natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Minister Waigel's proposal is based on the conclusions of the Fontainebleau European Council of June 1984, according to which 'any Member State sustaining a budgetary burden which is excessive in relation to its rela­tive prosperity may benefit from a correction at the appropriate time' (2).
Waigelin ehdotus perustuu kesäkuussa 1984 pidetyn Fontainebleaun Eurooppaneuvoston kokouksen päätelmiin, joiden mukaan "ne jäsenvaltiot, joissa vallitsee merkittävä epätasapaino suhteessa niiden suhteelliseen vaurauteen, voivat saada myöhemmin korjauksen'^2).
The Minister argues that while initially this principle benefited only the UK, it should now form the basis for intro­ducing a generalised correction mechanism to benefit those Member States experiencing dis­proportionate budgetary imbalances.
Ministerin näkemyksen mukaan tämä periaate hyödytti alun perin vain Yhdistynyttä kuningaskuntaa, mutta nyt sen pitäisi toimia perustana yleisen korjausjärjestelmän käyttöönotolle. Korjausjärjestelmä hyödyttäisi niitä jäsenvaltioita, joiden budjettiasemassa on suhteettoman suuri epätasapaino.
Accord­ingly, the proposal is intended:
Ehdotuksella on näin ollen seuraavat tavoitteet:
D to be non­discriminatory, by being avail­able to all eligible Member States;
D ehdotuksen on oltava ketään syrjimätön, sen on koskettava kaikkia vaatimukset täyttäviä jäsenvaltioita,
D to take into account each Member State's capacity to pay(3);
D jokaisen jäsenvaltion maksukyky on otettava huomioon (3),
D to foster budgetary discipline for both net contributors and net beneficiaries;
D korjataan epätasapainoinen budjettiasema vain siltä osin, kuin sitä pidetään kohtuuttoman suurena, jotta noudatettaisiin budjettimenoista tehtyjä keskeisiä poliittisia päätöksiä,
This annex reviews the generic proposal made by these four countries and provides estimates of its implications for the EU budget and for the distribution of the financing burden across the Member States.
Tässä liitteessä tarkastellaan edellä mainittujen neljän jäsenvaltion tekemää yleistä ehdotusta ja arvioidaan sen vaikutuksia EU:n talousar vioon ja rahoitustaakan jakautumiseen jäsen valtioiden kesken.
A proposal to generalise the UK correction mechanism
D edistetään budjettikuria sekä nettomaksajien että nettosaajien osalta,
Amount of compensation = (Net burden — threshold) * coefficient of compensation
Hyvityksen määrä = (Nettovaje — rajaarvo) * korjauskerroin
Three parameters determine the amount of compensation.
Hyvityksen määrä määritellään kolmen muut tujan avulla.
First, the budgetary position or net burden, second, the threshold beyond which compensation applies and, third, the coefficient of compensation.
Nämä ovat negatiivinen budjettiasema tai nettovaje, raja-arvo, jonka ylimene-
Minister Waigel submitted to the President of the European Commission on 5 March 1998 a proposal with the view to correcting the per­ceived large budgetary imbalance of Germany.
Valtiovarainministeri Theo Waigel toimitti Euroopan komission puheenjohtajalle 5. maa liskuuta 1998 ehdotuksen, jolla pyritään kor jaamaan Saksan erittäin epätasapainoisena pidetty budjettiasema.
In subsequent days, the Austrian, the Dutch and the Swedish Finance Ministers also wrote to President Santer with virtually identical proposals favouring the introduction of such a correction mechanism.
Itävallan, Alankomaiden ja Ruotsin valtiovarainministerit lähettivät puheenjohtaja Santerille käytännössä p) Katso Fontainebleaun Eurooppa-neuvosto, puheenjohtajan päätelmät, Euroopan yhteisöjen tiedote 6/1984.
(2) See Fontainebleau European Council, 'Conclusions of the Presidency', Bulletin of the European Communities, 6­1984.
(3) Alkuperäistekstissä käytetään ilmaisua Leistungsfähigkeit.
(') See the discussion in Part 2 of the report.
(') Katso kertomuksen osa 2.
It is suggested that the budgetary balance, or net burden, be calculated in accordance with the UK correction mechanism (').
Ensimmäiset kaksi muut­tujaa määritellään nykyisinä ecuina ja korjaus­kerroin prosenttiyksikköinä.
whereby a country with a negative balance just exceeding the threshold would receive a (small) rebate, but would be exempted from the burden of financing the rebate of others.
Negatiivinen budjettiasema (nettovaje) ehdote­taan laskettavaksi Yhdistyneeseen kuningas­kuntaan sovellettavan korjausjärjestelmän mukaisesti (')■ tusta voisi esiintyä siinä tapauksessa, että jäsenvaltion negatiivinen budjettiasema ylit­täisi niukasti raja­arvon ja se saisi pienen hyvi­tyksen mutta ei joutuisi rahoittamaan muiden valtioiden hyvityksiä.
A small difference between the net burden of two Member States before application of the mechanism could be converted into a much larger one once the correction has been applied.
Pieni ero kahden jäsen­valtion nettovajeissa ennen järjestelmän sovel­tamista saattaisi kasvaa paljon suuremmaksi korjauksen tekemisen jälkeen.
It appears coherent, therefore, to assume that a Member State should not finance its own rebate, but that it should finance all the others.
Näyttäisi siis olevan johdonmukaista, että jäsenvaltion ei tarvitse rahoittaa omaa hyvitystään, mutta sen pitäisi osallistua muiden jäsenvaltioiden hyvitysten rahoittamiseen.
This would eliminate any unwanted threshold effect.
Näin vältettäisiin epätoivotut kynnysvaikutukset.
The threshold beyond which compensation applies is a measure of the maximum solidarity among the Member States and can be deter mined as a function of the relative prosperity of the Member State in question.
Raja-arvolla, jonka ylimenevään osaan kor­jausta sovelletaan, mitataan jäsenvaltioiden keskinäistä solidaarisuutta, ja se voidaan mää­ritellä kunkin jäsenvaltion suhteellisen vaurau­den funktiona.
In the proposal under review, only a part of the budgetary imbalance will be corrected, that is the excess of the budgetary position above a predetermined threshold value.
Käsiteltävänä olevassa ehdo­tuksessa korjataan vain osa budjetin epätasapainosta eli ennalta määrätyn raja­arvon yli menevä määrä.
In the case of the UK rebate, this threshold is zero, that is the total of the budgetary imbalance is used as the base for the estimation of the compensation.
Yhdistyneen kunin­gaskunnan osalta tämä raja­arvo on nolla, joten korjausta määritettäessä perustana on koko epätasapainoinen budjettiasema.
In the most general form of the proposal, the threshold can vary from one case to another.
Ehdo­tuksessa katsotaan yleisesti ottaen, että raja­arvo voi vaihdella tapauksesta riippuen.
Finally, the amount of compensation is deter mined by the coefficient of compensation.
Korjauksen määrän laskemisessa tarvitaan vielä korjauskerrointa.
The coefficient will be bound in the range between greater than zero and less than or equal to one.
Kerroin on suurempi kuin nolla ja pienempi tai yhtä suuri kuin yksi.
In the case of the UK rebate, the coefficient is 0.66.
UK­hyvitystä laskettaessa kerroin on 0,66.
In the proposed scheme, alternative values of this coefficient are also conceivable.
Ehdotetussa järjestelmässä kertoimella voi olla myös vaihtoehtoisia arvoja.
The threshold and the coefficient constitute the flexible parameters of the proposed mechanism (2).
Raja­arvo ja ker­roin ovat ehdotetun järjestelmän vaihtelevat muuttujat (2).
As in the UK rebate, it is proposed that the compensation should be financed according to the respective share of each Member State in EU GNP (3).
UK­hyvityksen tapaan hyvitykset ehdotetaan rahoitettavaksi sen mukaan, mikä osuus kullakin jäsenvaltiolla on EU:n bruttokansan­tulosta (3).
This section examines the cost and financing implications of a generalisation of the current
Tässä jaksossa arvioidaan niitä kustannuksia ja rahoitusvaikutuksia, joita aiheutuu nykyi­sen UK­hyvitysjärjestelmän ulottamisesta
The proposal does not specifically deal with the issue of the financing of the rebates that are granted.
Ehdotuksessa ei käsitellä myönnettyjen hyvi­tysten rahoittamista.
In the present system, the UK does not finance its own rebate.
Nykyisessä järjestelmässä Yhdistynyt kuningaskunta ei rahoita saamiaan hyvityksiä.
A straightforward extension of the present model could be seen as implying that the Member States benefiting from the system should not finance their own rebates.
Pelkkä nykyisen mallin laajentami­nen näyttäisi merkitsevän sitä, että järjestel­mästä hyötyvien jäsenvaltioiden ei tarvitse osallistua vajeiden rahoitukseen.
However, this solution would not only be very costly in a situation where many Member States benefit from the system, but is also fraught with risks.
Jos monet jäsenvaltiot hyötyisivät järjestelmästä, se tulisi kuitenkin hyvin kalliiksi ja lisäksi siihen sisäl­tyisi myös paljon riskejä.
P) In these simulations, a reduction of Germany's share in the financing of the UK correction, as laid down in Article S of the own resources decision, is ignored.
(3) Näissä simulaatioissa ci oleta huomioon Saksan alennettua osuutta UK­korjauksen rahoittamisessa, josta säädetään yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 5 artiklassa.
Therefore, it is assumed that Germany would participate in the financing of the rebates of all other Member States eligible for compensation, according to its actual share in EU GNP.
Näin ollen oletetaan, että Saksa osallistuisi kaikkien muiden korjaukseen oikeutettujen jäsenvaltioiden hyvitysten rahoit­tamiseen sen mukaan, mikä osuus sillä on EU:n BKTL:stä.
(') The Commission has argued on several occasions that there is no single best definition of the concept of net burden and Annex 3 to the present report deals specifically with this point.
(') Komissio on ilmaissut useaan otteeseen mielipiteensä, joka mukaan nettovajccllc ei ole yhtä ainoaa määritelmää, ja tämän kertomuksen liitteessä kolme käsitellään juuri tätä kysymystä.
Clearly, if the proposed mechanism is to be a generalisation of the current UK correction, it seems logical to apply the same procedure and to use the same concept of net burden that has been used over the past IS years for the calculation of the UK correction.
Jos ehdotettu järjestelmä johtaa Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sovellettavan järjestelmän yleistämiseen, tuntuisi järkevältä käyttää samoja menettelytapoja ja netto­vajeen käsitettä, joita on käytetty viimeisten 15 vuoden ajan Yhdistyneen kuningaskunnan korjausta laskettaessa.
P) In Sections 3 and 4 of the annex two simulations, that differ according to the threshold used but have the same coefficient of compensation (0.66), have been prepared.
) Liitteessä (3 ja 4jakso) suoritetaan kaksi simulaatiota, jotka eroavat toisistaan käytetyn raja­arvon suhteen, mutta niissä sovelletaan samaa korjauskerrointa (0,66).
The threshold determines which Member States are eligible for the rebate and which are not, while the coefficient of compensation is a simple arithmetic factor which scales the magnitude of the results (e.g. using a coefficient of compensation equal to 0.33, one would obtain results which are half of those obtained by using 0.66).
Raja­arvolla määritetään, mitkä jäsenvaltiot ovat oikeutettuja hyvityk­seen, kun taas korjauskerroin on pelkkä matemaattinen ker­roin, jolla määrätään tulosten suuruusluokka. Käyttämällä esimerkiksi korjauskerrointa 0,33 saadaan tulos, joka on puolet kertoimella 0.66 saadusta tuloksesta.
the year 1996, on the implications of an unconstrained generalised correction mechanism. See European Court of Auditors (1998): Rapport spécial no. 6/98 relatif au bilan du système des ressources fondées sur la TVA et le PNB, June and OJ C 241, 31.7.1998.
(·*) Tilintarkastustuomioistuimen laatimassa erityiskertomuk­sessa omien varojen järjestelmästä kuvaillaan rajoittamat­toman yleisen korjausjärjestelmän eräitä vaikutuksia vuonna 1996 (Tilintarkastustuomioistuin: Erityiskertomus nro 6¡9H alv­ ja BKTL­varojen järjestelmää koskevasta arvi­osta. EYVL C 241, 31.7.1998).
The Court's evidence is mentioned in Section 3.27 of the report.
Tilintarkastustuomioistui­men havainnot esitellään kertomuksen 3.27 kohdassa.
The present annex extends and qualifies the Court's results for 1999.
Tässä liitteessä vahvistetaan tilintarkastustuomioistuimen saamat tulokset vuodelle 1999 ja käsitellään niitä laajem­min.
It is clear that an unconstrained generalised correction mechanism is not the system proposed by the Ministers for Finance of Germany, Austria, the Netherlands and Sweden.
Selvää on. että Saksan. Itävallan, Alankomaiden ja Ruotsin valtiovarainministerien ehdottama järjestelmä ei ole rajoittamaton yleinen korjausjärjestelmä.
UK rebate system to all Member States pre­senting negative budgetary balances.
Taulukossa 1 ja 2 olevat tulokset viittaavat vuoteen 1999 (2), joka on nykyisten rahoitus­ kaikkiin jäsenvaltioihin, joilla on negatiivinen budjettiasema.
In this case, the threshold is set to zero and the coeffi­cient of compensation to 0.66.
Tässä tapauksessa raja­arvo on nolla ja korjauskerroin 0,66.
Member States participate in the financing of all rebates except their own according to their share in EU GNP.
Jäsenvaltiot osallistuvat kaikkien muiden paitsi oman hyvi­tyksensä rahoittamiseen sen mukaan, mikä osuus niillä on EU:n BKTL:stä.
The definition of the net burden is an impor­tant element in the exercise since the cost of the mechanism depends on how the budgetary balance is defined.
näkymien viimeinen vuosi. Tuloksissa esite­tään ero nykyiseen järjestelmään eli taulukosta ilmenee kunkin jäsenvaltion budjettiaseman muutos.
For purposes of illustration the concept used here is the same as in the UK correction mechanism (').
Nettovajeen määrittely on tärkeää, koska jär­jestelmän kustannukset riippuvat budjettiase­man määritelmästä. Esimerkeissä käytetään
Table 1 — Implications for budgetary balances of an unconstrained generalised correction mechanism
Taulukko 1 — Rajoittamattoman yleisen korjausjärjestelmän vaikutukset budjettiasemaan
(projections for 1999; UK rebate balance (') data in million EUR and in per cent of GNP)
Ennusteet v. 1999, UK­hyvityksen mukainen tilanne (') (milj. euroa ja %/BKTL)
New budgetary balance
Uusi budjettiasema
Amount of compensation
Hyvityksen määrä
Member States eligible for a rebate
Hyvitykseen oikeutetut jäsenvaltiot
Budgetary balance à la UK correction (before UK correction) effect (4) + (5)
Kokonaisvai­kutus tulonjakoon (4)+ (5)
Million EUR
Kerroin 0,66
Million EUR (1) + (6)
Miljoonaa euroa (I) + (6)
(') In order to avoid distortions due to fluctuations in the size of the UK rebate, the projected amount of the UK correction for 1999, instead of the one for 1998, has been chosen for comparison purposes (in principle the financing is lagged one year).
(') Jotta vältetään hyvityksen määrän vaihteluista aiheutuvat vääristymät, laskelmiin on vertailun vuoksi otettu UK­korjauksen ennustettu määrä vuodelle 1999 vuoden 1998 sijasta (rahoitusta on periaatteessa viivästetty vuodella).
(2) The UK correction for 1999 is estimated at EUR 4952 million; the difference between this amount and column (4) is due to the procedure foreseen in Article 4, paragraph 2 d) of the own resources decision which takes into account the so­called advantage that the UK enjoys due to the changeover to a capped VAT own resource and the introduction of the GNP­based own resource.
(2) UK­korjauksen ennustetaan olevan 4952 miljoonaa euroa vuonna 1999. Tämän määrän ja sarakkeen 4 määrän välinen erotus johtuu yhteisön omista varoista tehdyn päätöksen 4 artiklan 2 kohdan d alakohdassa määrätystä menettelystä, jossa otetaan huomioon se "etu", jonka Yhdistynyt kuningaskunta saa siirtymisestä rajoitettuun alv­perusteeseen ja BKTL:ään perustuvien omien varojen järjestelmästä.
The results reported in Tables 1 and 2 refer to 1999 (2), the last year of the current financial
(') Yhdistyneen kuningaskunnan korjauksen mukainen bud­jettitasapaino on kätcispcrustcinen ja se määritetään rahoitusosuuden ja tietylle maalle kohdistuneista toimin­tamenoista saatavan osuuden erotuksena.
(') The budgetary balance à la UK correction is a cash con­cept defined by the difference between the share in finan­cing and the share in allocated operational expenditure; traditional own resources (TORs) are reallocated among Member States according to their VAT and GNP shares, while the sum of all balances is restricted to zero.
Perinteiset omat varat kohdistetaan uudestaan jäsenvaltioille niiden alv­ ja BKTL­osuuksien mukaan, jolloin lopputulos voi olla kor­keintaan nolla.
See Annex 3 for a discussion of the definitions of the budget­ary balance used in this report.
Katso liitteestä 3 tässä kertomuksessa käy­tetty budjettiaseman määritelmä.
P) Data are based on the preliminary draft budget of the Eur­opean Union for the financial year 1999 (COM(98) 300).
) Tiedot perustuvat Euroopan unionin alustavaan talousar­vioesitykseen vuodelle 1999, KOM(98) 300.
The concept of EU expenditure used in the simulations is allocated expenditure including administrative expendi­ture; if the estimates were prepared on the basis of operat­ing expenditure, excluding administrative expenditure, the order of magnitude by which the rebates and their finan­cing would be modified would be somewhat less than 5 %.
Simulaatioissa käytetty EU:n menojen käsite tarkoittaa tietylle maalle kohdistuneita menoja hallintomenot mukaan lukien. Jos arviot laadittaisiin toimintamenojen perusteella pois lukien hallintomenot, hyvityksiin ja niiden rahoitukseen tulevien muutosten suuruusluokka olisi hieman alle viisi prosenttia.
The budgetary balance of the Member States for 1999 (calculated à la UK correction) appears in column (1), the gross amounts of the rebates to the eligible Member States appear in column (4), the financing of the
Jäsenvaltioiden budjettiasema vuodeksi 1999 (UK­korjauksen mukaisesti laskettuna) on sarakkeessa 1, hyvitykseen oikeutettujen jäsen­valtioiden saamien hyvitysten bruttomäärät ilmenevät sarakkeesta 4, hyvitysten rahoitus sarakkeesta 5 ja nettorahoituksen määrä sarakkeesta 6.
Table 2 — Implications for budgetary balances of applying an unconstrained generalised correction mechanism
Taulukko 2 — Rajoittamattoman yleisen korjausjärjestelmän pääasialliset vaikutukset budjettiasemaan
(data for 1999; in million EUR and in per cent of GNP)
(vuoden 1999 tiedot, milj. euroa ja %/BKTL)
Budgetary balance à la UK correction
UK ­korjauksen mukainen budjettiasema
Operational budgetary balance
Operatiivinen budjettiasema
Difference to the current system
Ero nykyiseen järjestelmään
Difference to the current system
Ero nykyisecr järjestelmään
Redistributive effects of the mechanism
Järjestelmän vaikutukset tulonj akoon
Graph 1 — Implications of an unconstrained generalised correction mechanism
Kuvio 1 — Rajoittamattoman yleisen korjausjärjestelmän vaikutukset
(changes in the budgetary balances defined as in the UK rebate; projections for 1999 in per cent of GNP)
(UK­hyvityksen mukaisten budjettiasemien muutokset, ennuste vuodeksi 1999, %/BKTL)
Difference relative to the present situation (i.e. application of the EU rebate)
Ero nykytilanteeseen (UK-hyvityksen soveltamiseen)
embourg and Portugal) would not receive any rebate but would only participate in the financing of the mechanism.
Tarkastellun mekanismin vaikutukset mästä rajoitetun, ja vain sen ylittävä epätasapaino korjataan.
They will all witness an equal deterioration in their budgetary balance in terms of national GNP.
Ehdotuksessa raja­arvoksi esitetään 0,3 % tai 0,4 % BKTL:stä.
Those Member States who are net payers would, on the contrary, receive a rebate for their budgetary imbalance.
Ne jäsenvaltiot, jotka ovat nettomaksajia, saisivat sen sijaan hyvityksen korjaamaan budjettiasemansa epätasapainoa.
In some cases this rebate would more than compensate the financing of others' rebate, in other cases not.
Joissakin tapauksissa tämä hyvitys olisi enemmän kuin mitä jäsenvaltio joutuu rahoittamaan muiden jäsenvaltioiden hyvityksiä.
This obviously depends on the size of the initial budgetary imbalance.
Tämä riippuu luonnollisesti siitä, kuinka suuri alkuperäinen nettovaje on.
Columns (7) and (8) give in absolute value and in percentage terms the new budgetary balances.
Taulukossa 3 esitetään rajoitetun korjausjär­jestelmän simuloidut tulokset vuodelle 1999.
The changes in the budgetary balance of each Member State in 1999, both in euro and in per cent of GNP, are presented in Table 2 where data with respect to the current regime are also shown.
Nettovaje lasketaan samalla tavalla kuin UK­hyvityksessä, raja­arvoksi oletetaan 0,3 % BKTL:stä ja korjauskertoimeksi 0,66.
The last two columns in Table 2, which cannot be reconstructed from the data in Table 1, give the difference with respect to the present system (which includes the UK correction).
Järjestelmän pääasiallisista vaikutuksista tulonjakoon sekä eroista nykyiseen järjestel­mään on yhteenveto taulukossa 4.
The case of the United Kingdom is somewhat more complex.
Yhdistyneen kuningaskunnan tilanne on jon­kun verran monimutkaisempi.
The UK would be entitled to the same rebate as under the current rebate mechanism but it would also have to contri bute its share in the financing of the unconstrained generalised mechanism.
Se saisi saman hyvityksen kuin nykyisessä järjestelmässä, mutta se joutuisi myös osallistumaan rajoitta­mattoman korjausjärjestelmän rahoittamiseen.
Thus, relative to the present system, the UK finds its budget ary balance deteriorating due to the financing of the others' rebate; in the new system, as shown by the bars, the UK would be as big a beneficiary as Germany (as a percentage of GNP).
Yhdistyneen kuningaskunnan budjettiasema siis heikkenee, koska se joutuu osallistumaan muiden hyvitysten rahoittamiseen. Prosent­teina BKTL:stä laskettuna Yhdistynyt kunin­gaskunta olisi uudessa järjestelmässä yhtä suuri edunsaaja kuin Saksa.
As discussed in Section 2, a constrained generalised correction mechanism has been explicitly proposed by Germany, the Netherlands, Austria and Sweden.
Kuten jaksossa 2 esitettiin, Saksa, Itävalta, Ruotsi ja Alankomaat ovat nimenomaan ehdottaneet rajoitettua yleistä korjausjärjestel­mää.
This section examines the implications of this proposal.
Tässä jaksossa tutkitaan tämän ehdotuk­sen vaikutuksia.
In the proposal, a threshold of 0.30 or 0.40 % of GNP has been suggested.
Raja­arvo tekee järjestel­
Graph 1 helps to visualise the redistribution induced by this unconstrained generalised mechanism.
Tulokset osoittavat, että rajoitettu korjausjär­jestelmä aiheuttaa selvästi vähemmän budjetti­varojen uudelleenjakoa.
The shaded area corresponds to the difference between the unconstrained mechanism and the present system and includes all financing effects for the UK rebate; the bars refer only to the redistribution (corresponding to column (6) of Table 1) induced by the new unconstrained system.
Vain kolme valtiota (Saksa, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta) hyötyisi järjestelmästä, koska Alankomaiden ja Itävallan osalta niiden budjettiaseman rajaamisesta saatava hyöty olisi pienempi kuin niiden osuudet järjestelmän rahoituksesta.
The Member States are ranked from the one with the greatest improvement in the budget ary balance to the one with the greatest deterioration. rioration.
Kokonaisuutena ottaen hyvityksiä rahoittavat 12 jäsenvaltiota joutuisivat maksamaan 3,5 miljardia euroa eli 0,2 miljardia vähemmän kuin nykyisin Yhdistyneelle kuningaskunnalle myönnetyn hyvityksen mukaan.
Table 3 shows the results of a simulation for the year 1999 of the constrained correction mechanism.
Yhdistyneen kuningaskunnan budjettiasema sen sijaan huo­nontuisi 3,1 miljardia euroa.
The net burden is calculated as in the UK rebate, and a threshold of 0.30 % of GNP and a coefficient of compensation of 0.66 have been assumed.
Tämä summa jaettaisiin edellä mainituille 12 jäsenvaltiolle (0,2 miljardia), Ruotsille (0,2 miljardia) ja Sak­salle (2,7 miljardia).
Table 3 — Implications for budgetary balances of a constrained generalised correction mechanism (.projections for the year 1999; UK rebate balance (') data in million EUR and in per cent of GNP)
Taulukko 3 — Rajoitetun yleisen korjausjärjestelmän vaikutukset budjettiasemaan
Budgetary balance à la UK correction (before UK correction)
UK­korjauksen mukainen budjettiasema (ennen UK­korjausta)
Total redistributive effect (4) + (5)
Kokonaisvai­kutus tulonjakoon (4)+ (5)
GNP share
Miljoonaa euroa
% of GNP
BKTLstä
Million EUR (1) + (6)
Miljoonaa euroa (D + (6)
(') See footnote 1 of Table 1.
(') Katso taulukon 1 alaviite 1.