natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Finally, any form of initiative aimed at granting direct subsidies to SMEs was clearly and unanimously rejected.
Kaikki aloitteet joiden mukaan yrityksille tulisi antaa suoraa rahoituksellista tukea hylättiin yksimielisen selvästi.
In order to increase the visibility of SME support services, the participants studied in detail the advantages and disadvantages of national and local campaigns.
Pk-yrityksille tarjottavien tukipalvelujen näkyvyyden lisäämiseksi osallistujat tutkivat tarkoin kansallisen tai paikallisen tason kampanjoiden etuja ja haittoja.
They exchanged best practice and their ideas on how to employ the media, the Internet, and telematics, on setting up SME networks and the role of banks to end the isolation of entrepreneurs and to provide them with better services which respond to their needs.
Foorumissa keskusteltiin parhaista menettelytavoista, tiedotusvälineiden, Internetin ja telematiikan käytöstä sekä pkyritysten verkottamisesta ja pankkien roolista, jotta yrittäjien eristäytyneisyys saataisiin poistettua ja heille voitaisiin tarjota parhaiten tarpeita vastaavia palveluita.
TOURISM: Winning the Fight Against Child Sex Tourism
5), jossa ehdotettiin taistelun tehostamista lapsiin
The European Commission on 27 November 1996 adopted a communication5aimed at strengthening the fight against child sex tourism.
Euroopan komissio hyväksyi 27. marraskuuta 1996 tiedonannon kohdistuvaa seksimatkailua vastaan.
The need for this action was called for in the Commission proposal of 30 April 1996 concerning the first multiannual programme in favour of European tourism 'PHILOXENIA' .
Asian tärkeys tuli esille jo komission ehdotuksessa (30. huhtikuuta 1996) koskien "PHILOXENIAA"6), ensimmäistä monivuotista ohjelmaa eurooppalaisen matkailun hyväksi.
The Commission communication on the fight against child sex tourism is a specific contribution to the promotion and protection of the rights of children.
Komission tiedon annossa taistelussa lapsiin kohdistuvaa seksimatkailua vastaan oleellisena osana on lasten oikeuksien edistäminen ja suojelu.
This specific contribution should be seen in the framework of the fight against child sex tourism, which is itself to be seen in a medium to long-term perspective.
Tämä erityinen osa pitää nähdä eräänlaisena viitekehyksenä taistelussa lapsiin kohdistuvaa seksimatkailua vastaan, jossa tulee käyttää keskipitkän ja pitkän aikavälin lähestymistapaa.
It integrates the results of the Stockholm Congress of August 1996 against the commercial sexual exploitation of children, particularly the various references made by the Stockholm action plan on sexual tourism or on the tourism industry.
Tiedonannossa viitataan elokuussa 1996 pidettyyn Tukholman kongressiin, jossa käsiteltiin lasten seksuaalista hyväksikäyttöä kaupallisiin tarkoituksiin. Lisäksi mainitaan erityisesti Tukholman toimintaohjelma seksimatkailun ja matkailuteollisuuden aloilla.
Within the general framework of the European Union's contribution to reinforcing the fight against sexual abuse and exploitation of children, this communication offers specific and concrete responses to issues in the fight against child sex tourism.
Se sisältää erityisiä ja konkreettisia vastauksia taistelussa lapsiin kohdistuvaa seksimatkailua vastaan lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja väärinkäytön vastaisen taistelun vahvistamisen yleisissä puitteissa Euroopan unionissa.
The various complementary actions foreseen in this fight against child sex tourism are grouped around a limited number of targeted objectives responding to the need to:
Suunnitellut toimet taistelussa lapsiin kohdistuvaa seksimatkailua vastaan täydentävät toisiaan ja keskittyvät tarpeen mukaan tiettyjen tarkoin kohdennettujen tavoitteiden ympärille:
• dissuade and punish sexual abusers of children;
• varoittaa ja rangaista lapsia seksuaalisesti hyväksikäyttäviä henkilöitä
• stop the flow of sex tourists from Member States;
• hillitä jäsenmaiden seksimatkailijavirtoja
• contribute to the fight against sex tourism in third countries;
• osallistua taisteluun lapsiin kohdistuvaa seksimatkailua vastaan kolmansissa maissa
• incite Member States of the European Union to create a common front against child sex tourism.
• kannustaa unionin jäsenmaita yhteiseen taisteluun lapsiin kohdistuvaa seksimatkailua vastaan
These actions are aimed at both the supply and demand side of child sex tourism, ie by means of reinforced coordination at the European level of information campaigns and awareness against child sex tourism, drawing up and strengthening codes of conduct and self-regulating mechanisms for the tourism industry, or rationalising the methods of intervention and the coordination of Community resources available to protect the victims of sex tourism.
Toimet kohdistuvat yhtaikaa lapsiin kohdistuvan seksimatkailun kysyntään ja tarjontaan. Näitä ovat esimerkiksi yhteisötason tiedotuskampanjoiden voimakas koordinointi, tiedottaminen lapsiin kohdistuvasta seksimatkailusta, käytännesääntöjen ja matkailuteollisuuden itsesääntelevien mekanismien perustaminen ja vahvistaminen, väliintulomekanismien rationalisointi sekä yhteisön käytettävissä olevien seksimatkailun uhrien suojeluresurssien koordinointi.
For further information: DG XXIII/C3 — Concerted Actions and Community Contribution in Favour of Tourism rue de la Loi, 200 (AN80) B-1049 BRUSSELS Fax: +32-2/296.13.77
Lisätietoja: PO XXIII/C3 — Yhteisön toiminta ja tuki matkailun hyväksi rue de la Loi, 200 (AN80) B-1049 Bryssel Fax: +32-2-296.13.77
COMMUNITY SME INITIATIVE: 11 million ECUs for Job Creation in Finland
YHTEISÖN PK-YRITYSALOITE: 11 miljoonaa ecua työpaikkojen luomiseen Suomessa
On 10 December 1996.the European Commission approved a regional programme in favour of the development of small and medium-sized enterprises in Finland.
Euroopan komissio hyväksyi 10. joulukuuta 1996 alueellisen ohjelman suomalaisten pkyritysten kehittämisen tukemiseksi.
Some 11 million ECUs in Community aid from the European Union Structural Funds will be spent over four years.
Tähän aiotaan käyttää noin 11 miljoonaa ecua yhteisön varoja unionin rakennerahastosta neljän vuoden aikana.
The contribution on the part of the Finnish public authorities will amount to 7.6 million ECUs with the private sector adding;9.2 million ECUS for a total investment of some 28 million ECUs.
Suomalaiset viranomaiset osallistuvat 7,6 miljoonalla eculla ja yksityinen sektori 9,2 miljoonalla eculla, joka tarkoittaa noin 28 miljoonan ecun yhteisinvestointia.
This aid has been allocated under the Community 'SME initiative' and will focus essentially on job creation.
Tuki kuuluu yhteisön pk-yritysaloitteeseen ja se käytetään pääasiallisesti työpaikkojen luomiseen.
In order to lower the rate of unemployment, currently at the abnormally high level of 17%, Finland needs to create a large number of jobs which must come essentially from small and medium-sized enterprises within the service sector (particularly tourism) and from new or expanding high-tech industries.
Suomen täytyy luoda merkittävä määrä uusia työpaikkoja tämänhetkisen epänormaalin korkealla 17% tasolla olevan työttömyyden alentamiseksi. Niitä voidaan luoda erityisesti pienissä ja keskisuurissa palvelualan yrityksissä (varsinkin matkailussa) sekä korkean teknologian, uusissa tai voimakkaasti kehittyvissä teollisuusyrityksissä.
COM(96)547 Final of 27 November 1996 COM(96)168 Final of 30 April 1996
5) KOM(96) 547 lopullinen 27.11.1996. ") KOM(96) 168 lopullinen 30.04.1996.
The SME programme is organised along two major lines:
Pk-yritysohjelma käsittää kolme pääaluetta:
• seed-beds for enterprises and the provision of services to SMEs by means of establishing research and professional training (while also developing links between SMEs and systems of professional training);
• yrityshautomot ja palveluiden tarjoaminen pk-yrityksille tutkimustoimintaa ja ammattikoulutusta järjestämällä (eri tyisesti kehitetään yhteyksiä pkyritysten ja ammattikoulutusjärjestelmän välillä);
• training and consultation services to improve, knowledge and application of Community regulations on the Single Market within SMEs;
• koulutus- ja neuvontapalvelut, joilla parannetaan pkyritysten tietämystä yhteisön säännöistä yhteismarkkinoilla ja niiden käytäntöön soveltamista
• special support for development in favour of SMEs having high development potential, including groups or groupings formed by these companies.
• erityinen kehittämistuki vahvan kehityspotentiaalin omaaville pk-yrityksille tai pk-yritysryhmittymille
Approximately half the budget will be dedicated to sparsely populated regions (Objective 6) where the development of SMEs is particularly difficult.
Noin puolet budjetista osoitetaan harvaan asutuille alueille (tavoite 6), joissa pkyritysten kehittäminen on erityisen vaikeaa.
The Finnish Ministry of Commerce and Industry is responsible for implementing the programme: Mrs Auli KORHONIN — Minister for Commerce and Industry — PO Box 230 — 00171 HELSINKI — Fax: +358-160.2666.
Suomen Kauppa- ja teollisuusministeriö vastaa ohjelman toteuttamisesta: Auli KORHONEN — Kauppa- ja teollisuusministeriö — PL 230 — 00171 Helsinki — Fax: +358-9-160.2666
THIRD EUROPEAN CONFERENCE ON THE CRAFT SECTOR AND SMALL ENTERPRISES: Preparatory Conferences in Stockholm and Marseille
KOLMAS EUROOPPALAINEN KÄSITYÖLÄISALOJEN JA PIENTEN YRITYSTEN KONFERENSSI: valmistelevat konferenssit Tukholmassa ja Marseillessa
The Third European Conference on the Craft Sector and Small Enterprises will take place on 20, 21 and 22 November 1997 in MILAN, Italy.
Kolmas eurooppalainen käsityöläisalojen ja pienten yritysten konferenssi pidetään MILANOSSA (Italia) 20.-22. marraskuuta 1997.
It is being prepared through a series of preparatory conferences.
Sen valmistelut tapahtuvat valmistelevien konferenssien avulla.
After Bari (June 1996), Dublin (December 1996), Vienna (January 1997), Amsterdam (January 1997) and Munich (March 1997) — the details of which have been published in earlier issues of Euro-Info — two new conferences are planned for 1997.
Niitä on järjestetty ja tullaan järjestämään Barissa (kesäkuu 1996) Dublinissa (joulukuu 1996), Wienissä (tammikuu 1997), Amsterdamissa (tammikuu 1997) ja Münchenissä (maaliskuu 1997), joista on kerrottu yksityiskohtaisemmin aikaisemmissa Euro-Infon numeroissa.
One conference will be held in Stockholm on 17-18 April 1997 on the topic of standardisation and quality policy.
Vuodelle 1997 suunnitellaan kahta uutta konferenssia.
A second conference will take place in Marseille on 15, 16 and 17 May 1997 around the theme of the craft sector and trades within the framework of the Euro-Mediterranean partnership.
Tukholmassa pidetään konferenssi standardoinnista ja laatupolitiikasta 17. ja 18. huhtikuuta 1997. Toinen konferenssi pidetään Marseillessa 15. — 17. toukokuuta 1997 aiheenaan käsityöläisalat ja Eurooppa-Välimeri kumppanuuden puitteissa esiintyvät ammatit.
All those interested in receiving the detailed programmes of these conferences and information on how to register should contact the organisers as listed below:
Konferenssien tarkoista ohjelmista ja ilmoittautumismenettelyistä kiinnostuneet voivat osoittaa pyyntönsä suoraan konferenssien järjestäjille, joiden osoitteet on lueteltu alla:
• Stockholm Pre-Conference: 17 and 18 April 1997 on standardisation and quality:
• Tukholman valmisteleva konferenssi standardoinnista ja laatupolitiikasta 17. ja 18. huhtikuuta 1997:
NORMAPME (in collaboration with Företagarnas Riksorganisation and NUTEK) — Mr Peter Neusser — rue Jacques de Lalaing, 4 — B-1049 Brussels — Tel: +32-2/282.05.30 — Fax: +32-2/282.05.35
NORMAPME (yhteistyössä Företagarnas Riksorganisationin ja NUTEKIN kanssa) — Peter Neusser — rue Jacques de Lalaing, 4 — B-1049 Bryssel — Puh.: +32-2-282.05.30 — Fax: +32-2-282.05.35
• Marseille Pre-Conference: 15, 16 and 17 May 1997 on the Euro-Mediterranean Dialogue:
• Marseillen valmisteleva konferenssi Eurooppa- Välimeri vuoropuhelusta 15. — 17. toukokuuta 1997
APCM (in collaboration with the City of Marseille and the Provence Alpes Côtes d'Azure Region) — Mr Embarek Kari — 12, avenue Marceau — F-75008 Paris — Tel: +33-1/44.43.10.00 — Fax: +33-1/47.20.34.48.
APCM (yhteistyössä Marseillen kaupungin ja Provence-Alpes-Côte d'Azur-alueen kanssa) — Embarek Kari — 12, avenue Marceau — F-75008 Pariisi — Puh.: +33-1-44.43.10.00 — Fax: +33-1-47.20.34.48
Additional pre-conferences are being prepared on specific topics such as 'Tradition and Modernity' in Toledo, Spain; 'The Role of Traditional Trades in Local Development' in Serpa, Portugal; 'Women Entrepreneurs and Coentrepreneurs' in Copenhagen, Denmark; and 'The Enterprise Spirit and the Creation of Enterprises by Young People' in Larissa, Greece.
Muita valmistelevia konferensseja erityisistä aiheista suunnitellaan kuten "Perinne ja nykyaika" Toledossa (Espanja), "Perinteisten ammattien asema paikallisessa kehityksessä" Serpassa (Portugali), "Naiset yrittäjinä ja yhtiökumppaneina" Kööpenhaminassa (Tanska) ja "Yrittäjyys ja nuorten henkilöiden yritysten perustaminen" Larissassa (Kreikka).
The details of these preparatory conferences will be announced in a forthcoming issue of Euro-Info.
Valmistelevien konferenssien yksityiskohdista kerrotaan lisää Euro-Infon seuraavassa numerossa.
For further information: DG XXIII/A4 — Craft Sector and Small Enterprises Francesco IANNIELLO rue de la Loi, 200 (AN80) B-1049 BRUSSELS Fax: +32-2/295.45.90
Lisätietoja: PO XXIII/A4 — Käsityöläisalat ja pienet yritykset Francesco IANNIELLO rue de la Loi, 200 (AN80) B-1049 Bryssel Fax: +32-2-295.45.90
EUROPARTENARIAT Greece: 23 and 24 June 1997 at Pireaus
EUROPARTENARIAT KREIKKA 1997: 23. ja 24. kesäkuuta 1997 Piraeuksessa
The next EUROPARTENARIAT will be held in Pireaus, Greece on 23 and 24 June 1997 in order to assist enterprises — especially SMEs — to internationalise and Européanise their strategies so they can participate fully in the European Single Market.
Seuraava EUROPARTENARIAT järjestetään Piraeuksessa, Kreikassa 23. ja 24. kesäkuuta 1997 tarkoituksenaan auttaa erityisesti pk-yrityksiä kansainvälistämään ja eurooppalaistamaan strategioitaan ja täten osallistumaan täysin eurooppalaisten yhteismarkkinoiden toimintaan.
Launched by the European Commission in 1988, this programme aims to stimulate the development of less-favoured regions by encouraging SMEs of the host region to establish business relations and partnership agreements with their counterparts from other European regions and many third countries.
Euroopan komissio käynnisti EUROPARTENARIAT -ohjelman vuonna 1988 tarkoituksenaan edistää epäsuotuisten alueiden kehitystä rohkaisemalla isäntäalueen pk-yrityksiä solmimaan liikeyhteyksiä ja yhteistyösopimuksia vastaavien muilta Euroopan alueilta tulevien ja useista kolmansista maista tulevien yritysten kanssa.
A catalogue containing the offers and demands for cooperation (distribution, sub-contracting, manufacturing, research and development, technology transfer, joint ventures, etc) of 400 selected Greek enterprises will be made available in February 1997.
Luettelo sisältäen 400:n valitun kreikkalaisen yrityksen yrityskuvaukset sekä yhteistyötä (jakelu, alihankinta, valmistus, tutkimus ja kehitys) koskevat pyynnöt ja tarjoukset on saatavilla helmikuussa 1997.
It will be distributed by a network of specialised national consultants, a list of whom will be published by EURO-INFO.
Luettelon jakavat erityiset kansalliset konsultit, joista Euro-Info tulee julkaisemaan listan.
The 400 Greek SMEs profiled in the catalogue represent the following main sectors: agrofoodstuffs and beverages; machines and equipment; clothing; leather and shoes; electricity and electronics; metal transformation; chemical and pharmaceutical products; services; marble; ceramics and construction materials; plastics; wood and paper; textiles.
Luettelossa esiintyvät 400 kreikkalaista yritystä edustavat pääasiassa seuraavia toimialoja: elintarvike- ja juomateollisuus, koneet ja laitteet, vaate-, kenkä- ja nahkateollisuus, sähkö- ja elektroniikkateollisuus, metallien jalostus, kemian- ja lääkeaineteollisuus, palvelut, marmori, keramiikka, rakennusmateriaalit, muovit, paperi / puu ja tekstiilit.
The results obtained from previous EUROPARTENARIAT events are significant, with 30 to 40% of the host enterprises concluding a formal cooperation agreement.
Aikaisempien EUROPARTENARIAT-tapahtumien tulokset ovat merkittäviä: 30-40 % isäntäyrityksistä on solminut muodollisen yhteistyösopimuksen tapahtuman jälkeen.
A Reflection on the Creation of Employment in the Service Sector
Keskustelu työpaikkojen luomisesta palvelusektorilla
The service sector offers the best perspectives in the fight against unemployment in Europe. But we still need to improve our results.
Palvelusektorilla on parhaat tulevaisuudennäkymät taistelussa työttömyyttä vastaan Euroopassa, mutta tilannetta voidaan yhä parantaa.
This is the conclusion of the communication entitled 'Services: A Users' Guide'7, adopted by the European Commission on 27 November 1996 and examined during the European Council of Dublin on 13 and 14 December 1996.
Tämä on Euroopan komission 27. marraskuuta 1996 hyväksymän ja Eurooppa-neuvoston Dublinissa 13. ja 14. joulukuuta 1996 käsittelemän tiedonannon "Palvelut: käyttöohje"7) loppupäätelmä.
Inspired by the Confidence Pact on Employment, this communication attempts to determine which are the most appropriate means to be implemented so that the layers of employment hidden beneath the surface of the service sec tor8can be fully exploited.
"Työllisyyttä koskeva luottamusopimus" antoi sysäyksen tiedonannon laatimiselle, jonka tavoitteena on määritellä parhaat toteutettavat toimenpiteet, jotta palvelusektorilla8) esiintyvät työllistämismahdollisuudet voidaan täysimää räisesti hyödyntää.
To facilitate the establishment of an action plan, the Commission will present a WHITE PAPER in May 1997 on the services which will be examined during the Amsterdam Council in June 1997.
Toimintasuunnitelman laatimisen helpottamiseksi komissio esittelee toukokuussa 1997 VALKOISEN KIRJAN palveluista, joka tullaan käsittelemään Amsterdamin Eurooppa-neuvostossa kesäkuussa 1997.
The service sector represents more employment than industry and agriculture combined.
Palvelusektorilla on enemmän työpaikkoja kuin teollisuudessa ja maataloudessa yhteensä.
Over the past 15 years, 18 million jobs have been created in the tertiary sector in Europe, compared to 13 million jobs lost in industry and agriculture over the same period9.
15 viime vuoden aikana palvelusektorilla on luotu 18 miljoonaa uutta työpaikkaa kun samanaikaisesti teollisuudessa ja maataloudessa menetettiin 13 miljoonaa työpaikkaa ).
In order to take full advantage of this layer of employment represented by the sector, the Commission estimates that social services have a primary role to play.
Komission mukaan sosiaalipalvelut ovat avainasemassa, jotta sektorin työllistämismahdollisuudet voitaisiin täysimääräisesti hyödyntää.
The demand for this type of service (health and education services or local services) will continue to develop.
Tämäntyyppisten palveluiden (terveys- ja koulutuspalvelut, paikalliset palvelut) kysyntä tulee lisääntymään.
However, in order to finance them (public expenditure is subject to heavy restraints), the Commission foresees the implementation of a partnership between the public and private sectors which will allow for certain services to be sub-contracted out and for beneficiaries to be asked more generally to pay for the services received in order to cover their cost10.
Niiden rahoittamiseksi (julkisten varojen käytöllä on tällä hetkellä suuria rajoituksia) komissio aikoo perustaa kumppanuussuhteen yksityisen ja julkisen sektorin välille, jolloin osa palveluista voitaisiin hankkia alihankintana ja vaatia myös palvelujen käyttäjiä osallistumaan laajemmin palvelun tarjoamisen taloudellisten kustannusten kattamiseen 10).
Similarly, start-up assistance is foreseen for social entities (ie non-profit associations or cooperatives) which provide services to elderly or handicapped persons, etc.
Samoin aiotaan aloittaa sosiaalitalouden organisaatioiden (kuten voittoa tavoittelemattomat organisaatiot ja osuuskunnat, jotka tarjoavat palveluita esim. vanhuksille ja vammaisille) käynnistämisen tukeminen.
In certain EU countries, as many as one job in seven was created over the last decade by social entities although they only account for 5% of total employment in the European Union.
Tietyissä EU-maissa jopa yksi seitsemästä uudesta työpaikasta viimeisten kymmenen vuoden aikana on syntynyt juuri sosiaalitalouden alalla. Ne tulevat vastedes edustamaan noin 5 % unionin alueella olevista työpaikoista.
But the framework of current national regulations will need to be adapted to encourage the birth of new service providers.
Kansallisia sääntelyjärjestelmiä tulee kuitenkin muuttaa uusien palveluammattien syntymisen kannustamiseksi.
To this end, obstacles to forming social service entities must be eliminated and appropriate financial instruments must be set up while adopting a more decentralised, market orientated approach with regard to public sector policy.
Tässä kohdin viimeisetkin esteet sosiaalitalouden organisaatioiden perustamiselle tulee poistaa, luoda asianmukaiset rahoitukselliset välineet ja sopeuttaa julkisen sektorin politiikkoja ottamalla käyttöön markkinalähtöinen ja hajautettu lähestymistapa.
In other respects, small and medium-sized enterprises (SMEs) are considered to be the motors of growth and employ ment in the service sector.
Juuri pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) pidetään työllisyyden kasvun moottorina palvelusektorilla.
Nine SMEs out of ten in the tertiary sector are micro-enterprises which employ less than 10 persons.
Yhdeksän kymmenestä pk-yrityksestä palvelusektorilla on mikroyrityksiä, joiden palveluksessa on alle 10 henkilöä.
Micro-enterprises represent more than 40% of total employment in the manufacturing industry.
Mikroyritykset edustavat 40 % kaikista työpaikoista palvelusektorilla, alle 2 % energiateollisuudessa ja noin 10 % tuotantoteollisuudessa.
For SMEs, the burden of regulatory costs and administrative procedures is, in relative terms, twenty times heavier than for large enterprises.
Sääntelystä ja hallintomenettelyistä aiheutuvat kustannukset merkitsevät pk-yrityksille noin kaksikymmenkertaista taakkaa suuryrityksiin verrattuna.
Employment in Europe — COM(96)485 Final of 9 October 1996 Services of General Interest in Europe — COM(96)443 final of 11 September 1996
) Yleisen intressin palvelut Euroopassa — KOM(96) 443 lopullinen 11. syyskuuta 1996.
6 — which slow up growth and job creation.
— 6 purkamaan liiallisia kansallisia säännöksiä, jotka jarruttavat kasvua ja työpaikkojen luomista..
The Commission is also proposing other measures to the Member States this year with a view to reducing the costs born by SMEs during their start­up phase.
Euroopan komissio ehdottaa jäsenmaille vielä tänä vuonna erityistoimenpiteitä tarkoitukseenaan vähentää pkyritysten kustannuksia nii den perustamisvaiheessa.
The SLIM initiative11 will be carried out and particular attention will be given to lightening the legislative burden imposed on SMEs.
SLIM-aloitettau) toteutetaan ja erityishuomiota kiinnitetään lainsäädännön aiheuttamien kustannusten keventämiseen pk-yrityksille.
Finally, in order for the European Union to be at the forefront of progress in the services market, the Single Market needs an infrastructure (transport and telecommunications) which allow for the rapid provision of services at a mini­mal cost.
Unionin tulisi olla palvelumarkkinoiden kehityksen kärjessä. Sitä varten tarvitaan palveluiden nopean tuottamisen kohtuullisin kustannuksin mahdollistava infrastruktuuri (kuljetukset ja televiestintä).
Electronic trade12constitutes one of the more promising applications of the new information technology.
Sähköinen kaupankäynti12) on yksi lupaavimmista uuden tietoteknologian käyttömahdollisuuksista.
It is providing a large number of new jobs13and is transforming the provision of traditional services.
Sen avulla voidaan luoda paljon uusia työpaik koja12) ja sopeuttaa perinteisiä palveluja.