natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 1993 about 34% of all applicants failed to get accepted.
Vuonna 1993 noin 34 % hakijoista ei päässyt koulutukseen.
In 1994, there were 81 705 training starts, and 65105 completions (Table 13).
Vuonna 1994 koulutuksen aloittaneita oli 81 705 ja suorittaneita 65105 (taulukko 13).
Applications Applicants Starts Completions Average number in training
Hakemuksia Hakijoita Aloittaneita Suorittaneita
The proportion of unemployed in training starts rose about 10 percentage points in 1994, or by 15 839 people.
Työttömien osuus koulutuksen aloittaneista kasvoi vuonna 1994 noin 10 prosenttiyksikköä eli 15839 henkilöllä.
The same year, 6.6 % of training starts were employed people or those under threat of unemployment (Table 14).
Työssä olevia tai työttömyysuhanalaisia koulutuksen aloittaneista oli 6,6% vuonna 1994 (taulukko 14).
Pre-training employment
Työllisyys ennen koulutusta
Unemployed Laid off Under threat of unemployment Outside the workforce Employed Number of starts
Työvoimakoulutuksen suorittaneista 40 %:lla ei ollut aikaisempaa ammatillista koulutusta.
Some 40% of those taking labour market training had no former vocational qualification.
Taulukko 15 Työvoimakoulutuksen suorittaneet sukupuolen ja tavoiteammatin mukaan vuonna 1993
Table 15.
Miehet
Total
Yhteensä Henkilöä
In 1993, nearly 6.1 million student work days of training were provided, or nearly 11 % more than in 1992.
Vuonna 1993 hankittiin lähes 6,1 miljoonaa opiskelijatyöpäivää, mikä on lähes 11 % enemmän kuin edellisenä vuonna.
The volume of joint procurements with employers fell by 23000 student work days, standing at something over 5 % of the total.
Työnantajien kanssa tehtävien yhteishankintojen määrä laski edellisestä vuodesta 23 000 opiskelijatyöpäivällä ollen runsaat 5 % kaikista hankituista opiskelijatyöpäivistä. kelijatyöpäivistä.
In 1993, most labour market training was purchased from vocational adult education centres, as in previous years (57%, or 3497000 student work days).
Vuonna 1993 työvoimakoulutusta ostettiin eniten ammatillisilta aikuiskoulutuskeskuksilta kuten aikaisempinakin vuosina (osuus 57 % eli 3 497 000 opiskelijatyöpäivää).
Other training providers (companies and other private training organisations not under the education authorities) provided 6.7%, or 406000 student work days.
Muiden kou luttajien (yritykset ja muut yksityiset kouluttajat, jotka eivät ole opetushallinnon alaisia) osuus oli 6,7% eli 406000 opiskelijatyöpäivää.
Altogether 6 098 000 student work days of training were arranged.
Yhteensä koulutusta järjestettiin 6098000 opiskelijatyöpäivää. lijatyöpäivää.
In 1994, 65% of all labour market training starters were over 30, and 66% in 1993.
Työvoimakoulutuksen aloittaneista vuonna 1994 oli 65 % yli 30-vuotiaita, vuonna 1993 vastaava osuus oli 66%.
The biggest age group was 30 to 39 year olds, who accounted for 25 433 (33 %) of starts.
Suurin ikäryhmä oli 30—39-vuotiaat, joita oli 25433 (33%) aloittaneista.
Women accounted for 42 % of starts.
Naisten osuus koulutuksen aloittaneista vuonna 1994 oli 42%.
Nearly 56 % of labour market training that year was further and continuing training, or the same percentage as in 1993.
Työvoimakoulutuksesta lähes 56% oli vuonna 1994 jatko- ja täydennyskoulutusta, jonka osuus on lähes sama kuin edellisenä vuonna.
Educational levels and equality
Väestön koulutustaso ja tasa-arvo
At the end of 1992, 41 % of the entire population over 15 had completed some kind of vocational training. Including matriculated students, the figure is as high as 52 %.
Ammatillisen tutkinnon suorittaneita oli 41 % 15 vuotta täyttäneestä väestöstä vuoden 1992 lopussa, ja ylioppilastutkinto mukaan lukien prosenttiosuus nousee 52 %:iin.
The number of trained people among the young age groups and among women ¡s extremely high.
Nuorten ikäluokissa ja naisten kohdalla koulutettujen määrät ovat erittäin korkeat.
In the 25 to 35 age group, for instance, 81 % had a vocational qualification, against only 30 % in the 55 to 64 age group.
Esim. 25—35-vuo-tiaiden ikäryhmässä tutkinnon suorittaneen väestön osuus vastaavan ikäisestä väestöstä oli 81 %, kun 55—64-vuotiaiden ikäryhmässä osuus oli 30%.
This was the highest differential in the OECD.
Näiden ikäryhmien prosentti osuuksien ero on OECD-maiden suurin.
Otherwise, Finland comes somewhere midway up statistics on the entire population between the ages of 25 and 64.
Muuten Suomi sijoittuu koulutetun väestön osuudessa 25—64-vuotiaasta väestöstä em. vertailussa maiden keskivaiheille.
There are distinct regional differences in levels of education, with the metro politan area and other urban centres having a high proportion of well-trained people.
Väestön koulutustasossa on selviä alueellisia eroja; pääkaupunkiseutu ja muut kaupunkiseudut ovat hyvin koulutettujen alueita.
Sexual equality in education is an important cornerstone of the Finnish system.
Sukupuolten välinen tasa-arvo koulutuksessa on suomalaisen koulutuksellisen tasa-arvon käsitteen tärkeä osatekijä.
At all levels except research, women students are in the majority.
Suomessa opiskelijoiden enemmistö on naisia kaikilla koulutusasteilla lukuun ottamatta tutkijakoulutusta.
Even so, choices of training ¡n voca-
Ammatillisessa koulutuksessa koulutusalava-
tional education still tend to be gender-oriented.
linnat ovat kuitenkin edelleen sukupuolisidonnaisia.
Women account for well below 10% of students ¡n most technical fields, while men in turn account for only a few per cent of training in health and welfare services.
Useimmilla tekniikan aloilla opiskelijoista selvästi alle 10% on naisia ja taas esimerkiksi sosiaali- ja terveydenhuollon koulutuksissa miesten osuus on vain muutamia prosentteja.
Starts in vocational education are divided fairly evenly between men and women.
Ammatillisessa koulutuksessa aloittaneet jakaantuvat melko tasaisesti miesten ja naisten kesken.
In contrast, women applicants are in the majority.
Sen sijaan hakeneissa naisten osuus on jonkin verran suurempi.
The 'men's' and 'women's' fields are clearly distinguished.
Koulutusaloittain erottuvat selvästi miesten ja naisten alat.
In nearly all the technical fields women account for only a third, or less, of students.
Kaikki tekniikan alat ovat pääosin niitä, joissa naisten osuus on noin kolmannes tai vähemmän.
In the caring professions, in household and institutional economics, and in textiles and clothing, on the other hand, men account for only 10% or less.
Hoitoaloilla, koti- ja laitostaloudessa sekä tekstiili- ja vaatetusalalla miesten osuus taas vastaavasti on noin 10% tai pienempi.
There have been few changes ¡n these patterns.
Tässä ei ole tapahtunut olennaisia muutoksia.
In the 24 to 29 age group, 48 % of women have a matriculation certificate, against only 29% of men.
24—29-vuotiaiden naisten ikäryhmässä ylioppilastutkinto on 48 %:lla, kun se vastaavan ikäisillä miehillä on 29 %:lla.
However, the annual earnings of these women are much lower than those of men.
Kuitenkin tutkinnon suorittaneiden naisten vuosiansiot ovat selvästi alhaisemmat kuin miesten.
The same difference can be found at all levels of training.
Ero näkyy kaikilla koulutusasteilla.
Equality in working life according to the Finnish Act on Equality between Women and Men
Työelämän tasa-arvo Suomen tasa-arvolain mukaan
The Act on Equality between Women and Men (Equality Act) entered into force on 1 January 1987 and the latest revision of the Act was made in 1994.
Laki naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta (tasa-arvolaki) tuli voimaan 1.1.1987 ja lakia on viimeksi uusittu vuonna 1994.
Exceptions enacted in regard to the scope of application are subject to strict interpretation.
Lain soveltamisalasta säädettyjä poikkeuksia tulkitaan ahtaasti.
According to this, the purpose of the Act is to prevent discrimination on the basis of sex and to promote equality between women and men, and, for this purpose, to improve the status of women particularly in working life.
Sen mukaan lain tar koituksena on estää sukupuoleen perustuva syrjintä ja edistää naisten ja miesten välistä tasa-arvoa sekä tässä tarkoituksessa parantaa naisten asemaa erityisesti työelämässä.
This provision states that women in working life have a status inferior to that of men.
Tällä säännöksellä on todettu se, että naiset ovat työelämässä miehiä huonommassa asemassa.
In accordance with the Equality Act, employers have a general obligation to promote equal ity purposefully and systematically.
Tasa-arvolaissa työnantajalle on säädetty yleinen velvollisuus edistää tasa-arvoa tavoitteellisesti ja suunnitelmallisesti.
The employer shall promote equitable recruitment of women and men ¡n various tasks and create for them equal opportunities for promotion by training and career planning.
Työnantajan on edistettävä naisten ja miesten tasapuolista sijoittumista erilaisiin tehtäviin ja luotava heille yhtäläiset mahdollisuudet edetä urallaan koulutuksen ja urasuunnittelun avulla.
Working conditions shall also be developed in such a way that they are suitable for both women and men.
Myös työolot on kehittävä sellaisiksi, että ne sopivat yhtä hyvin naisille kuin miehille.
In addition, the employer is obliged to ensure, as far as possible, that an employee ¡s not subjected to sexual harassment at the workplace.
Työnantajalla on velvollisuus huolehtia mahdollisuuksien mukaan siitä, ettei työntekijä joudu sukupuolisen häirinnän tai ahdistelun kohteeksi työpaikalla.
The employer is deemed to have violated the prohibition on discrimination, if he neglects his obligations to eliminate sexual harassment, as stipulated.
Työnantaja syyllistyy kiellettyyn syrjintään, jos hän laiminlyö hänelle säädetyt velvoitteensa sukupuolisen häirinnän tai ahdistelun poistamiseksi.
The employer shall fulfill these obligations with due regard to his possibilities and resources.
Nämä velvollisuudet työnantajan on täytettävä mahdollisuuksiensa ja voimavarojensa mukaan.
In addition to the general prohibition on discrimination stated in the Act, there is also a separate definition of what is considered as discrimination in working life.
Laissa olevan yleisen syrjintäkiellon lisäksi laissa on erikseen määritelty, mikä on syrjintää työelämässä.
In working life, discrimination is prohibited:
Työelämässä syrjintä on kielletty
An employer, whose personnel regularly amounts to a minimum of 30 employees, shall in the personnel or training programme or in the action programme regarding labour protection include measures for expediting equality at workplaces.
Sellaisen työnantajan, jonka työsuhteessa olevan henkilöstön määrä säännöllisesti on vähintään 30 työntekijää, on sisällytettävä henkilöstö- tai koulutussuunnitelmaan tai työsuojelun toimintaohjelmaan toimenpiteet tasa-arvon jouduttamiseksi työpaikoilla.
Along with this, the aim is to promote the imprinting of a way of thinking in equality terms in all planning concerning the employees and the working environment.
Tämän myötä pyritään edistämään tasa-arvoisen ajattelutavan juurruttamista kaikkeen työpaikan henkilöstöä ja työympäristöä koskevaan suunnitteluun.
An employer who has violated the prohibition on discrimination is liable to pay compensation to the person discriminated against on the basis of sex.
Syrjinnän kiellon rikkoneelle työnantajalle on säädetty velvollisuus maksaa syrjitylle hyvitystä sukupuoleen perustuvan syrjinnän johdosta.
Supporting entrepreneurship among women
Naisten yrittäjyyden tukeminen
In Finland, the reductions made in the public sector, especially in social and health care services, have aggravated the employment situation of women in particular.
Julkisen sektorin, erityisesti sosiaalija terveyspalveluiden leikkaukset ovat heikentäneet eri tyisesti naisten työllisyyttä Suomessa.
As for the future, there seems to be little increase ¡n employment in the public sector.
Myös tulevaisuudessa työllisyyden kasvu julkisella sektorilla näyttää vähäiseltä.
For the purpose of improving the employment situation of women, action needs also to be taken to support entrepreneurship and self-employment among women.
Naisten työllisyyden parantamiseksi tarvitaan toimenpiteitä myös naisten itsensä työllistämiseksi ja yrittäjyyden tukemiseksi.
Although Finnish women have a good basis for entrepreneurial training due to their high level of education, there is a need for entrepreneurial training which takes into consideration women's special needs and status on the labour market.
Vaikka suomalaisten naisten korkean koulutustason vuoksi pohja yrittäjäkoulutukselle on hyvä, tarvitaan yrittäjäkoulutusta, joka ottaa huomioon naisten erityistarpeet ja aseman työmarkkinoilla.
In 1987, The Ministry of Trade and Industry Business Service started the first national training programme tailored for female entrepreneurs and managers.
KTM yrityspalvelu käynnisti vuonna 1987 maassamme ensimmäisen naisjohtajille ja -yrittäjille tarkoitetun valtakunnallisen koulutusohjelman.
Ladies Business School Programme (LBS) ¡s a general development programme for SMEs.
Ladies Business School -ohjelma (LBS) on yrityksen kokonaiskehittämisohjelma.
So far 21 LBS pro grammes have been carried out in the whole country and about 436 female entrepreneurs and managers have attended these programmes.
Koko maassa on tähän mennessä toteutettu 21 LBS-ohjelmaa, joihin on osallistunut noin 436 naisyrittäjää ja -johtajaa.
Objects for development in the Finnish system
Suomen koulutusjärjestelmän kehittämiskohdat
Finland's centralised system of formal public education has meant equality of opportunity, but at the same time a certain amount of rigidity and slow adjustment to rapid change.
Keskitetty ja julkisen vallan ohjauksessa oleva koulumuotoinen järjestelmä on merkinnyt tasa-arvoisia koulutusmahdollisuuksia, mutta samalla usein jäykkyyttä ja heikkoa sopeutumista nopeisiin muutoksiin.
In vocational education, schools and colleges have had very differing relations with working life.
Ammatillisessa koulutuksessa koulujen erilaisuus on näkynyt niiden työelämäsuhteissa.
In some, theoretical training is merely supplemented with work simulation, meaning that students complete their training without any actual working familiarity with their own field.
Koulutus on joissakin kouluissa voitu järjestää teoreettisena täydennettynä työn simuloinneilla ilman, että ennen opintojen päättymistä opiskelijalla on käytännön tuntumaa oman alansa työhön.
Flexibility and freedom of choice are not easy to provide in a sparsely populated country with a rather comprehensive network of training institutes.
Joustavuus ja valinnaisuus ovat harvaan asutussa maassa, missä oppilaitosverkosto on suhteellisen kattava, vaikeita toteuttaa.
Areas of scattered settlement are not well equipped to provide the conditions for new business operations or related entrepreneurial training.
Uuden yritystoiminnan luomisen ja siihen tähtäävän koulutuksen edellytykset eivät ole haja-asutusalueilla olleet hyvät.
Training ¡s tied to existing facilities, equipment and teaching resources.
Koulutus on sidottu ole massa oleviin tiloihin, laitteisiin ja opettajavoimiin.
This means that upper secondary education has not responded sufficiently flexibly to changing needs.
Siten nuorisoasteen koulutusta ei ole riittävän joustavasti voitu suunnata muuttuvien tarpeiden mukaan.
Apprenticeship training has been available in only a few fields and for limited numbers of young people, and until recently, there has been little support for any expansion in this kind of training.
Oppisopimuskoulutus on ollut vain harvojen alojen ja nuorten henkilöiden koulutusmuoto. Suomalainen koulutuskulttuuri ei ole myöskään tukenut oppisopimuskoulutuksen laajenemista.
It has been believed that institutional training and theoretical studies are the best guarantee of success ¡n working life and social advancement, one of the main motives for taking training.
Oppilaitosmuotoisen koulutuksen ja teoreettisten opintojen on uskottu parhaiten takaavan edistymisen työuralla ja sosiaalisen nousun, mikä on ollut eräs keskeinen koulutusmotiivi.
Extending the apprenticeship system to new fields and higher levels of training is thus an important goal for the Immediate future.
Oppisopimusten aikaansaaminen uusille aloille ja ylemmille koulutusasteille on tärkeä lähiaikojen tavoite.
Apprenticeship training should also be Increased as an element in continuous training for working people.
Oppisopimuskoulutusta tulisi lisätä myös työssäolevien jatkuvan koulutuksen osana.
This is particularly true in the case of the universities, where only one third of the annual 30000 applicants with the formal qualifications get a place straight away.
Erityisesti tämä koskee korkeakouluja, joihin vuosittain yliopisto-opintoihin tähtäävän ylioppilastutkinnon suorittaneista 30000 nuoresta vain kolmasosa sijoittuu heti.
Over-45s currently in work are a risk category as far as unemployment is concerned.
Työssä oleva yli 45-vuotias väestö on työttömyyden kannalta riskialtis ryhmä.
Their formal education ¡s often rather low and any vocational training they may have is out of date for practical purposes.
Tämän joukon muodollinen koulutustaso on suhteellisen alhainen, ja ainakin suoritustasolla mahdollinen ammatillinen koulutus vanhentunut.
Forecasting educational and training needs
Suomalainen koulutustarpeen ennakointi
Information about professions, working life and training needs is generated in many quarters and at many levels, from scientific surveys to student feedback from individual institutes.
Ammatteja, työelämää ja koulutustarvetta koskevaa tietoutta tuotetaan monella taholla ja tasolla tieteellisestä työelämätutkimuksesta yksittäisen oppilaitoksen opiskelijapalautteeseen asti.
The system set up a couple of decades ago to regulate the planning of education and training volumes ¡s being dismantled and a market-driven approach adopted.
Pari vuosikymmentä sitten aloitettua määrällisen koulutussuunnittelun säätelyjärjestelmää ollaan purkamassa ja siirtymässä markkinaohjautuvuuden suuntaan.
To see its way clearly, a flexible planning and control system for vocational education needs to know how development forecasts for various fields of working life will affect decisions on the number of people to be trained.
Ammatillisen koulutuksen muuttuva suunnittelu- ja ohjausjärjestelmä tarvitsee perustakseen näkemyksen ja tietoa, miten työelämän toimialojen kehitysennusteet saadaan vaikuttamaan koulutettavien määriä koskeviin ratkaisuihin.
Planning by the educational administration
Opetushallinnon koulutussuunnittelu
Quantitative regulation is probably going to be replaced by 'maximum frameworks' for the numbers to be trained, specific to the bodies running educational institutes, and planned for individual training segments and levels.
Määrällisen säätelyn tilalle on kaavailtu oppilaitosten ylläpitäjäkohtaisia koulutettavien enimmäismääräkehyksiä, jotka eriteltäisiin koulutuslohkoittain ja -asteittain.
The regional forecasting of training needs also has to be reorganised.
Myös koulutustarpeen alueellista ennakointia on järjestettävä uudelleen.
The educational administration generates the information needed to plan training, not only in central government but also regionally, ¡n the provincial administration, and locally, in the individual institutes.
Opetushallinto tuottaa koulutus suunnittelussa tarvittavaa tietoa sekä keskushallinnossa että alueellisesti lääninhallinnossa ja paikallisesti oppilaitosten toimesta.
The nationwide body is a special committee on educational and training planning which represents the various parties concerned and has its own secretariat.
Valtakunnallisena elimenä toimii eri osapuolia edustava koulutussuunnittelun neuvottelukunta, jolla on oma sihteeristö.
This committee produces statistical calculations, mostly based on Statistics Finland material, and analyses of changes in sectoral and vocational structures for both the national and the regional level.
Koulutussuunnittelun neuvottelukunta tuottaa lähinnä tilastokeskuksen aineistoon perustuvia tilastopohjaisia las kelmia ja selvityksiä toimiala- ja ammattirakenteiden muutoksista sekä valtakunnallista että alueellista tasoa varten.
Training committees representing the social part ners, university research in the field and vocational institutes act as central forums for the development of vocational education.
Työmarkkinaosapuolia, alan korkeakoulututkimusta ja ammatillisia oppilaitoksia edustavat koulutustoimikunnat toimivat ammatillisen koulutuksen keskeisinä kehittämisfoorumeina.
In addition, the educational administration acquires research material related to professions and training from the various universities.
Lisäksi opetushallinto hankkii eri korkeakouluilta ammatteihin ja koulutuksen liittyvää tutkimustietoutta.
The institutes carry out various surveys of newly qualified students and leavers, and of representatives of their own special fields.
Oppilaitokset tekevät erillisiä kyselyjä opintonsa päättäville ja oppilaitoksesta valmistuneille sekä oman toimialansa edustajille.
They also work with organisations in working life on new ways of raising vocational skills.
Oppilaitokset ovat käynnistäneet yhdessä työelämän organisaatioiden kanssa uudenlaisia ammatillisen osaamisen kehittämistapoja.
New training planning methods based on the work organisation used by the labour administration
Työhallinnon työorganisaatiosta lähtevä koulutussuunnittelumetodiikka
The labour administration has developed methods for analysing labour, training and development needs based on Its own employer-customer base and services.
Työhallinnossa on kehitetty työvoima-, koulutus- ja kehittämistarpeiden selvitysmetodiikkaa, joka perustuu työhallinnon työnantaja-asiakaspohjaan ja -palveluihin.
The necessary software and forms are either ready or under development.
Tarvittava lomake- ja ATK-ohjelmisto on valmiina. Toiminnan tavoitteena on
Employer questionnaire: Every year, each labour district office sends out a questionnaire on labour and training needs to an extensive sampling of employers.
Työnantajakysely: Työvoimapiirissä lähetetään vuosittain työvoima- ja koulutustarvekysely laajalle työnantajajoukolle.
Experts at the employ ment offices' employer service personally Interview employers to get data for the form and record the data ¡n a data base from which the labour district office makes the necessary summaries and statistical analyses for the employment office expert group, which is made up of local experts in working life and education and training. This makes an annual assess ment of trends ¡n training and labour needs in the various fields and proposes the necessary action.
Työvoimatoimistojen työnantajapalvelun asiantuntijat haastattelevat henkilökohtaisesti lomakkeen tiedot työnantajalta ja tallentavat tiedot tietokantaan, josta työvoimapiirin toimisto tekee niistä tarvittavat yhteenvedot ja tilastoanalyysit työvoimatoimiston asiantuntijaryhmälle, joka koostuu paikallisista työelämän ja koulutuksen asian tuntijoista ja tekee vuosittain arvionsa eri alojen koulutus- ja työvoimatarpeiden kehityksestä ja ehdottaa tarvittavia toimenpiteitä.
Economic area meeting: Every year discussions are arranged ¡n each sub-regional unit to assess the training need.
Talousaluekokous: Vuosittain järjestetään seutukuntakohtaiset koulutustarpeen arviointineuvottelut.
Information on training deriving from a single work organisation can be used locally, regionally and nationally in the training planning done by different pro fessional fields and bodies.
Yksittäisestä työorganisaatiosta lähtevää koulutustietoutta voidaan hyödyntää paikallisesti, alueellisesti ja valtakunnallisesti eri ammattialojen ja eri tahojen koulutussuunnittelussa. nittelussa.
Training planning methods based on labour supply
Työvoiman tarjonnasta lähtevä koulutussuunnittelumetodiikka
About a million people mobile on the labour market visit employment offices each year.
Työvoimatoimistoissa käy vuosittain noin miljoona työmarkkinoilla liikkuvaa henkilöä.
Some 20 to 40 % of these consider that their job potential could be raised by suitable training.
Näistä 20—40%:n arvioidaan olevan sellaisia, joiden työmarkkinatilannetta voidaan edistää koulutuksellisilla toimenpiteillä.