natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tax revenues and social security contributions are expected to remain buoyant, due to the improved efficiency of the tax administration and the social security system, while interest payments are expected to be reduced further and government investment will remain restrained.
Vero hallinnon ja sosiaaliturvajärjestelmän tehostamisen ansiosta vero tulojen ja sosiaaliturvamaksujen odotetaan kasvavan edelleen no peasti. Korkomenojen odotetaan pienenevän entisestään, ja julkiset investoinnit pysyvät maltillisina.
The cyclically-adjusted deficit is expected to remain broadly unchanged in 1998 and budgetary adjustment efforts are thus being main tained.
Suhdannetasoitetun alijäämän odotetaan pysyvän lähes ennallaan vuonna 1998, joten julkisen talouden tasapainottaminen ei kumoudu.
The cyclically-adjusted deficit will remain below the actual deficit.
Suhdannetasoitettu alijäämä jää edelleen toteutunutta alijäämää pienemmäksi.
The Portuguese convergence programme of March 1997 projects a further gradual reduction of the government deficit to 1.5% of GDP by the year 2000, in a context of continuously buoyant economic growth.
Portugalin maaliskuussa 1997 toimittamassa lähentymisohjelmassa ennakoidaan julkisen talouden alijäämän supistuvan vähitellen 1,5 prosenttiin suhteessa BKThen vuoteen 2000 mennessä talous kasvun jatkuessa ripeänä.
Two thirds of the projected deficit reduction would come from further reductions in interest payments, while the rest would be generated by the limitation of current primary expenditure.
Ennakoidusta alijäämän supistumisesta kaksi kolmasosaa perustuisi korkomenojen alentumiseen edelleen, ja loppuosa saataisiin aikaan rajoittamalla (muita kuin korko-) menoja.
The programme sets an explicit limit for current primary expenditure and aims for a reorientation of govern ment expenditure towards increased spending on social security, education and investment.
Ohjelmassa asetetaan täsmällinen raja muille kuin korkomenoille ja tähdätään julkisten menojen suuntaamiseen entistä enemmän sosiaaliturvaan, koulutukseen ja investointeihin.
Following its sharp increase to 63.1 % of GDP in 1993, the government debt ratio continued to drift upwards in 1994 and 1995, before starting to decline in 1996, when it fell for the first time to 65.0% of GDP.
Julkisen talouden velan ja bruttokansantuotteen suhde kasvoi jyrkästi 63,1 prosenttiin vuonna 1993, jonka jälkeen se kasvoi hitaasti vuosina 1994 ja 1995 ennen kuin alkoi pienentyä vuonna 1996, jolloin se ensi kertaa pieneni 65,0 prosenttiin.
The debt ratio fell further by 3.0 percentage points to 62.0% of GDP in 1997, due to the combined impact of the lower government deficit, higher GDP growth and the use of substantial privatisation receipts to redeem government debt (see Table 4.15).
Julkisen talouden alijäämän pieneneminen, nopeampi BKT:n kasvu sekä huomattavien yksityistämistulojen käyttäminen julkisen velan takaisinmaksamiseen yhdessä alensivat velkasuhdetta edelleen 3,0 prosenttiyksikköä 62,0 prosenttiin vuonna 1997 (taulukko 4=15).
Part of the receipts from the privatisation of public enterprises in the telecommunications and electricity sector carried out in 1997 was used to redeem government debt for an amount of almost 4% of GDP in the same year.
Osa vuonna 1997 toteutetusta televiestintä-ja sähköalan julkisten yritys ten yksityistämisestä saaduista tuloista käytettiin julkisen velan pienen tämiseen samana vuonna määrällä, joka vastasi lähes 4 prosenttia BKTsta.
These debt-reducing measures were partially offset, however, by a net accumulation of financial assets by the social security sector and an increase in the national currency value of dollar-denominated outstanding debt, together amounting to around 2% of GDP.
Nämä velkaa supistavat toimet kumoutuivat kuitenkin osittain, kun sosiaaliturvasektorin rahoitusvaateet lisääntyivät nettomääräisesti ja dollarimääräisen velkakannan kansallisen rahan määräisenä ilmaistu arvo nousi — yhdessä näiden vaikutus oli noin 2 prosenttia suhteessa BKThen.
As a result, the stock-flow adjustment amounted to -1.9% of GDP in 1997.
Tämän seurauksena varanto/virta-korjauserät olivat yhteensä —1,9 prosenttia suhteessa BKThen vuonna 1997.
For 1998, the Commission services forecast the government debt to fall further to 60.0% of GDP.
Komission ennusteiden mukaan julkinen velka pienenee edelleen vuonna 1998 60,8 prosenttiin suhteessa BKThen.
The Portuguese Government plans to realise around 2% of GDP of privatisation receipts in 1998, a large part of which will be used to further redeem the government debt.
Portugalin hallitus aikoo vuonna 1998 saada noin kahta prosenttia BKTsta vastaavat yksityistämistulot, joista suuri osa käytetään julkisen velan lyhentämiseen.
The government deficit in Portugal has been reduced substantially and continuously since 1993, and in 1997 it fell below the reference value.
Portugalin julkisen talouden alijäämä on supistunut huomattavasti ja jatkuvasti vuodesta 1993 ja vuonna 1997 alitti viitearvon.
In view of the sustained buoyancy of economic growth and the further decline in interest payments, the government deficit is expected to continue to decrease further in 1998.
Talouskasvun jatkuessa ripeänä ja korkomenojen pienentyessä edelleen julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan edelleen vuonna 1998.
The government debt ratio has been declining since 1995 and exceeded the 60% of GDP reference value by only a small
Julkisen talouden velkasuhde on pienentynyt vuodesta 1995 ja ylitti 60 prosentin viitearvon vain niukasti vuonna 1997.
Table 4.15
Taulukko 4.15
Portugal: government debt dynamics
Portugali: julkisen velan dynamiikka
Source: Commission services.
Lähdee: Euroopan komissio.
amount in 1997. The government debt ratio is expected to equal 60.0% of GDP in 1998 and then to fall below the reference value.
odotetaan olevan 60,0 prosenttia suhteessa BKThen vuonna 1998 ja alenevan sen jälkeen viitearvon alapuolelle.
In view of these developments, the Commission considers that the excessive deficit situation has been corrected and that an excessive deficit no longer exists in Portugal.
Tämän kehityksen perusteella komissio katsoo, että liiallinen alijäämä on korjattu ja että Portugalissa ei enää ole liiallista alijäämää.
The Commission is therefore recommending to the Council the abrogation of the decision on the existence of an excessive deficit for Portugal.
Komissio suosittelee näin ollen neuvostolle, että se kumoaisi päätöksensä, jonka mukaan Portugalissa on liiallinen alijäämä.
Due to the severe recession, Sweden suffered a dramatic deterioration in its budgetary situation in the early 1990s.
Vakavan taantuman vuoksi Ruotsin julkisen talouden rahoitusasema heikkeni jyrkästi 1990-luvun alussa.
By 1993, the government deficit had reached a peak at 12.2% of GDP.
Vuoteen 1993 mennessä julkisen talouden alijäämä oli kasvanut huippuunsa, 12,2 prosenttiin suhteessa BKThen.
Since 1993, however, a very large and sustained adjustment has taken place.
Vuodesta 1993 alkaen julkista taloutta on kuitenkin vakautettu hyvin tuntuvasti ja jatkuvalla tavalla.
The deficit fell by around 2 percentage points to 10.3% of GDP in 1994.
Alijäämä supistui noin 2 prosenttiyksikköä 10,3 prosenttiin suhteessa BKThen vuonna 1994.
The improvement accelerated sharply in the next two years, 1995 and 1996, over the course of which the deficit fell by 6.8 percentage points of GDP.
Julkisen talouden kohentuminen nopeutui jyrkästi kahden seuraavan vuoden aikana (1995 ja 1996), jolloin alijäämä pieneni 6,8 prosenttiyksikköä suhteessa BKThen.
From 1996, the pace of deficit reduction eased but nevertheless a significant adjustment amounting to 2.7% of GDP occurred in 1997, which brought the deficit down to 0.8% of GDP.
Vuodesta 1996 alijäämä supistui hitaammin, mutta julkisen talouden sopeutus oli silti merkittävää: alijäämä supistui 2,7 prosenttia BKTsta vuonna 1997, ja oli 0,8 pro senttia suhteessa BKThen.
The reduction in the deficit over the period 1993-97 was due in large measure to the consolidation programme undertaken by the Swedish Government which involved widespread measures on revenue and expenditure.
Alijäämän pienentyminen 1993—1997 johtui suurelta osin Ruotsin hallituksen hyväksymästä vakautusohjelmasta, johon sisältyi tuloja ja menoja koskevia kattavia toimenpiteitä.
In total, measures amounting to 7.5% of GDP were planned in the years 1994-98 and the deficit was to be eliminated by 1998.
Kaiken kaikkiaan vuosiksi 1994—1998 suunniteltiin toimenpiteitä, jotka olivat suuruudeltaan 7,5 prosenttia suhteessa BKThen, ja tavoitteena oli, että alijäämä poistuu vuoteen 1998 mennessä.
The measures were reinforced in 1996 when it appeared that the targets might not be met, bringing the total value of proposed measures to 8% of GDP.
Sopeutustoimia tehostettiin vuonna 1996, kun kävi ilmi, että tavoitteita ei ehkä saavutettaisi, ja ehdotettujen toimenpiteiden yhteenlaskettu arvo nousi 8 prosenttiin suhteessa BKThen.
Over the period 1993-96 revenues increased significantly.
Jaksolla 1993—1996 tulot lisääntyivät merkittävästi.
Apart from revenue buoyancy as the economy recovered from recession, there were increases in personal taxation, social security contributions and corporate taxes.
Talouden elpymisestä johtuvien tulojen lisäyksen ohella kiristettiin henkilöverotusta, sosiaaliturvamaksuja ja yritysverotusta.
Expenditures were cut sharply as the costs of the bank rescue measures which were implemented in the early 1990s were phased out and due to changes in social welfare provisions and cuts in government sector employment.
Menot supistuivat jyrkästi 90luvun alun pankkituen menovaikutusten hävitessä vähitellen ja sosiaaliturvan muutoksista sekä julkisen sektorin työvoiman supistuksista
Sweden: government deficit and debt
Ruotsi: julkisyhteisöjen alijäämä ja velka
Actual and cyclically-adjusted deficit (percentage of GDP)
Toteutunut ja suhdannetasoitettu alijäämä (% BKT:stä)
Reference value
Suhdannetasoitettu
Cyclically-adjusted deficit
Viitearvo alijäämä
Government debt (percentage of GDP)
Julkisyhteisöjen velka (% BKTrsta)
Deficit reduction continued in 1997 at a slower but still significant pace.
Alijäämän supistuminen jatkui vuonna 1997 hitaammin, mutta yhä merkittävän nopeasti.
However, revenue in relation to GDP stabilised as the effect of temporary and timing influences diminished while the expenditure ratio was reduced further.
Tulojen määrä suhteessa bruttokansantuotteeseen kuitenkin vakautui väliaikaisten ja ajoitukseen liittyvien tekijöiden vähentyessä, samalla kun menojen suhde BKThen pieneni edelleen.
In response to higher than expected unemployment and given that the consolidation programme's targets were being exceeded, the govern ment introduced measures to alleviate unemployment while still aiming for a balanced budget in 1998.
Jotta odotettua suurempaan työttömyyteen voitaisiin reagoida ja koska vakautusohjelman tavoitteet olivat ylittymässä, hallitus päätti työttömyyden helpottamiseen tähtäävistä toimenpiteistä samalla kun se edelleen piti tavoitteena julkisen talouden tasapainon saavuttamista vuonna 1998.
Cyclical conditions were favourable as strong growth enabled the actual deficit to fall faster than the cyclically-adjusted deficit up to 1995 (see Graph 4.10).
Suhdanteet olivat suotuisat, ja voimakkaan kasvun ansiosta toteutunut alijäämä pieneni vuoteen 1995 asti nopeammin kuin suhdannetasoitettu alijäämä (kuvio 4.10).
In 1996, however, as the impact of the measures in the consolidation programme gathered pace, the cyclically-adjusted deficit fell sharply.
Kuitenkin vuonna 1996, jolloin vakautusohjelman toimenpiteiden vaikutus alkoi tuntua voimakkaammin, suhdannetasoitettu alijäämä pieneni jyrkästi.
Discretionary measures continued to be the main factor in reducing the deficit in 1997.
Vuonna 1997 päätösperäiset tekijät olivat edelleen suurin syy alijäämän supistumiseen.
As economic activity remained below its trend level and continued to have a negative influence on the government budget, the cyclically-adjusted balance remained below the actual deficit.
Kun taloudellinen toimeliaisuus jäi alle trendin mukaisen tasonsa ja vaikutti kielteisesti julkisen
Table 4.16
Taulukko 4.16
Sweden: government debt dynamics
Ruotsi: julkisen velan dynamiikka
Source: Commission services.
Lähde: Euroopan komissio,.
The Commission services forecast the deficit to turn into surplus in 1998.
Komission ennusteiden mukaan alijäämä muuttuu ylijäämäksi vuonna 1998.
However, this includes the oneoff sale of pension fund real estate, with a positive influence on the government balance of 0.9 percentage points of GDP.
Tähän kuitenkin vaikuttaa kertaluonteinen eläkerahaston kiinteistön myynti, joka vahvistaa julkisen talouden rahoitus asemaa 0,9 prosenttiyksikköä suhteessa BKThen.
In 1997, the government announced new targets for the government deficit after 1998 and these were included in the September 1997 review of the convergence programme.
Vuonna 1997 hallitus ilmoitti uusista julkisen talouden alijäämää koskevista tavoitteista vuoden 1998 jälkeiselle ajalle, ja nämä sisällytettiin syyskuun 1997 lähentymisohjelman tarkistukseen.
The government will aim for a budgetary surplus of 2% of GDP over the business cycle.
Hallituksen tavoitteena on julkisen talouden 2 prosentin ylijäämä suhteessa BKThen suhdannekierron aikana.
In addition to a balanced budget in 1998, a surplus of 0.5 and 1.5% of GDP would be aimed for in 1999 and 2000.
Vuoden 1998 tasapainotavoitteen jälkeen tähdätään ylijäämiin, jotka olisivat 0,5 % suhteessa BKThen vuonna 1999 ja 1,5 % vuonna 2000.
Over the period to 2000, revenues would continue to decline relative to GDP and the entire burden of adjustment would fall on expenditures which are expected to continue to decline relative to GDP.
Vuoteen 2000 ulottuvan jakson aikana tulojen odotetaan edelleen supistuvan suhteessa BKThen, ja julkisen talouden vakauttaminen toteutetaan kokonaan menojen avulla. Menojen odotetaan edelleen supistuvan suhteessa BKThen.
The government debt ratio continued to rise in the early years of the consolidation programme to reach a peak of 79.0% of GDP in 1994.
Julkisen talouden velkasuhde kasvoi edelleen vakautusohjelman alkuvuosina ja oli enimmillään 79,0 prosenttia suhteessa BKThen vuonna 1994.
Although it declined in each of the next three years, by 1997 the debt ratio had fallen only slightly by 2.4 percentage points to 76.6% of GDP.
Vaikka velkasuhde pieneni jokaisena seuraavista kolmesta vuodesta, vuoteen 1997 mennessä velkasuhde oli pienentynyt vain vähän, eli 2,4 prosenttiyksikköä 76,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen.
The primary deficit contributed strongly to the increase in the debt ratio in 1993 and 1994 but as the programme of consolidation measures came into effect there was a strong reversal in the primary balance which by 1997 was in surplus to the extent of 5.4% of GDP (see Table 4.16).
Perusalijäämät nostivat velkasuhdetta huomattavasti vuosina 1993 ja 1994, mutta vakautusohjelman toimenpiteiden tullessa voimaan pe rusjäämän kehitys kääntyi jyrkästi ja vuoteen 1997 mennessä oli saa vutettu perusylijäämä, jonka suuruus oli 4,7. prosenttia suhteessa BKT:hen (taulukko 4.16).
The achievement of a small surplus in 1998 and rising surpluses in 1999 and 2000 would ensure a continued fall in the debt ratio.
Julkisen talouden rahoitusaseman pieni yli jäämä vuonna 1998 ja kasvavat ylijäämät vuosina 1999 ja 2000 varmistaisivat velkasuhteen pienentymisen edelleen.
Since 1993, there has been a very large and continuous reduction in the government deficit in Sweden.
Vuodesta 1993 Ruotsin julkisen talouden alijäämä on pienentynyt huomattavasti ja jatkuvasti.
By 1997, the deficit was well below the 3% of GDP reference value and prospects are for a surplus in 1998.
Vuoteen 1997 mennessä alijäämä suhteessa BKThen oli selvästi alle 3 prosentin viitearvon, ja julkisen talouden rahoitusaseman odotetaan olevan ylijäämäinen vuonna 1998.
Despite the continuous decline in the deficit, the government debt ratio continued to rise to a peak in 1994 and since then the debt ratio has declined only slightly.
Vaikka alijäämä pienentyi jatkuvasti, julkisen talouden velkasuhde
Following the recession of the previous years, the government deficit peaked in 1993 at just under 8% of GDP, and since then the government deficit has been substantially reduced to 1.9% of GDP in 1997.
Edeltäneiden vuosien taantuman jälkeen julkisen talouden alijäämä nousi huippuunsa vuonna 1993 ja oli vajaa 8 prosenttia suhteessa BKThen. Sittemmin julkisen talouden alijäämä on supistunut huomattavasti ja oli 1,9 prosenttia suhteessa BKThen vuonna 1997.
The pace of' consolidation has not been uniform; the deficit was still around 5% of GDP in 1996 and its fall in 1997 amounted to almost 3 percentage points of GDP.
Vakautus ei ole tapahtunut yhtenäisellä vauhdilla: vuonna 1996 ali jäämä oli yhä noin 5 prosenttia suhteessa BKThen ja pienentyi vuonna 1997 lähes 3 prosenttiyksikköä suhteessa BKThen.
The reduction in the deficit by 6 percentage points of GDP since 1993 was accompanied by a recover}' in economic activity.
Alijäämän 6 prosenttiyksikön supistumista suhteessa bruttokansantuotteeseen vuodesta 1993 tuki taloudellisen toimeliaisuuden elpyminen.
However, most of the reduction in the deficit is attributable to discretional"}' measures (see Graph 4.1 1).
Alijäämän supistuminen perustuu kuitenkin pääosin päätösperäisiin toimenpiteisiin (kuvio 4.11).
The government acknowledged in 1993 that measures were required to bring the public finances back to health, and successive budgets tightened budgetary policy.
Hallitus tunnusti vuonna 1993, että julkisen talouden tervehdyttämiseksi tarvitaan toimenpiteitä, ja seuranneissa talousarvioissa kiristettiin finanssipolitiikkaa.
In particular, in 1993 and 1994, substantial tax rises were announced, including regular increases in tobacco and fuel duties at a faster rate than inflation and a reduction of tax relief on mortgage interest payments.
Erityisesti vuosina 1993 ja 1994 ilmoitettiin huomattavasti veronkorotuksista, joihin sisältyi tupakka-ja polttoaineverojen säännöllisiä, inflaation ylittäviä korotuksia ja asuntolainojen korkovähennysten pienennyksiä.
These were reinforced by cuts in government expenditure.
Näitä tukivat julkisten menojen leikkaukset.
The fall in the deficit in 1997 accounted for almost half of the budgetary adjustment observed since 1993.
Vuoden 1993 jälkeen tapahtuneesta julkisen talouden vakauttamisesta lähes puolet toteutettiin vuonna 1997.
The decline resulted, in part, from strong economic growth in 1997, which was well above trend, but most of it, over 2 percentage points of GDP, resulted from budgetar}' adjustment measures. The budget of November 1996 raised taxation and constrained expenditure growth to below that of nominal GDP.
Alijäämän supistuminen vuonna 1997 johtui osaksi voimakkaasta talouskasvusta, joka oli selvästi trendikasvua nopeampaa, mutta suurimmalta osin se perustui kuitenkin julkisen talouden vakauttamistoimiin, joiden vaikutus oli, suurimmaksi osaksi, yli 2 prosenttiyksikköä suhteessa BKThen.
United Kingdom: government deficit and debt
Yhdistynyt kuningaskunta: julkisyhteisöjen alijäämä ja velka
The September 1997 convergence programme for the United Kingdom envisaged continued budgetary consolidation in the medium term and the budget is expected to be in balance by the turn of the century and then to move into surplus due to further control of expenditure growth and rises in excise duties.
Marraskuun 1996 talousarviossa verotusta kiristettiin ja menojen kasvua supistettiin siten, että niiden kasvu jää nimellisen BKT:n kasvua hitaammaksi. Vuoden 1997 puolivälin talousarvioon sisältyi verojen lisäkorotuksia, joita olivat mm. aiemmin ilmoitettuja polttoaine-ja tupakkaverojen korotuksia suuremmat korotukset.
The deficits in 1997 and 1998 are reduced by a oneoff 'windfall' tax on the profits of recently privatised utilities, amounting to 0.6% of GDP in total.
Komission ennusteiden mukaan ali jäämän odotetaan supistuvan 0,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 1998.
The revenues from this are to be spent on helping the longterm unemployed obtain work.
Koska talous toimii lähellä potentiaalista tuotannon ta soaan ja vuoden 1998 ennustettu talouskasvu on lähellä trendikasvua, suhdannetasoitettu alijäämä on samansuuruinen kuin toteutunut ali jäämä.
But the bulk will not be spent until after 1998 so the deficit is aided in the short term by these measures.
Vuonna 1998 alijäämän supistumisen odotetaan perustuvan yksinomaan päätösperäisiin sopeutustoimenpiteisiin.
Table 4.17
Taulukko 4.17
United Kingdom: government debt dynamics
Yhdistynyt kuningaskunta: julkisen velan dynamiikka
The decline in the deficit since 1993 did not prevent a rise in the govern ment debt ratio, which peaked at 54.7% of GDP in 1996.
mennessä ja kääntyvän sen jälkeen ylijäämäiseksi, kun menojen kasvua rajoitetaan edelleen ja valmisteveroja korotetaan.
However, in 1997 the debt ratio fell to 53.4% of GDP when the primary balance moved into surplus and more than offset the contribution of interest charges and GDP growth (see Table 4.17).
Vuonna 1997 velkasuhde kuitenkin pieneni 53,4 prosenttiin suhteessa BKThen, kun perusjäämä kääntyi ylijäämäiseksi, mikä enemmän kuin kumosi korkomenojen ja BKT:n kasvun vaikutuksen velkaan (taulukko 4.17).
The debt ratio is expected to fall further in 1998.
Velkasuhteen odotetaan pienenevän edelleen vuonna 1998.
In the medium term, the path of the deficit in the September 1997 convergence programme results in a debt ratio that falls to around 45% of GDP or less by the end of the programme.
Syyskuun 1997 lähentymisohjelman alijäämäura johtaa keskipitkällä aikavälillä velkasuhteen supistumiseen noin 45 prosenttiin suhteessa BKThen tai sitä pienemmäksi lähentymisohjelman tarkastelujakson loppuun mennessä.
Since 1993, the government deficit in the United Kingdom has declined substantially and continuously and in 1997 it reached a level well below the reference value.
Vuodesta 1993 julkisen talouden alijäämä Yhdistyneessä kuningaskunnassa on pienentynyt huomattavasti jajatkuvasti. Vuonna 1997 alijäämä alitti selvästi viitearvon.
The government debt ratio rose in the years to 1996 but remained significantly below the 60% reference level.
Julkisen talouden velkasuhde suureni vuotta 1996 edeltäneinä vuosina, mutta jäi merkittävästi 60 prosentin viitetason alapuolelle.
In 1997, the debt ratio fell slightly and it is expected to fall further in 1998.
Vuonna 1997 velkasuhde pieneni vähän, ja sen odotetaan pienenevän edelleen vuonna 1998.
In view of these developments, the Commission considers that the excessive deficit situation has been corrected and that an excessive deficit no longer exists in the United Kingdom.
Tämän kehityksen perusteella komissio katsoo, että liiallinen alijäämä on korjattu ja että Yhdistyneessä kuningaskunnassa ei enää ole liiallista alijäämää.
The Commission is therefore recommending to the Council the abrogation of the decision on the existence of an excessive deficit for the United Kingdom.
Komissio suosittelee näin ollen neuvostolle, että se kumoaisi päätöksensä, jonka mukaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa on liiallinen alijäämä.
Annex: Budgetary surveillance and comparability of figures
Liite: Julkisen talouden tilan valvonta ja tietojen vertailtavuus
Budgetary surveillance at Community level requires comparable, transpar­ent and homogenous figures from Member States to be fully efficient.
Jotta julkisen talouden tilan valvonta olisi tehokasta, se edellyttää jäsenvaltioilta vertailukelpoisia, selkeitä ja yhdenmukaisia tietoja.
Such figures are important to allow for equal treatment beUveen Member States.
Tällaiset tiedot ovat tärkeitä, jotta jäsenvaltioita voitaisiin käsitellä yhdenvertaisesti.
The Maastricht Treaty has formalised the Commission surveillance of bud­getary situations of the Member States in the framework of the excessive deficit procedure ('­).
Maastrichtin sopimuksessa annetaan komissiolle muodolliset oikeudet valvoa jäsenvaltioiden julkisen talouden tilaa liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä ('').
A protocol annexed to the Treat}' provides the com­mon definitions of government deficits and debt to be used in the moni­toring ('■'').
Perustamissopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa määritellään valvonnassa käytettävät yhteiset julkisen talouden alijäämän ja velan määritelmät ('').