natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Consultative Commission concluded that only a monitoring centre would be in a position to monitor trends in racism and xenophobia in the Union closely, to alert the European institu­tions, Member State governments and the polit­ical world to these trends and to encourage them to take concrete political measures.
Neuvoa-antava komitea tuli siihen tulokseen, että ainoastaan seurantakeskus pystyisi seuraa maan tiiviisti rasismiin ja muukalaisvihaan liittyviä suuntauksia unionissa, varoittamaan Euroopan unionin toimielimiä, jäsenvaltioiden hallituksia ja poliittisia piirejä niistä ja kannustamaan näitä tahoja ryhtymään todellisiin poliittisiin toimiin.
What is more, only a European centre could ensure coordina­tion of the many activities under way in this area.
Lisäksi useiden tällä alalla käynnissä olevien toimien koordinointi onnistuisi vain eurooppalaiselta seurantakeskukselta.
It could therefore help the Union to move towards a more "ethical" Europe.
Se voisi näin ollen auttaa unionia kulkemaan kohti "eettisempää" Eurooppaa.
On a political level, two landmark events occurred during the Year, both greatly facilitated by the political momentum created by the Year itself.
Poliittisella tasolla teemavuotta leimasi kaksi merkkitapausta, joiden toteutumiseen vaikutti suuresti teemavuoden antama poliittinen sysäys.
The first was the establishment of the European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia (see below).
Ensimmäinen tapahtuma oli Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen perustaminen (ks. jäljempänä).
The second was the inclu­sion of a general anti­discrimination clause (Article 13) in the new Treaty adopted at the Amsterdam summit and which came into force on 1 May 1999 (see earlier articles).
Toinen tapahtuma oli syrjinnän kieltävän yleisen lausekkeen (EY:n perustamissopimuksen (uusi, Amsterdamin sopimuksessa lisätty) 13 artikla) sisällyttäminen muutettuun perustamissopimukseen, joka hyväksyttiin Amsterdamin huippukokouksessa ja joka tuli voimaan 1. toukokuuta 1999 (ks. aiemmat luvut).
These conclusions were endorsed by the Florence European Council in 1996 and the Council subsequently adopted the Commission's proposal to establish the Centre in June 1997.
Firenzessä vuonna 1996 kokoontunut Eurooppaneuvosto kannatti näitä päätelmiä, ja neuvosto hyväksyi näin ollen komission ehdotuksen keskuksen perustamisesta kesäkuussa 1997.
To do this, it will closely monitor the extent and development of racism and xenophobia within the European Union, analyse their causes and for mulate conclusions for the Community institutions and Member States.
kehittymistä Euroopan unionissa, analysoi niiden syitä ja laatii päätelmiä yhteisön toimielimille ja jäsenvaltioille.
After an initial setting up phase, it will publish its first annual report some time this year.
Alun käynnistysvaiheen jälkeen keskus julkaisee ensimmäisen vuosiraporttinsa jos kus tämän vuoden aikana.
It draws together all concerned -citizens, national and local authorities, non-governmental organisations, social partners, media and sports bodies - in the fight against racism in the European Union.
liset ja paikalliset viranomaiset, kansalaisjärjestöt, työmarkkinaosapuolet, tiedotusvälineet ja urheilujärjestöt - rasismin torjumiseksi Euroopan unionissa.
The Action Plan has four strands:
Toimintasuunnitelma koostuu neljästä lohkosta:
A new European structure for antiracism organisations
Rasismin vastaisten järjestöjen uudet eurooppalaiset puitteet
The Plan set out a number of concrete measures designed to pave the way for the early use of Article 13 to combat racial discrimination and signalled the Commission's intention to table a proposal for legislation to combat racial discrimination before the end of 1999.
Tien tasoittaminen lainsäädäntöaloitteille Toimintasuunnitelmassa esitetään joukko kon kreettisia toimia, joilla on tarkoitus tasoittaa tietä EY:n perustamissopimuksen (uuden, Amsterdamin sopimuksessa lisätyn) 13 artiklan soveltamisen aloittamiselle varhaisessa vaiheessa rotusyrjinnän torjumiseksi ja ilmoitetaan komission aikomuksesta tehdä ehdotus rotusyrjinnän torjuntaa käsitteleväksi laiksi ennen vuoden 1999 loppua.
Mainstreaming the fight against racism
Rasismin torjunnan ottaminen osaksi
In the lead-up to the European Year Against Racism, the European Commission was approached by a number of antiracism organisations which were keen to explore the idea of creating a European network of antiracism organisations.
Euroopan rasismin vastaisen teemavuoden val misteluissa useat rasismin vastaiset järjestöt otti vat yhteyttä Euroopan komissioon. Nämä järjestöt halusivat tutkia mahdollisuutta luoda rasismin vas taisten eurooppalaisten järjestöjen verkosto.
The Commission responded positively to the idea and commissioned a feasibility report which con cluded that "the European Commission should continue to encourage nongovernmental organisations to cooperate at European Union level and give sufficient time to structure this cooperation". eration".
Komissio suhtautui ajatukseen myönteisesti ja tilasi toteutettavuustutkimuksen, jossa todettiin, että Euroopan komission olisi edelleen kannustettava kansalaisjärjestöjä tekemään yhteistyötä Euroopan unionin laajuisesti ja annettava riittävästi aikaa tämän yhteistyön järjestämiseksi.
Many Community policies and programmes can contribute to the fight against racism.
muuta politiikkaa Useat yhteisön politiikat ja ohjelmat voivat vaikuttaa myönteisesti rasismin torjuntaan.
As part of the Plan, the Commission committed itself to developing a mainstreaming approach to com bating racism and discrimination and promoting integration across all relevant sectors.
Komissio sitoutui tämän toimintasuunnitelman puitteissa saamaan rasismin ja syrjinnän torjunnan osaksi kaikkien asiaan liittyvien alojen toi mintaa ja edistämään eri kansanryhmien huomioonottamista näillä eri aloilla.
An interservice group was established within the Commission to push this process forward.
Komissioon perustettiin yksiköiden välinen ryhmä tämän prosessin viemiseksi eteenpäin.
In November 1997, 130 antiracism organisations from throughout the Union came together in Brussels to discuss and develop the idea of European level cooperation.
Marraskuussa 1997 Brysseliin kokoontui 130 rasismin vastaista järjestöä kaikkialta unionista keskustelemaan Euroopan laajuisen yhteistyön ajatuksesta ja kehittämään sitä.
In his address to the participants Commissioner Flynn pledged his full support to whatever decisions were made at the meeting but stressed that it was up to the par ticipants themselves, and not the Commission, to choose the road to follow.
Puheessaan kokouksen osallistujille komission jäsen Flynn antoi täyden tukensa kokouksessa tehtäville päätöksille mutta korosti, että toimintalinjojen valinta olisi osallistujien eikä komission vastuulla.
Participants concluded that there was a need for more coordinated cooperation at a European level between various antiracism organisations, notably after the adoption of the Treaty of Amsterdam, which includes an anti-discrimination clause for the first time.
Osallistujat totesivat, että rasismin vastaisten eri järjestöjen välillä tarvittaisiin Euroopan laajuisesti koordinoidumpaa yhteistyötä - näin erityisesti sen jälkeen, kun on hyväksytty Amsterdamin sopimus, johon ensimmäistä kertaa sisältyy syrjinnän kieltävä lauseke.
There is also a need for a European level structure to facilitate this cooperation.
Lisäksi tarvitaan Euroopan tason rakenteita tämän yhteistyön helpottamiseksi.
The Commission supports a range of projects and networks which show innovation in combating racism, and which actively promote EU-wide exchange of experience.
Komissio tukee useita erilaisia hankkeita ja verkostoja, jotka osoittavat torjuvansa rasismia innovatiivisesti ja jotka edistävät aktiivisesti EU:n laajuista kokemuksen vaihtoa.
The Commission com mitted itself to taking forward this action in preparation for the implementation of the new non-discrimination provisions of the Amsterdam Treaty.
Komissio sitoutui edistämään tätä toimintaa valmistauduttaessa panemaan täytäntöön Amsterdamin sopimuksen uusia syrjinnän kieltäviä määräyksiä.
All those involved in the discussions met again in October 1998 and formally established the European level structure of antiracism organisations.
Kaikki keskusteluihin osallistuneet tapasivat jälleen lokakuussa 1998 ja vahvistivat virallisesti Euroopan tason puitteet rasismin vastaisille järjestöille.
The European Network Against Racism is now up and running and has established itself as a natural partner for the Commission in the development of European policy.
Rasismin vastainen eurooppalainen verkosto on nyt toiminnassa, ja se on vakiinnuttanut asemansa komission luontevana yhteistyökumppanina eurooppalaisen politiikan kehittämisessä.
The plan recognised that raising awareness of the dangers of racism must be at the root of any coherent strategy to combat it.
Toimintasuunnitelmassa tunnustettiin, että rasismin vaaroja koskevan tietoisuuden lisäämisen on oltava olennainen osa kaikkia rasismin torjuntaan johdonmukaisesti pyrkiviä strategioita.
The Commission therefore undertook to build on the information and communication work launched during the European Year Against Racism and to give European level action a clear and recognisable
Komissio julkaisee ennen vuoden 1999 loppua raportin, jossa kerrotaan toiminnan edistymisestä ja arvioidaan toimintasuunnitelman vaikutusta.
O identity and to cooperate with various media partners to promote codes of good practice for journalists, editors and advertising bodies alike.
Institutionaalisen ympäristön muutokset, joi­hin ovat vaikuttaneet Euroopan rasismin vastai­sen teemavuoden menestys sekä muut aloitteet, ovat avanneet aivan uudenlaisia mahdollisuuk­sia torjua syrjintää, eikä pelkästään rotuun pe­rustuvaa.
Before the end of 1999, the Commission will publish a report highlighting the progress achieved and evaluating the impact of the action plan.
Yhteisö on edennyt alakohtaisesta, yhdellä perusteella tapahtuvaan syrjintään liit­tyvästä toiminnasta laajaan ja yhdenmukaiseen toimintamalliin, jossa paneudutaan kaikentyyp­pisestä syrjinnästä aiheutuviin ongelmiin.
In that consultation, a broad consensus has emerged on the need for legislative measures on both racial discrimination and on the other grounds of discrimination cited in Article 13, together with a programme of practical action to support measures to promote non-discrimination.
syrjinnästä on kehitettävä lainsäädäntöä ja lisäksi on luotava käytännön toimintaohjelma, jolla tue­taan syrjinnän lopettamiseen tähtääviä toimen­piteitä.
The legislation would extend obligations on Member States to prohibit discrimination on all grounds in employment, sanctioning discriminatory behaviour and providing effective redress for the victims.
Lainsäädännöllä velvoitettaisiin jäsenvaltiot kieltämään kaikilla perusteilla tapahtuva syrjintä työelämässä, luomaan syrjinnälle rangaistusseu­raamuksia ja tarjoamaan uhreille tehokasta kor­vausta.
Building on the political momentum of past operations, the legislation would go further to prohibit discrimination based on racial or ethnic origin to cover a range of social and economic fields.
Aiemmasta toiminnasta saatua poliittista sysäystä hyödyntäen lainsäädännössä voitaisiin edetä vielä pidemmälle ja kieltää rotuun tai etni­seen alkuperään pohjautuva syrjintä niin, että saa­taisiin katettua useita erityyppisiä sosiaalisia ja taloudellisia tilanteita ja aloja.
Based on this consensus, the Commission intends to come forward soon with proposals to combat discrimination on all the grounds cited in Article 13.
Komissio aikoo tämän yhteisymmärryksen pohjalta piakkoin tehdä ehdotuksia kaikilla 13 artiklassa tarkoite­tuilla perusteilla tapahtuvan syrjinnän torjumi­seksi.
The changes in the institutional environment facilitated by the success of the European Year Against Racism and other initiatives have opened a new range of possibilities to fight discrimination, and not only on grounds of race.
Komissio on Amsterdamin sopimuksen alle­kirjoittamisen jälkeen kuullut laajalti jäsenvaltioita, työmarkkinaosapuolia ja kansalaisjärjestöjä siitä, millä tavoin 13 artiklan uusia syrjinnän kieltäviä määräyksiä olisi pantava täytäntöön.
Website address: http://europa.eu.int/comm/dg05/fundamri/racism/index_en.htm
Kuulemismenettelyissä on oltu laajalti yksimieli­siä siitä, että niin rotusyrjinnästä kuin muilla 13 artiklassa tarkoitetuilla perusteilla tapahtuvasta http://europa.eu.int/comm/dg05/fundamri/racism/index_en.htm
OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS OF THE EUROPEAN COMMUNITIES
EUROOPAN YHTEISÖJEN VIRALLISTEN JULKAISUJEN TOMISTO
Demographic ageing in Europe
Väestön ikääntyminen Euroopassa
Adapting to ageing in workplaces and labour markets
Työpaikkojen ja työmarkkinoiden sopeutuminen ikääntymiseen
Adjusting to ageing in retirement and pensions
Eläkkeellesiirtymisen ja eläkkeitten mukauttaminen ikääntymiseen
Adding life to years and containing health and care needs through healthy ageing
Elämänlaatua ikävuosiin - terveenä vanheneminen pitää terveydenhoitoja hoivatarpeet kurissa
Promoting active ageing: the initiatives of the Commission
Aktiivista ikääntymistä tuettava: komission aloitteet
Related documents and publications from the European Commission on population ageing
Väestön ikääntymistä käsittelevät Euroopan komission asiakirjat ja julkaisut
'Employment and social affairs' is the overall title of the Employment and Social Affairs DG publications series.
Työllisyys ja sosiaaliasiat on työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosaston julkaisema sarja.
Within this title there are the themes 'Employment and European Social Fund', 'Equality between women and men', 'Health', 'Social security and social integration', 'Industrial relations and industrial change' and 'Fundamental rights and anti-discrimination'.
Sarjassa käsiteltäviä erityisteemoja ovat työllisyys ja Euroopan sosiaalirahasto, naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet, terveys, sosiaaliturva ja yhteiskunnallinen integraatio, työmarkklnasuhteet ¡a teolliset muutokset sekä perusoikeudet ja syrjinnän vastaiset toimet.
You can subscribe to the 'Employment and social affairs' series by sending a subscription form to one of the sales offices of the Office for Official Publications of the European Communities.
Julkaisusarjan voi tilata lähettämällä tilauslomakkeen johonkin Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimiston myyntipisteeseen.
The form and addresses of the sales offices are available from the DG information centre (see below).
Tilauslomakkeen ja myyntipisteiden osoitteet saa pääosaston tiedotuskeskuksesta (ks. jäljempänä).
Some publications in the 'Employment and social affairs' series are available without charge.
Muutamat sarjan julkaisuista ovat ilmaisia, ja niitä voi tilata kirjoittautumalla tilauslistalle.
You can receive these by registering on our mailing list. Request forms and details of where to send them once completed are available from the DG information centre (see below).
Myös tämän lomakkeen ¡a tiedot siitä, mihin täytetty lomake lähetetään, saa pääosaston tiedotuskeskuksesta (ks. jäljempänä).
If you are interested in receiving the electronic newsletter '5mail' from the European Commission's Employment and Social Affairs DG, please send an e-mail to 5mail@dg5.cec.be.
Työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosastolla on myös sähköpostitse lähetettävä 5ma//-tiedote, jonka voi tilata lähettämällä sähköpostiviestin osoitteeseen 5mail@dg5.cec.be.
The newsletter is published on a regular basis in English, French and German.
Tiedote julkaistaan säännöllisin väliajoin englanniksi, ranskaksi ja saksaksi.
European Commission Employment and Social Affairs DG Information and Publications Unit Information Centre Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Brussels
Lisätietoja pääosaston toiminnasta on saatavilla myös Internetistä osoitteesta http://europa.eu.int/comm/dgs/employment_social/index_fi.htm.
Employment and social affairs — Forum is produced by the Information and Publications Unit of the Employment and Social Affairs DG of the European Commission.
Työllisyys ja sosiaaliasiat - forum on komission työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosaston tiedotusja julkaisuyksikön julkaisusarja.
This issue is published in the European Union's official languages.
Tämä numero on julkaistu Euroopan unionin yhdellätoista virallisella kielellä.
Editorial committee: Richard Nobbs (editor in chief), Fritz Von Nordheim Nielsen, Constantinos Fotakis, Francesca Lombardi.
Toimitus: Richard Nobbs (päätoimittaja), Fritz Von Nordheim Nielsen, Contantinos Fotakis, Francesca Lombardi.
The contents of this publication do not necessarily reflect the opinion or position of the European Commission, Employment and Social Affairs DG.
Tämän julkaisun sisältö ei välttämättä vastaa Euroopan komission työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosaston näkemystä tai kantaa.
Photographs: © European Commission
Valokuvat: © Euroopan komissio.
© European Communities, 1999 Reproduction is authorised, except for commercial purposes, provided the source is acknowledged.
© Euroopan yhteisöt, 1999 Tekstiä saa lainata muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin, jos lähde mainitaan.
The UN International Year of Older Persons offers a focus to celebrate one of the greatest achievements of European Union societies in the second half of the 20th century: Europeans are living longer and healthier lives.
YK:n kansainvälinen ikäihmisten vuosi tarjoaa mahdollisuuden korostaa yhtä EU-maiden yhteiskuntien parhaista saavutuksista 1900-luvun jälkipuoliskolla: eurooppalaiset elävät pitempään ja terveempänä kuin aiemmin.
A whole range of indicators, from average life expectancy to infant and maternal mortality, confirm this fact.
Tämän vahvistavat todeksi monet Indikaattorit keskimääräisestä eliniänodotteesta vasta syntyneiden ja äitiyskuolleisuuteen.
They also confirm a process of catching up — in terms of both longer life and lower mortality — by the Member States with not such good records in the past.
Lisäksi ne vahvistavat, että ne jäsenvaltiot, joissa tilanne oli aiemmin muita heikompi, ovat saavuttamassa toisia: elinikä pitenee ja kuolleisuus vähenee.
Our advances in medicine, and our investments in health and social welfare systems, mean that the health and longevity of EU citizens has never been better, in all the Member States.
Lääketieteen edistyminen sekä terveydenhoito- ja sosiaaliturvajärjestelmiin tehdyt investoinnit merkitsevät, että EU:n kansalaisten terveydellinen tilanne on unionin kaikissa jäsenvaltioissa parempi ja elinikä pitempi kuin koskaan aiemmin.
This is why the Europe of the future will be a very different place from today.
Huomisen Eurooppa onkin juuri siksi aivan erilainen paikka kuin tänään.
In the next century, many more of us will live well into our 80s and 90s.
Ensi vuosisadalla yhä useammat elävät hyvinkin 80- tai 90-vuotiaiksi, ja koska syntyvyys vähenee, työikäinen väestö on määrältään pienempi ja iältään vanhempi kuin nykyisin.
And because of the fall in fertility rates, the working age population will be smaller and older than today.
Eurooppalaisen yhteiskunnan ikääntyminen - kaikissa Euroopan maissa - on merkki siitä, että olemme onnistuneet pidentämään elinikää ja parantamaan terveyttä.
This ageing of European societies — all European societies — is both a measure of our success in extending life and good health, and a major shift in the paradigm upon which the European economic and social policy agenda has been based to date.
Samalla se merkitsee myös huomattavaa suunnanmuutosta Euroopan talous- ja sosiaalipolitiikan tähänastiseen perustaan.
The purpose of the European Commission communication 'Towards a society for all ages— promoting prosperity and intergenerational solidarity', upon which this publication is based, is to examine the chal lenges this paradigm shift in the age structure of Europe's population offers for Europe's economic and social policies.
Tämä julkaisu perustuu Euroopan komission tiedonantoon Kaikenikäisten Eurooppaan - Hyvinvoinnin ja sukupolvien solidaarisuuden puolesta, jonka tarkoituksena on tarkastella niitä haasteita, joita Euroopan väestön ikärakenteen muutos asettaa Euroopan talous- ja sosiaalipolitiikalle.
Since there will, soon, be fewer children and young people and fewer people in the prime, working-age group; and since there will, soon, be many more older and retired people, we must create a society for all ages.
Lapsia ja nuoria ja parhaassa työiässä oleviakin on pian vähemmän, iäkkäitä ja eläkeläisiä taas enemmän, ja sen vuoksi yhteiskunnasta on tehtävä kaikenikäisten yhteiskunta.
That means meeting the needs of all age groups.
Silloin on otettava huomioon kaikkien ikäryhmien tarpeet.
And maximising the contribution of each group to social and economic life.
Toisaalta tarvitaan kaikkien ikäryhmien maksimipanosta yhteiskunta- ja talouselämään.
This is the challenge: not just to guard against erosion of solidarity between generations, but to maintain and deepen solidarity in the new conditions that lie ahead.
Haasteena onkin juuri se, että sukupolvien välistä solidaarisuutta ei saa päästää rapautumaan vaan sitä on pidettävä yllä ja syvennettävä uudenlaisissa oloissa.
The ageing of the population will present us with new problems, not least those of costs and equity.
Väestön ikääntyminen tuo muassaan uusia ongelmia - joista kustannus- ja tasapuolisuusseikat eivät ole suinkaan vähäisimpiä.
It will also generate new opportunities which can help push forward the adjustments that will be demanded of us, as individuals and as a society.
Se avaa myös uusia mahdollisuuksia toteuttaa ne mukautukset, jotka meidän niin yksilöinä kuin yhteiskuntanakin on tehtävä.
The very scale of Europe's demographic shift offers us a unique possibility to rethink the outdated practices and institutions surrounding age and solidarity between generations.
Euroopan väestönmuutokset ovat siksi merkittäviä, että ne ovat ainutkertainen mahdollisuus tarkastella uudelleen ikään ja sukupolvien solidaarisuuteen liittyviä vanhentuneita menetelmiä ja instituutioita.
Active ageing is the key, with people contributing to society in terms of capability, rather than chronology — working longer, retiring later and more gradually, being active after retirement and engaging in health-prolonging activities.
Avainasemassa on aktiivisena ikääntyminen eli se, että ihmiset antavat panoksensa yhteiskuntaelämään kykyjensä, eivät elinvuosiensa mukaan - pysymällä työelämässä pitempään, jäämällä eläkkeelle myöhemmin ja porrastetummin, säilyttämällä aktiivisuutensa eläkkeelläkin ja harrastamalla terveyttä yllä pitävää toimintaa.
This represents a challenge to the concepts we tend to reach for in considering older people, not least in the labour market: of identifying people as a problem group, with homogenous characteristics, for whom we create special programmes.
Tämä asettaa haasteen tavoille, joilla ikääntyviin tavataan suhtautua - ei vähiten työmarkkinoilla: heitä pidetään ominaisuuksiltaan yhtenäisenä ongelmaryhmänä, jolle sitten luodaan kohdennettuja erityisohjelmia.
This is not tenable ¡n economic terms, as the dependency ratio changes.
Taloudellisesti tämä ei ole kestävää, sillä huoltosuhde muuttuu.
And, since participation is central to people's lives, and to citizens' engagement, it is no more tenable in social terms.
Ja koska osallistu minen on keskeisellä sijalla ihmisten elämässä ja keskeistä kansalaisten saamiselle osaksi yhteiskunnan toimintaa, se ei ole myöskään yhteiskunnallisesti katsoen kestävää.
This publication presents suggestions on how we might make the transition our welfare advances, and our new demography, demand.
Tässä julkaisussa ehdotetaan keinoja, joilla voitaisiin tehdä se suunnanmuutos, jota parantunut hyvin vointi ja muuttuva väestörakenne vaativat.
They are offered as a basis for debate with policy-makers, social part ners, NGOs and citizens across the Union.
Ehdotukset on tarkoitettu keskusteluperustaksi poliitikoille, työmarkkinaosapuolille, kansalaisjärjestöille ja kansalaisille ympäri unionin.