natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In fact, Gagner works as an interface between different groups acting on
Toiminta on suunnattu koko väestölle.
18 the local labour market and is the interlocutor for finance providers and different operators.
19 asunnottomat, syrjäytyneet vammaiset, vapautuneet, naiset, yksinhuoltajat ja kehittyneiden alueiden nuoret, päihderiippuvaiset, vankilasta maahanmuuttajat.
The target group is represented by all the public.
Innovatiivisuus liittyy aloitteen taustaan.
Through Gagner it was set up a sole interlocutor for the public finance providers and for the subjects acting in the field of work insertion.
Kun Gagner perustettiin, työelämään integroitumista tukeville julkisen sektorin rahoittajille ja rahoituksen saajille saatiin yksi yhteinen kohtauspaikka.
Moreover, Gagner has the possibility to intervene in the Commission for Public Tenders, in order to verify the coherence, in terms of work insertion, of the proposals presented to the Commission itself.
Lisäksi Gagner voi osallistua julkisia hankintoja käsittelevän lautakunnan toimintaan ja varmistaa, että lautakunnalle esitetyt ehdotukset ovat työelämään integroinnin kannalta johdonmukaisia.
At European level, Gagner developed the concept of exchange of best practices in the field of insertion.
Yhteisön tasolla Gagner on kehittänyt työelämään integrointia koskevien parhaiden käytänteiden vaihtoa.
The relationships with the Local Authority are essentially oriented by the fact that the Local Authority is the promoter of the initiative and contributes directly in terms of financing for the activity.
Yhteistyösuhteita paikallisviranomaisten kanssa ohjaa pääasiassa se, että paikallisviranomaiset ovat aloitteen takana ja antavat toiminnalle suoraa rahoitustukea.
There is no common acceptation of the concept of Social Economy in Germany.
Saksassa ei osuusja yhteisötalouden käsite nauti yleistä hyväksyntää.
Nevertheless the different components as defined at European level are strongly developed in Germany.
Unionin tasolla määritellyt eri osatekijät ovat kuitenkin maassa hyvin kehittyneitä.
The non-profit sector is characterized by very big voluntary welfare associations (Wohlfahrtsverbände) which employ more than 1.12 million people.
Voittoa tavoittelemattomalle sektorille, joka työllistää yli 1,2 miljoonaa ihmistä, ovat tyypillisiä hyvin suuret hyväntekeväisyysjärjestöt {Wohlfahrtsverbände).
Even if in general the sector is depending mainly on public financing, many self-help groups are also members in one of these welfare associations (about 35,000 groups) based on own resources and voluntary efforts.
Vaikka sektori on yleisesti riippuvainen pääasiassa julkisesta rahoituksesta, useat itseapuryhmät (noin 35 000 ryhmää) kuuluvat myös johonkin hyväntekeväisyysjärjestöön, joiden toiminta perustuu omavaraisuuteen ja vapaaehtoiseen toimintaan.
Case study : PFEFFERWERK gGmbH
Esimerkki: PfefferwerkgGmbH
The Pfefferwerk gGmbH is a charity based in Berlin - Germany -Fehrbelliner Str. 92.
Pfefferwerk gGmbH on Berliinissä Saksassa toimiva avustusyhdistys (osoite: Fehrbelliner Str. 92).
The charity is employing more than 200 people and constitutes one of the major local employers.
Yli 200 henkilöä työllistävä yhdistys on suurimpia paikallisia työllistäjiä.
The association was created in 1991 by the pre-existing Pfefferwerk association, created the year before by a wide network of small groups, social and ecological initiatives, artists and craftsmen of the area.
Yhdistyksen perusti vuonna 1991 edellinen Pfefferwerk-yhdistys, jonka laaja joukko alueella toimivia pieniä ryhmiä, sosiaali- ja ympäristöalan aktiiveja, taiteilijoita ja käsityöläisiä oli perustanut edellisenä vuonna.
The fields of activity of the Association are the child care, accommodation improvement, development of local culture, environmental activities.
Yhdistyksen toiminta-alana ovat lastenhoito, asuinrakennusten kunnostaminen sekä paikallinen kulttuuri-ja ympäristönsuojelutoiminta.
The target group, related to the kind of activity carried out, is represented by all public at the widest extent at the neighbourhood level.
Kohderyhmä vaihtelee toimintalajin lähiympäristön koko väestölle.
The innovation aspects have to be seen in the networking model, with the participation of differing social groups.
Aloitetta voidaan pitää innovatiivisena siinä käytettävän verkostomallin ansiosta. Verkostossa on eri sosiaaliryhmien edustajia.
Under the point of view of the realisations, the association works for the creation of integrated services for all the population.
Yhdistys pyrkii toimiensa toteutuksessa siihen, että koko väestölle tarjotaan yhtenäisiä palveluja.
Aspects of the partnership
Kumppanuusnäkökohdat
The relationships with the Local Authority are based on the entrusting of services to the association, on the basis of a market or quasi-market criteria.
Yhteistyösuhteet paikallisviranomaisten kanssa perustuvat siihen, että viranomaiset antavat tiettyjen palvelujen tuotannon yhdistyksen tehtäväksi lähes tai kokonaan markkinataloudellisten kriteerien pohjalta.
The procedures are differing depending on the kind of service required.
Menettelytavat vaihtelevat tuotettavan palvelun mukaan.
Under the point of view of the contributions for job creation, the association applies directly to the Berlin senate.
Työpaikkojen luomisessa yhdistys on suorassa yhteydessä Berliinin senaattiin.
With the encouragement of the European Commission, a National Union of Organisations of Social Economy (PANCO) was established with the aim to elaborate an inventory of the social economy organisations existing in the country.
-21- osuus- ja yhteisötalouden organisaatioiden valtakunnallinen liitto (PANCO) luetteloimaan maassa toimivat osuus- ja yhteisötalouden organisaatiot.
At this stage only a very rough quantitative assessment can be made, counting the Greek social economy around 2% of total employment.
Tässä vaiheessa voidaan tehdään vain hyvin karkea arvio; sen mukaan Kreikan osuus- ja yhteisötalous työllistää noin kaksi prosenttia koko työssäkäyvästä väestöstä.
In 1999, Greece has innovated its cooperative law by creating the rules to be applied for social-co-operatives in the frame on development and modernization of services regarding mental health.
Vuonna 1999 Kreikka uudisti osuuskuntalakiaan laatimalla säännöt, joita sovelletaan sosiaalisiin osuuskuntiin mielenterveyspalveluja kehitettäessä ja ajantasaistettaessa.
There is a strong tradition on non-profit organisations in Ireland.
Voittoa tavoittelemattomilla organisaatioilla on Irlannissa vankat perinteet.
They play a very significant role in the provision and delivery of health, education and personal social services.
Niillä on merkittävä asema terveys- koulutus ja sosiaalipalvelujen tarjonnassa.
The weight of this sector is estimated around 118,000 jobs, where the educational sector counts for more than the half.
Sektorin arvioidaan työllistävän noin 118 000 ihmistä, joista yli puolet toimii koulutusalalla.
The cooperative movement has also a long history, with a first dairy co-op in the late
Osuuskuntaliikkeellä on myös pitkä historia: ensimmäinen meijeriosuuskunta perustettiin 1800-luvun lopulla.
The voluntary and community sector is becoming increasingly important (500 organisations).
Vapaaehtois- ja yhteisösektorin merkitys on kasvamassa (500 organisaatiota).
Local partnerships and social enterprises are seen in Ireland as constituting a distinct sector related to social economy issues.
Paikalliskumppanuuksia ja sosiaalisia yrityksiä pidetään Irlannissa erillisenä sektorina, jota luonnehtivat osuus- ja yhteisötalouden kysymykset.
They have emerged and grown in the context of specific public programmes to address social exclusion and to promote "bottom up" development.
Niitä on syntynyt ja kehittynyt sellaisten julkishallinnon erityisohjelmien puitteissa, joiden tavoitteena on yhteiskunnalliseen syrjäytymiseen puuttuminen ja alhaalta ylöspäin suuntautuvan kehityksen edistäminen.
There are around 100 local partnerships and social enterprises are categorized as work integration enterprises.
Irlannissa toimii noin 100 paikalliskumppanuushanketta ja sosiaalista yritystä; ne luokitellaan työllistämisyrityksiksi.
In Ireland the terms "social economy" and "social enterprises" have become part of the policy discourse only since the mid 90s.
Irlannissa osuus- ja yhteisötalouden sekä sosiaalisten yritysten käsitteistä tuli poliittisia keskustelunaiheita vasta 1990-luvun puolivälissä.
The social economy is part of the "Partnership 2000 for inclusion, Employment and Competitiveness".
Osuus- ja yhteisötalous on osa "vuoden 2000 kumppanuutta yhteiskunnallisen osallisuuden, työllisyyden ja kilpailukyvyn edistämiseksi" (Partnership 2000 for Inclusion, Employment and Competitiveness).
The Italian Social Economy is dominated by the cooperative sector with more than 30,000 enterprises and a workforce of more than 0.5 million.
Osuuskunnat hallitsevat Italian osuus- ja yhteisötaloutta, sillä osuuskuntia on yli 30 000 ja ne työllistävät yli puoli miljoonaa ihmistä.
Labour cooperatives and social co operatives carry a particular weight in this reality.
Työosuuskunnilla ja sosiaalisilla osuuskunnilla on suuri merkitys.
In the mid 90s was formed in Italy the "Permanent Forum of the Third Sector" where the majority of Italian non-profit organisations are participating.
1990-luvun puolivälissä Italiassa perustettiin "Kolmannen sektorin pysyvä foorumi", jonka toimintaan valtaosa italialaisista voittoa tavoittelemattomista organisaatioista osallistuu.
The organisations in the non-profit sector as a whole in Italy are employing about 420,000 people, mainly concentrated in the fields of welfare services (33%) and education and research (28.5%).
Voittoa tavoittelemattomat organisaatiot työllistävät Italiassa yhteensä noin 420 000 ihmistä, joista valtaosa työskentelee hyvinvointipalvelujen alalla (33 prosenttia) ja koulutuksen ja tutkimuksen aloilla (28,5 prosenttia).
Social cooperatives, regulated by law since 1991 (first law), represent the most original legal form of the Italian Social Economy as they represent its "social entrepreneurial" component.
Niitä on kahdentyyppisiä: sosiaalipalveluja tarjoavia osuuskuntia ja muita heikommassa asemassa olevien ryhmien yhteiskuntaan integroitumista edistäviä osuuskuntia.
From several hundreds in the early 90s, they count today for more than 6,000 enterprises with around 80,000 jobs.
Niiden lukumäärä oli joitakin satoja 1990-luvun alussa, mutta nyt ne käsittävät yli 6000 yritystä ja 80 000 työpaikkaa.
Banking foundations arise from the privatisation of public saving banks.
Julkisten säästöpankkien yksityistäminen on synnyttänyt pankkisäätiöitä.
They number around one-hundred with EUR 35 billion of assets and will essentially focus their operations on the achievement of the "purposes of social usefulness".
Niitä on noin sata, ja niillä on 35 miljardia euroa varoja.
They are becoming the largest single group within the non-profit making sector in Italy.
Ne keskittävät toimintansa "yhteiskunnallisen hyödyn tavoitteiden" saavuttamiseen, ja niistä on tulossa Italian voittoa tavoittelemattomien organisaatioiden suurin yksittäinen ryhmä.
The Centro Servizi Integrato per Immigrati - Integrated Services Centre for Immigrants - is an association based in Genova - Italy - Via Milano 42.
Maahanmuuttajien palvelukeskus (Centro Servizi Integrato per Immigrati) on Genovassa Italiassa toimiva yhdistys (osoite: Via Milano, 42).
The association was created in 1992 following an initiative of the Federazione Regionale Solidarietà e Lavoro (Regional Federations for work and solidarity), The Immigrants Coordination Committee, the Municipality of Genova and the Trade Unions.
Yhdistys perustettiin vuonna 1992 Federazione Regionale Solidarietà e Lavoro -organisaation (alueellinen työllisyys- ja yhteisvastuuliitto), maahanmuuttajien koordinointikomitean, Genovan kaupungin ja työmarkkinajärjestöjen aloitteesta.
The field of activity is represented by services of social secretariat, first welcome, legal counselling, work orientation and insertion, housing problems' counselling, information and promotion of the right to education, cultural mediation.
Yhdistyksen toiminta-alana ovat sosiaali- ja vastaanottopalvelut, oikeusneuvonta, työelämään ohjaus ja integrointi, asuntoneuvonta, kouluttautumisoikeudesta tiedottaminen ja sen edistäminen sekä kulttuurien välisen ymmärryksen lisääminen.
The target group of the activity of the Centre are Immigrants and Minorities living in the town of Genova.
Keskuksen toiminnan kohderyhmänä ovat Genovan kaupungissa asuvat maahanmuuttajat ja vähemmistöryhmien edustajat.
CdR 384/2001 fin Appendix EN/o
Innovatiiviset näkökohdat
The innovation aspects related to the activity have to be seen essentially in the setting-up of a service in favour of immigrants, aiming at bettering their social integration.
Toimintaa voidaan pitää innovatiivisena erityisesti siksi, että keskus pyrkii edistämään maahanmuuttajien asemaa ja integroitumista yhteiskuntaan.
Moreover, the activity has a function of reduction of social tension and disorder and of reduction of illegal work.
Lisäksi toiminnalla pyritään vähentämään yhteiskunnallisia jännitteitä ja levottomuutta sekä laitonta työskentelyä.
Under the organisational point of view, the initiative accomplishes a networking between different subject dealing with immigration problems from both the third system and the public authority.
Toiminnan organisoinnin yhteydessä syntyy sellaisten eri toimijoiden verkostoja, jotka käsittelevät maahanmuuttajien ongelmia kolmannella sektorilla ja julkisella sektorilla.
Another relevant innovation aspect is related to the employment created by the association: the employees are in fact mostly immigrants, and the director of the Association is actually an immigrant.
Toiminnassa on innovatiivista myös se, että yhdistys luo työpaikkoja: suurin osa työntekijöistä on maahanmuuttajia kuten yhdistyksen johtajakin.
Nevertheless public policy in favour of this sector isn't developed.
Paikalliskumppanuus perustuu eräänlaiseen sekahallintoon.
Cooperatives are mainly linked to agriculture, where they are an essential player.
Kaupunki on siis yksi keskuksen perustajista, ja koko rahoitus tulee kaupungilta.
The Netherlands
Kumppanuusnäkökohdat
Neighbourhood enterprises came into being in the 1990s.
1990-luvun alusta kolmannen sektorin ja osuus- ja yhteisötalouden käsitteet ovat saaneet enemmän jalansijaa Luxemburgin yhteiskunnassa.
There are now ten such enterprises in The Hague which provide work for some 550 people.
Tällä alalla ei kuitenkaan ole kehitetty julkishallinnon toimintalinjoja.
The aim of neighbourhood enterprises is to employ long-term unemployed persons to carry out small-scale back-up projects to enhance the quality of life in closely defined parts of town or cities (one or more districts).
Voittoa tavoittelematon sektori, joka on suuresti riippuvainen valtion myöntämästä tuesta, kattaa sosiaalipalvelujen tärkeimmät alat. Sektorilla on noin 5000 työpaikkaa.
The work involved supplements the basic services provided by local authorities.
Osuuskunnat toimivat pääasiassa maataloudessa, jossa ne ovat keskeinen toimija.
The administration of local facilities (such as neighbourhood parts and urban recreational farms for children); additional street cleaning and cleaning of industrial sites; removal of dog mess; and the upkeep of doorways; and the maintenance of street furniture and green spaces.
Keskinäiset yhtiöt täydentävät sosiaaliturvajärjestelmää, ja niiden osuus on kaksi prosenttia kaikista sosiaaliturvapalveluista Luxemburgissa. Luxemburgin osuus- ja yhteisötalouden dynaamisin osa ovat yhdistykset ja osuuskunnat, joiden tehtävänä on edistää syrjäytyneiden ryhmien integroitumista yhteiskuntaan ja työelämään.
Since neighbourhoods themselves take the initiative to set up neighbourhood enterprises and in view of the fact that the enterprises are managed in the areas in which they operate, such enterprises help to step up the level of involvement of local residents in looking after living conditions and the quality of life in their neighbourhoods.
Alankomaissa ei käytetä yleisesti "kolmannen sektorin" eikä "osuus- ja yhteisötalouden" käsitteitä. Tänä päivänä "osuus- ja yhteisötalouden" harjoittamisen mahdollistavat pääasialliset oikeudelliset välineet ovat säätiöt {stichting) ja yhdistymismuotoiset voittoa tavoittelemattomat organisaatiot {vereniging) ja osuuskunnat {cooperative vereniging).
These enterprises have a positive impact on the actual quality of life (work carried out under such schemes would otherwise not be carried out).
Kun näitä osuus- ja yhteisötalouden muotoja tarkastellaan yhdessä, niiden arvioitu osuus työmarkkinoilla on yli 14 prosenttia. Osuus on yksi maailman suurimmista.
After this period they have to rely on commissions to pay their way.
Paikallispalveluja tarjoavat yritykset saivat alkunsa 90-luvulla.
Most of the employees of neighbourhood enterprises - approximately 80% - are employed under the "I/D employment scheme".
Tällä hetkellä Den Haagin kaupungissa on 10 paikallispalveluyritystä, jotka tarjoavat työtä noin 550 henkilölle.
Under this (national) scheme, non-profit-making establishments working in the field of administration and care services can have their wage costs reimbursed if they employ long-term unemployed persons.
Paikallispalveluja tarjoavilla yrityksillä pyritään kehittämään pienimuotoista täydentävää elinkeinotoimintaa työllistämällä pitkäaikaistyöttömiä määrätyssä osassa kaupunkia (yksi tai useampia kaupunginosia).
It is therefore important that neighbourhood enterprises do not compete with commercial firms so that there can be no question of distortion of competition.
Kyseinen toiminta täydentää kunnallista peruspalvelutarjontaa.
In practice, neighbourhood enterprises therefore only take on work which is not a commercially attractive proposition.
Esimerkkeinä siitä voivat olla kaupunginosan virkistysalueiden (kuten puistikko tai lasten eläintarha) hoito, katujen ja yritysten piha-alueiden ylimääräinen puhtaanapito, koiranjätösten siivoaminen, porttien ja katukalustuksen kunnossapitoja istutusten hoito.
Contacts for further information:
Innovatiiviset näkökohdat
The concept of social economy has been debated a lot in Portugal following the definition of social economy established by the European Commission in 1989.
Paikallispalveluja tarjoavat yritykset ovat säätiöitä ja niillä on oma hallintonsa.
It is estimated that co operatives employ 50,000 people, they are non-profit making and self-supporting.
Ensimmäisten kolmen vuoden ajan ne saavat starttirahaa kunnalta.
The most important growth in the sector is in the field of education and welfare services.
Sen jälkeen niiden on selviydyttävä palveluista perimiensä maksujen avulla.
An important and very particular part of the Portuguese social economy are the private institutions for Social Welfare (IPSS).
Käytännössä menettely näyttää toimivan hyvin.
There exist around 3,000 of these IPSS.
I/D-työpaikkasäännön nojalla.
As far as funding is concerned, the IPSS are supported by the State, either by means of co operation agreements or by occasional grants.
Tämä (valtiollinen) sääntö tarjoaa palvelu- ja hoitoaloilla vaikuttaville hyötyä tavoittelemattomille tahoille mahdollisuuden saada valtiolta korvaus palkkakustannuksista silloin, kun ne työllistävät pitkäaikaistyöttömiä.
The historical misericordias (mainly religious associations) are providing assistance in the fields of health and social aid.
Kilpailunvääristymien välttämiseksi on tärkeää, etteivät paikallispalveluja tarjoavat yritykset kilpaile kaupallisten yritysten kanssa.
13,000 people are working in this type of associations.
Käytännössä ne tekevätkin vain työtä, joka ei kiinnosta yrityksiä kaupallisesti.
All together, social economy is estimated as counting between 3 and 4% of Portuguese employment and being an essential player in the field of social welfare.
Henk Schepers - Den Haagin kaupungin kehitysosasto Sähköposti soschen@,dso.denhaag.nl
Sweden
Tämäntyyppisissä yhdistyksissä työskentelee 13 000 ihmistä.
In the last years, the concept of social economy has achieved a certain legitimacy.
Osuus- ja yhteisötalouden käsite on tullut tietyssä määrin hyväksytyksi viime vuosina.
In 1994 for the first time an Institute for Social Economy was established in Sweden (Östersund).
Ruotsissa (Östersundissa) perustettiin vuonna 1994 ensimmäinen osuusja yhteisötalouden instituutti.
Social economy organisations have been an explicit target group in several of the Swedish EU Structural Fund programmes because of their recognized contribution to new enterprises and new jobs.
Osuusja yhteisötalouden organisaatiot ovat olleet useiden ruotsalaisten EU:n rakennerahasto-ohjelmien nimenomaisia kohderyhmiä, koska niiden panos uusien yritysten ja työpaikkojen luomisessa on yleisesti tunnettu.
In the year 2000, the Government published a study on the social economy and nominated a Minister for Social Economy.
Vuonna 2000 hallitus julkisti osuus- ja yhteisötaloutta koskevan selvityksen ja nimesi osuus- ja yhteisötalousasioista vastaavan ministerin.
Finally, Sweden hosted the 7th European Social Economy Conference in Gävle, June 2001.
Lisäksi Ruotsi isännöi vuoden 2001 kesäkuussa Gävlessä Euroopan osuusja sosiaalitalouden seitsemännen konferenssin.
The Swedish social economy is based on organisations/enterprises that adopt one of two legal models, "ideel förening" corresponding to a non-profit organisation or "ekonomisk förening", which are mainly co-operatives. There are around 100,000 associations in Sweden, 25,000 with some economic activities.
Ruotsin osuus- ja yhteisötalous perustuu organisaatioihin/yrityksiin, jotka valitsevat toisen kahdesta oikeudellisesta muodosta: "ideel forening", joka vastaa voittoa tavoittelematonta organisaatiota, ja "'ekonomisk förening"', joita ovat lähinnä osuuskunnat.
There are 16,000 cooperatives in Sweden of which 11,000 are housing co-operatives.
Ruotsissa toimii noin 100 000 yhdistystä, joista 25 000 harjoittaa jonkintyyppistä taloudellista toimintaa.
Social economy represents approximately 5% of total employment in Sweden.
Ruotsissa on 16 000 osuuskuntaa, joista 11 000 on asunto-osuuskuntia.
Concerning the non-profit sector, the sport associations and the popular education movements count strongly in the Swedish social economy.
Osuus- ja yhteisötalous kattaa suunnilleen viisi prosenttia Ruotsin kokonaistyöllisyydestä.
The cooperative is an economical association created in 1990 by an informal network of parents.
On syntynyt joitakin uudenlaisia osuuskuntia kuten sosiaalisia osuuskuntia (esimerkiksi vanhempien osuuskunnat lastenhoidon järjestämiseksi), kyläosuuskuntia, työelämään integroitumista tukevia yrityksiä ja monialaosuuskuntia.
The innovation aspects are essentially related to the attitude of the cooperative towards children; it means that each child is regarded for his own attitudes and needs.
Voittoa tavoittelemattomista organisaatioista mainittakoon, että urheiluseuroilla ja kansanvalistusseuroilla on suuri merkitys Ruotsin osuusja yhteisötaloudessa.
Aspects partnership
Aloitteen kuvaus
The Municipality provided with a grant and in-kind contribution for the starting-up.
Vanhempain osuuskunta Öbarna on Norderössä (Östersund, Ruotsi) toimiva osuuskunta.
Contacts for further information:
Osuuskunnan toiminta-ala on lastenhoito.
There is no legislation specifically for social economy organisations which are registered under a variety of legislation (provident society, company law, friendly societies, charities...).
Aloitteessa on innovatiivista lähinnä se, miten osuuskunnassa suhtaudutaan lapsiin; osuuskunnassa kunnioitetaan jokaisen lapsen omia toimintatapoja ja tarpeita.
The UK social economy includes cooperatives, mutuais, voluntary organisations, charities, community business, LETS schemes and social firms.
Osuuskunta on innovatiivinen myös siten, että sen avulla pyritään korvaamaan palvelut, jotka kunta on aiemmin tarjonnut suoraan.