.4(b) for the nutrient content of livestock manure, kg N/ha and year is provided in Table 4 below, with maximum permitted animal density.
Ruotsi on toteuttanut direktiivin liitteessä III olevassa 2 kohdassa säädetyt toimenpiteet ottamalla käyttöön tilojen suurinta sallittua eläintiheyttä koskevat säännöt.
The nitrogen quantity per hectare is corrected for losses in the housing and during storage.
Liitteessä V olevan 4 kohdan b alakohdan mukainen karjanlannan typpipitoisuutta, kg N/ha vuodessa, sekä suurinta sallittua eläintiheyttä koskeva yhteenveto esitetään taulukossa 4.
No deduction is made for housing and storage losses during the grazing season.
Laidunkauden ajalta ei vähennetä sisälläpitoon tai varastointiin liittyviä tappioita.
Table 4: The Nutrient Content of Animal Manure and Permitted Livestock Densities
Taulukko 4: Karjanlannan typpipitoisuus ja suurin sallittu eläintiheys
Stock type kg N/ha and year
Karjatyyppi kg N/ha vuodessa
Assumed grazing season (months)
Laidun- kauden arvioitu pituus (kk)
Maximum permitted livestock density animal/ha slurry solid manure i and urine 138
Suurin sallittu eläintiheys consentita /ha lietelanta kiinteä lanta ja virtsa
The category heifers, bulls, steers must be judged on the basis of the category "Heifers, bulls, steers 2-24 months". The number of heifers, bulls and steers on a holding is usually evenly distributed between the age categories 2-12 and 12-14 months.
Lypsylehmät 6000 kg Lypsylehmät 8000 kg Lypsylehmät 10000 kg Hiehot, sonnit, härät 2-12 kk* Hiehot, sonnit, härät 12-24 kk* Emolehmät Emakot Lihasiat Kanat Nuoret kanat Teuraskananpojat Kalkkunat Hevoset Lampaat ja vuohet
There is an ongoing review of the regulatory system in place to minimise nutrient losses.
* Hiehot, sonnit ja härät on arvioitava luokkana "hiehot, sonnit, härät 2-24 kk".
This has resulted in proposals to tighten many of the rules in what are considered to be the action programmes. In addition various working parties have been set up, one of
Hiehojen, sonnien ja härkien lu kumäärä tilalla jakautuu yleensä tasaisesti ikäluokkien 2-12 kk ja 12-24 kk välillä.
these concerns the drawing up of an action programme to achieve a 50% reduction in ammonia losses from agriculture compared with the 1990 level.
Lisäksi on muodostettu useita työryhmiä, joista yhden tehtävänä on toimintaohjelman laatiminen maataloudessa syntyvien ammoniakkitappioiden vähentämiseksi 50 prosentilla vuoden 1990 tasosta.
Since nutrient loss depends upon the amount and distribution of rainfall throughout the year, a method has been devised of calculating nutrient loss from standard data.
Koska ravinnetappioiden suuruus riippuu vuotuisesta sademäärästä ja sen jakautumisesta, on suunniteltu menetelmä, jossa ravinnetappiot lasketaan vakiomuotoisten tietojen pohjalta.
This simulation model is based on results from the regular environmental monitoring programme, climate data, data on crops and fertiliser use, etc.
Tämän simulointimallin perustana ovat yleisen ympäristön seurantaohjelman tuottamat tiedot, säätiedot, viljelykasveja ja lannoitteiden käyttöä koskevat tiedot jne.
The model provides figures for leaching form the root zone of arable land to the groundwater or drainage water in ad standard year.
Mallilla voi daan laskea normaalivuoden aikana viljelymaan juuristovyöhykkeestä pohjaveteen tai sa laojiin huuhtoutuneet ravinnemäärät.
In addition, nitrate leaching to water is monitored.
Lisäksi seurataan nitraatin huuhtoutumista vesiin.
It has been calculated that between 1985 and 1994 the nitrogen losses from agricultural land due to anthropogenic activity has diminished by about 30% over the last ten years.
On arvioitu, että vuosien 1985 ja 1994 välisenä kymmenvuotiskautena ihmisen toiminnan ai heuttamat typpitappiot maatalousmaasta ovat vähentyneet 30 prosenttia.
There are, however, regional variations.
Tilanne kuitenkin vaihtelee alueittain.
The reduction in South West Sweden where there is high rainfall, the soil is often coarse and agriculture is intensive has only been of the order of 10%, whereas in Svealand the reduction has been of the order of 40%.
Ruotsin lounaisosassa, jossa maa on monin paikoin karkeaa ja maa taloustuotanto voimaperäistä, vähennys on ollut ainoastaan 10 prosenttia, kun taas Svealandissa tappiot ovat vähentyneet 40 prosentilla.
The overall 30% drop in anthropogenic loading between 1985 and 1994 has been calculated to be 10% due to a reduction in the area of agricultural land; 50% due to an increase in grassland area and 40% due to improved nitrogen uptake as a result of improved cultivation techniques, changes in fertilisation and improved crop varieties.
Kaikesta ihmisen toiminnan aiheuttamassa typpikuormituksessa todetusta 30 prosentin vähennyksestä arviolta 10 prosenttia johtuu maatalousmaan kokonaispinta-alan pienentymisestä, 50 prosenttia laidunalan lisääntymisestä ja 40 prosenttia kasvien typenoton tehostumisesta paremman viljelytekniikan, lan noituksen muutosten ja parempien kasvilajikkeiden ansiosta.
It is predicted that the goal of a 50% reduction in the anthropogenic nitrogen load in märine waters will be achieved by 2005.
Arvioidaan, että ihmisen toiminnasta aiheutuvan typpikuormituksen vähentämistä 50 prosentilla koskeva tavoite saavutetaan vuoteen 2005 mennessä.
However individual years may not be representative due to climatic variations.
Säävaihteluiden vuoksi kehitys saattaa kuitenkin vaihdella yksittäisten vuosien osalta.
As a result it is unlikely that the full impact on the pollution of all the measures taken by agriculture will be felt.
Siksi on epätodennäköistä, että kaikkien maataloudessa toteutettujen toimenpiteiden täyttä vaikutusta vesien pilaantumiseen saavutetaan.
The report was submitted to the Commission on 9 January 1997.
Kertomus annettiin komissiolle 9. tammikuuta 1997.
The monitoring to be used for the first round of designations was undertaken, for groundwaters, surface freshwaters, estuarial and coastal waters during 1992.
Pohjaveden, makeiden pintavesien, jokisuiden vesien ja rannikkovesien osalta seuranta ensimmäistä vesien määrittelykierrosta varten toteutettiin vuonna 1992.
For surface waters a total of 1,122 abstraction sites were monitored and for groundwater sources 461 sources.
Seurannan piiriin kuului kaikkiaan 1 122 pintavesien vedenottopaikkaa ja 461 pohjavesilähdettä.
On the basis of this information 9 surface water catchments were designated and 148 groundwater sources.
Seurannan tuottamien tietojen perusteella määriteltiin pilaantumisalttiiksi yhteensä yh deksän pintavesialuetta ja 148 pohjavesilähdettä.
No zones were designated according to the eutrophication criterion, although one, the Ythan Estuary, was initially considered as a candidate for designation but was not designated because there were a number of possible causes of the situation.
Rehevöitymisen perusteella ei määritelty yhtään vyöhykettä, vaikkakin yksi vesialue, Ythan-joen suisto, olikin ensin ehdolla. Sitä ei kuitenkaan määritelty, sillä kyseisen alueen veden laadun tilaan oli useita mahdollisia selityksiä.
The position will be reviewed in 1997.
Kanta tarkistetaan vuonna 1997.
Overall, 69 catchments were designated, of which 6 are based on surface waters.
Kaiken kaikkiaan pilaantumisalttiiksi määriteltiin 69 vesialuetta, joista kuusi on pintavesiä.
No zones have been designated in Northern Ireland.
Pohjois-Irlannissa ei määritelty yhtään vyöhykettä.
The vulnerable zones are shown in Figure 6.
Pilaantumisalttiit vyöhykkeet esitetään kuviossa 6.
Three Codes of Good Agricultural Practice have been produced to fulfil this requirement: one for England and Wales; one for Scotland and one for Northern Ireland.
Vaatimuksen täyttämiseksi on laadittu kolmet hyvän maatalouskäytännön ohjeet: yhdet Englantia ja Walesia varten, yhdet Skotlantia varten ja yhdet Pohjois-Iriantia varten.
In England and Wales and Scotland these Codes have a status which, whilst remaining voluntary, means that should a farmer be prosecuted for causing pollution their failure to adhere to the measures in the Code may be taken into account.
Englantia ja Walesia koskevien ohjeiden noudattaminen on vapaaehtoista, mutta niiden perusteella voidaan velvoittaa pilaantumista aiheuttanut viljelijä vastaamaan siitä oikeudellisesti samalla, kun voidaan ottaa huomioon hänen epäonnistunut yrityksensä toteuttaa ohjeiden mukaisia toimenpiteitä.
The Codes are available free of charge.
Ohjeet ovat maksuttomia.
In addition a variety of initiatives have been pursued to promote the application of the Codes. These include press articles, presentations to farmers and other interest groups and the provision of education packs to colleges and universities.
Niiden soveltamista on lisäksi pyritty edistämään erilaisin aloittein, kuten lehtiartikkelien, viljelijöille ja muille asianomaisille ryhmille suunnattujen esittelyjen sekä oppilaitoksille ja yliopistoille tuotettujen koulutuspakettien avulla.
Copies of the Codes have also been provided to farmers as part of the agricultural advisory services' activities across the UK.
Jäljennökset ohjeista on toimitettu viljelijöille maatalouden neuvontakeskusten kautta koko Yhdistyneen kuningaskunnan alueella.