natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In accordance with Agenda 2000, the Commission has prepared proposals for framework regulations for the Structural Funds and the Cohesion Fund during the period 2000-06.
Komissio on laatinut Agenda 2000 -tiedonannon mukaisesti asetusehdotukset, jotka koskevat rakennerahastojen ja koheesiorahaston toimintaa kaudella 2000-2006.
The proposals include a general Structural Fund Regulation, specific Regulations for each Fund (ERDF, ESF, FIFG, EAGGF support for rural development), a revision of the Cohesion Fund, and a Regulation on a new preaccession instrument.
Ehdotuksiin kuuluvat yleisluonteinen asetus rakennerahastoista, rahastokohtaiset asetukset (EAKR, ESR, KOR, EMOTR:n tuki maaseudun kehittämiseen), koheesiorahaston tarkistus ja asetus uudesta liittymistä edeltävästä välineestä.
These proposals were presented by the Commission on 18 March 1998.2
Komissio esitti ehdotukset 18. maaliskuuta 19982.
CHANGES IN FUND FINANCING APPROACH
SUUNNANMUUTOKSET RAHASTOJEN RAHOITUSOSUUKSISSA
PRIORITY TO EMPLOYMENT IN NEW OBJECTIVE 2 PROGRAMMES (1997-99)
TYÖLLISYYDEN KOROSTAMINEN TAVOITTEEN 2 UUSISSA OHJELMISSA (1997-1999)
The guidelines which the Commission sent to the Member States when preparing the second Objective 2 programming period 199799 highlighted the absolute priority given to safeguarding and promoting employment.
Komission jäsenvaltioille osoittamissa suuntaviivoissa painotettiin, että työllisyyden säilyttäminen ja edistäminen on ratkaisevan tärkeää. Suuntaviivat esitettiin valmisteltaessa tavoitteen 2 toista ohjelmakautta 19971999.
As stated in the Commission communication summarising the new programmes,3the new programming documents for Objective 2 prepared in 1997 represented substantial progress in quantifying employment effects.
Kuten uusien ohjelmien yhteenvetoa koskevassa komission tiedonannossa3 todettiin, vuonna 1997 edistyttiin huomattavasti työllisyysvaikutusten lisäämisessä uusissa tavoitetta 2 koskevissa ohjelma-asiakirjoissa.
In 55 of the 66 programming documents, detailed estimates were provided (at the level of the measures), corresponding to about 66% of total Community financing.
Toimenpiteitä koskevat yksityiskohtaiset arviot tehtiin 55 ohjelmaasiakirjasta (66 kaikkiaan), mikä vastasi noin 66 prosenttia yhteisön kokonaisrahoituksesta.
The figures supplied for job creation should clearly be treated with caution, in particular because the various regions did not use the common methodology proposed by the Commission to estimate employment effects.
Työpaikkojen luomista koskeviin lukuihin on suhtauduttava varauksella, koska useat alueet eivät käyttäneet komission työllisyysvaikutusten arvioimiseksi ehdottamaa menetelmää.
With this caveat, the estimates indicate some 880 000 jobs created, saved or reassigned following Objective 2 operations in the course of the period 1997-99.
Arviot viittaavat kuitenkin siihen, että kaudella 1997-1999 syntyy, säilyy tai jaetaan noin 800 000 työpaikkaa tavoitteen 2 mukaisten tukien ansiosta.
Two thirds of the new jobs are in France, Spain and the United Kingdom, the countries that are the main beneficiaries under Objective 2.
Kaksi kolmasosaa uusista työpaikoista koskee tavoitteen 2 pääasiallisia tuensaajia eli Ranskaa, Espanjaa ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa.
According to recent assessments, this is about the same as in 1989-93.
Tuoreiden arvioiden mukaan tämä suuruusluokka vastaa suunnilleen kauden 1989-1993 ohjelmia.
Temporary jobs represent a fairly small proportion (about 100 000 jobs for seven Member States).
Uusista työpaikoista suhteellisen pieni osa on väliaikaisia (noin 100 000 työpaikkaa seitsemässä jäsenvaltiossa).
In practical terms, the content of the programmes may be summarised under four areas of assistance:
Ohjelmien sisältö voidaan tiivistää neljään tukialueeseen:
• supporting the growth and competitiveness of firms, in particular small firms (48% of all planned expenditure);
• yritysten, etenkin pk-yritysten, kasvua ja kilpailukykyä edistävä tuki (48 % arvioiduista menoista)
• training and employment aid, including measures to familiarise workers with advanced technologies (34%);
• koulutus ja työllisyystuki, mukaan lukien toimet, joilla pyritään kouluttamaan työvoima edistyneiden teknologioiden käyttöön (34 %)
• renovation and improvement of derelict industrial and urban areas (12%);
• taantuneiden teollisuus- ja kaupunkialueiden uudistaminen ja kehittäminen (12 %)
• promotion of tourism, clean technologies, recycling of industrial waste and water, etc. (6%).
• matkailun, puhtaiden teknologioiden, teollisuusjätteiden ja veden kierrätyksen edistäminen jne. (6 %).
All the measures and projects for the regions undergoing industrial conversion should be under way by 31 December 1999 at the latest, and payment should be made by 31 December 2001.
Teollisuudeltaan uudistuvia alueita koskevat toimenpiteet ja hankkeet olisi aloitettava käytännössä viimeistään 31. joulukuuta 1999, ja ne olisi maksettava 31. joulukuuta 2001 mennessä.
3COM(97) 524 final: "The new regional programmes 1997-1999 under Objective 2 of the Community's Structural policies - focusing on job-creation".
KOM(97) 524 lopull. Rakennepoliittisen tavoitteen 2 uudet alueelliset ohjelmat vuosiksi 1997-1999 tavoitteena työpaikkojen luominen.
In May 1997 the Commission adopted guidelines laying down priorities for the adaptation of Structural Fund programmes until the end of 19994(except for Objective 2, which was dealt with separately: see section 1.2.1).
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus työllisyyttä käsitelleessä, 20. ja 21. marraskuuta 1997 Luxemburgissa pidetyssä ylimääräisessä Eurooppa-neuvostossa.
The purpose of these guidelines is to define a reference framework within which to adjust present programmes.
Suuntaviivojen tavoitteena on määritellä viitekehys, jonka mukaisesti nykyiset ohjelmat mukautetaan.
These guidelines are based on interim assessments (see section 3.1), and form the basis for any midterm adjustment in programmes for the period 1994-99.
Väliarviointeihin (3.1 kohta) pohjautuvat suuntaviivat muodostavat perustan kauden 1994-1999 ohjelmien mahdollisille välitarkistuksille.
The adjustments should be made in the course of 1998.
Tarkistukset olisi tehtävä vuoden 1998 aikana.
Six thematic priorities were defined.
Seuraavassa luetellaan kuusi temaattista painopistealuetta:
Investment in basic infrastructure, in particular in favour of trans-European networks (TENs) should make better use of the various financial instruments available, including the EIB and the ΕΓΕ (see sections 5.2 and 5.3).
Infrastruktuuriin liittyvissä investoinneissa, etenkin Euroopan laajuisten verkkojen investoinneissa, olisi hyödynnettävä paremmin erilaisia rahoitusvälineitä, mukaan lukien EIP:n ja EIR:n välineet (ks. 5.2 ja 5.3 kohta).
2 - The productive environment.
2- Tuottava ympäristö.
The guidelines lay especial stress on improving the international competitiveness of small firms, in particular in the services sector (emergence of the information society, comprehensive quality management, etc.).
Suuntaviivoissa painotetaan pkyritysten kansainvälisen kilpailukyvyn parantamista etenkin palvelualalla (tietoyhteiskunta, kokonaisvaltainen laadunhallinta jne.).
They also aim at remedying under-capitalisation of businesses, in particular through financial engineering instruments in the structure of aid to small businesses.
Niillä pyritään myös parantamaan tilanteita, joissa yritysten pääoma on riittämätön, turvautumalla uusiin rahoitusjärjestelyihin pienyrityksille tarkoitettujen tukirakenteiden yhteydessä.
3 - R & TD and the information society.
3- TTK ja tietoyhteiskunta.
The guidelines require special attention to be paid to aid measures for technological innovation, and in general to increasing the share of resources allocated to R & TD and to innovation (see sections 1.3.1, 1.3.5 and 6.4).
Suuntaviivoissa halutaan kiinnittää erityisesti huomiota tukitoimenpiteisiin, jotka koskevat teknologista innovaatiota, ja yleisesti ottaen lisätä TTK:en ja innovaatioon myönnettyjen varojen osuutta (ks. 1.3.1, 1.3.5 ja 6.4 kohta).
4 - Environment and sustainable development.
4- Ympäristö ja kestävä kehitys.
The Commission would like more account to be taken of preventive measures and the growing importance of the ecology sector (see section 6.2).
Komissio kannustaa ottamaan huomioon ehkäisevät toimenpiteet ja ympäristönäkökohtien lisääntyvän merkityksen (ks. 6.2 kohta).
5 - Human resources and education.
5- Inhimilliset voimavarat ja koulutus.
Attention is drawn once again to the need to move from a passive to an active employment policy.
Jälleen muistutetaan, että olisi siirryttävä passiivisesta työllisyyspolitiikasta aktiiviseen.
At the same time, new structures for human resource development need to be organised, e.g. in an appropriate framework of cooperation between small firms (see section 6.1).
Samoin olisi laadittava inhimillisten voimavarojen kehittämiseen tarkoitettuja uusia rakenteita erityisesti pkyritysten yhteistyön yhteydessä (ks. 6.1 kohta).
6 - Equal opportunities for men and women.
6- Miesten ja naisten välinen tasa-arvo.
Moreover, the Commission wants to encourage national and regional partners to ensure the quality and effectiveness of programmes.
Lisäksi komissio haluaa rohkaista kansallisia ja alueellisia yhteistyökumppaneita varmistamaan ohjelmien laadun ja tehokkuuden.
This horizontal priority is aimed especially at partnership (extension of participation by the two sides of industry and other interested bodies), monitoring arrangements (in particular, how they measure performance and identify shortcomings in implementation), information and publicity relating to operations financed in the framework of the Structural Funds, and the efficiency of payment procedures.
Tämä monialainen painopistealue koskee etenkin yhteistyötä (työmarkkinaosapuolten ja muiden asianomaisten tahojen laajempi osallistuminen), seurantatapoja (erityisesti niiden kyky arvioida suorituksia ja havaita toteutuksen puutokset), rakennerahastoista rahoitettuja toimia koskeva tiedottaminen ja mainonta sekä maksumenettelyjen tehokkuus.
On the basis of the guidelines and the results of interim evaluations, Monitoring Committees and the competent authorities will be expected to suggest or decide adjustments to programmes in progress.
Seurantakomiteat ja toimivaltaiset viranomaiset ehdottavat käynnissä olevien ohjelmien mukautuksia tai päättävät niistä näiden suuntaviivojen ja väliarvioiden tulosten perusteella.
The adjustments will generally be applied in 1998.
Mukautukset tehtäneen vuonna 1998.
IMPLEMENTATION OF TERRITORIAL EMPLOYMENT PACTS
Kesäkuussa 1997 kokoontunut Amsterdamin Eurooppa-neuvosto merkitsi alueluettelon tiedoksi.
Three selection criteria To be taken into consideration, proposals for territorial pacts selected by the Member States must meet three criteria:
Kolme valintaperustetta Jäsenvaltioiden valitsemien alueellisia työllisyyssopimuksia koskevien ehdotusten piti täyttää kolme perustetta tullakseen valituiksi:
• a "bottom-up" approach, i.e. based on initiatives originating at local level;
• alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa eli paikallisen tason aloitteet
• a broad partnership comprising all those involved at local level: administrations and public sector, two sides of industry, private bodies and associations with a significant role in favour of employment;
• laaja yhteistyö, johon osallistuvat kaikki asianomaiset paikalliset toimijat: hallinto ja julkinen sektori, työmarkkinaosapuolet, yksityiset toimijat ja yhdistykset, jotka toimivat merkittävästi työllisyyden puolesta
• an integrated approach based on an accurate diagnosis of the local situation and leading to innovative coordinated action (employment action plans).
• yhtenäistetty lähestymistapa, joka perustuu tarkkaan arvioon paikallisesta tilanteesta, ja johtaa uutta luoviin ja koordinoituihin toimiin (työllisyyden toimintasuunnitelmat).
What progress had been made by the end of 1997? Eighty-nine draft pacts from areas or cities in all fifteen Member States of the Union were declared eligible for Community technical assistance.
Loppuvuoden 1997 tilanne Yhteisön tekniseen apuun kelpuutettiin 89 sopimusehdotusta unionin 15 jäsenvaltion kaupungeista tai alueilta, joista jotkut sijaitsivat maaseudulla.
Such assistance takes the form of maximum aid of ECU 200 000 for each pact to pay for setting up an action plan for employment and publicising its content at European level.
Tuen enimmäismäärä on 200 000 ecua sopimusta kohti, ja sen tarkoituksena on työllisyyden toimintasuunnitelman toteutus ja sen sisällöstä kertominen Euroopan tasolla.
By 31 December 1997, decisions on granting technical assistance from the Funds had been taken for 84 pacts (22 under Article 6 ESF, eight under Article 8 EAGGF Guidance Section and 54 under Article 7 ERDF).
31. joulukuuta 1997 mennessä rahastojen teknisen avun myöntämistä koskeva päätös oli tehty 84 sopimuksen osalta (22 ESR: sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaisesti, 8 EMOTR:n ohjausosastosta annetun asetuksen 8 artiklan mukaisesti ja 54 EAKR:sta annetun asetuksen 7 artiklan mukaisesti).
The first action plans under the 89 employment pacts will be drawn up in the course of the first half of 1998.
Vuoden 1998 ensimmäisen puolivuotiskauden aikana laaditaan 89 alueellisen työllisyyssopimuksen ensimmäiset toimintasuunnitelmat.
Once they have been approved, they can be implemented, and should receive Structural Fund aid under existing programmes until the end of 1999.
Hyväksymisen jälkeen ne voidaan toteuttaa, ja niille pitäisi myöntää vuoden 1999 loppuun asti rakennerahastojen tukea nykyisistä ohjelmista.
The Commission will endeavour by appropriate means when the time comes to summarise the content of the employment pacts and so draw conclusions from them for job-creation.
Komissio pyrkii sopivana ajankohtana ja asianmukaisin tavoin tekemään tiivistelmän alueellisista sopimuksista ja hyödyntämään niistä saatuja kokemuksia työpaikkojen luomisessa.
THE SEM 2000 INITIATIVE: IMPROVING MANAGEMENT AND CONTROL OF THE FUNDS
SEM 2000 -ALOITE : VAROJEN HALLINNON JA VALVONNAN PARANTAMINEN
In the framework of the SEM 2000 operation ("Sound and Efficient Management"), the Commission adopted three decisions in 1997 with a view to improving the management and control of the Structural Funds.
Komissio teki SEM 2000 -aloitteen {Sound and Efficient Management - moitteeton ja tehokas varainhoito) yhteydessä vuonna 1997 kolme päätöstä parantaakseen rakennerahastojen hallintoa ja valvontaa.
1 - Datasheets on eligibility of expenditure;
1- Tukikelpoisia menoja koskevat lomakkeet
In April 1997, the Commission adopted a series of decisions5identifying categories of expenditure eligible for Structural Fund financing, in areas which had previously appeared problematic.
Komissio teki huhtikuussa 1997 joukon päätöksiä5, joissa tarkennettiin rakennerahastojen yhteisrahoitusta saavat tukikelpoiset menoluokat joillakin aloilla, jotka olivat aikaisemmin olleet ongelmallisia.
There are 22 datasheets laying down specific rules for the following categories of expenditure:
Kyse on 22 lomakkeesta, joissa täsmennettiin seuraavia menoluokkia koskevat säännöt: lopullisen tuensaajan määritelmä, tukikelpoisuusaika, sopimuksen voimassaolo jäsenvaltiossa, todellisten kustannusten käsitettä koskevia täsmennyksiä, kustannusten kohdentaminen, omaisuuden poisto, luontoissuorituksina tapahtuva kansallinen osarahoitus, maksetuista yhteisön ennakoista aiheutuneiden pankkikorkojen kirjaaminen, muiden tulojen kirjaaminen, rahoitus, pankki- ja oikeudenkäyntikulut, pankkitakauskulut, käytettyjen koneiden ja laitteiden osto, maa-alueen osto, kiinteän omaisuuden osto, alv ja muut verot ja maksut, osarahoitettujen hankkeiden vaihtoehtoinen rahoitus, liiketoiminnan/yrityksen taseen uudelleenjärjestely, rahoitusjärjestelyt: riskipääomarahastot, leasing, takaisin maksettavia tukia koskevat järjestelmät, julkishallinnon kustannukset mukaan lukien jäsenvaltioiden virkamiesten palkat.
These specific rules should help operators on the ground to know what the Funds can part-finance in accordance with current programmes, and thus avoid irregularities in the management of the Funds (see section 4.2).
Nämä täsmennykset kertovat kentän toimijoille, mitä rahastoista voidaan yhteisrahoittaa meneillään olevien ohjelmien mukaisesti, jolloin voidaan välttää joitakin rahastojen hallinnossa esiintyneitä säännönvastaisuuksia, (ks. 4.2 kohta).
2 - Regulation (EC) No 2064/97, setting out the rules the Member States must observe for financial control of operations co-financed by the Structural Funds^
2- Asetus (EY) N;o 2064/97 niiden sääntöjen vahvistamisesta, joita jäsenvaltioiden on noudatettava rakennerahastojen yhteisrahoittamien toimien varainhoidon valvonnan osajtaj
This Commission Regulation, adopted on 15 October 1997, defines the basic rules to be applied by the Member States for financial control of expenditure.
Komission asetus annettiin 15. lokakuuta 1997, ja siinä määritellään vähimmäissäännöt, joita jäsenvaltioiden on noudatettava menojen valvonnassa.
It was established pursuant to Article 23 of Council Regulation (EEC) No 4253/88 (amended by Regulation (EEC) No 2082/93) on coordination of the Funds, and it determines:
Se laadittiin rakennerahastojen yhteensovittamisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4253/88 (muutettu asetuksella (ETY) N:o 2082/93) 23 artiklan mukaisesti, ja siinä määritellään seuraavat seikat:
• the general aims of financial control (including that of providing a sufficient audit trail),
• varainhoidon valvonnan yleistavoitteet (mukaan lukien riittävä jäljitysketju)
• the minimum percentage of expenditure which controls must cover (5% of expenditure under each programme),
• valvottavien menojen vähimmäisprosenttimäärä (5 % kunkin ohjelman kustannuksista)
• controls at the level of projects,
• hankkeiden tarkastukset
• the statement on controls to be drawn up at the closure of forms of assistance.
• tarkastuslausuman laatiminen ohjelman loppuunsaattamisen yhteydessä.
The Regulation came into force in November 1997, except for Article 8 (statement on controls), which came into force on 1 January 1998.
Asetus tuli voimaan marraskuussa 1997 lukuun ottamatta tarkastuslausumaa koskevaa 8 artiklaa, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 1998.
3 - The internal Commission guidelines on the application of net financial corrections
3- Nettomääräisiä rahoituskorjauksia koskevat komission sisäiset ohjeet
These guidelines were adopted on 15 October 1997 in the context of Article 24 of Council Regulation (EEC) No 4253/88.
Nämä ohjeet hyväksyttiin 15. lokakuuta 1997 neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4253/88 24 artiklan mukaisesti.
They specify the circumstances in which the Commission could be led to apply a net financial correction (i.e. a reduction) in its financial contribution to a programme.
Niissä täsmennetään tilanteet, joissa komissio voisi tehdä nettomääräisen rahoituskorjauksen (eli vähennyksen) ohjelman yhteisrahoitusosuuteensa.
The basic reason for such a correction would be significant failure on the part of a Member State to comply with its obligations relating to financial controls.
Huomattavin peruste korjauksen tekemiseksi on, että jäsenvaltio laiminlyö mittavasti varainhoidon valvontaan liittyvät tehtävänsä.
DEVELOPMENT OF THEMATIC PRIORITIES FOR COHESION
KOHEESIOTA KOSKEVIEN TEMAATTISTEN PAINOPISTEALUEHAN TARKEMPI TARKASTELU
Following on from the analyses developed in earlier years (such as "cohesion policy and the environment" in 1995 or "cohesion policy and culture" in 1996), the Commission has launched discussions in a number of new areas where priorities could be defined for economic and social cohesion policy.
Edellisinä vuosina laadittujen analyysien tapaan (kuten "koheesiopolitiikka ja ympäristö" vuonna 1995 tai "koheesiopolitiikka ja kulttuuri" vuonna 1996) komissio aloitti keskustelun useista uusista aloista, jotka voivat liittyä taloudellisen ja sosiaalisen koheesiopolitiikan painopistealueisiin.
As the Structural Funds are the main instruments of this policy, they are closely concerned by these thematic approaches.
Alueiden kyky käyttää tietoyhteiskunnan välineitä on yhä tärkeämpää ja vaikuttaa ratkaisevasti niiden kilpailukykyyn Euroopassa ja maailmanmarkkinoilla. Nämä välineet
THE CHALLENGE OF THE INFORMATION SOCIETY (COM(97) 7)
• auttavat yrityksiä säästämään verkkojen toteuttamisen ansiosta.
On 22 January 1997, the Commission adopted a communication entitled "Cohesion and the information society" (COM(97) 7).
Erot ovat aina vain suurempia tarkasteltaessa tietoyhteiskunnan täysimääräistä hyödyntämistä.
The capacity of the regions to use the tools of the information society is an increasingly important factor determining their competitiveness on European and world markets. These tools:
Esimerkkinä voidaan mainita riittävä koulutustaso, joka tukee tietoyhteiskunnan palvelujen laajaa käyttöä, yksityisen ja julkisen sektorin rooli tietoyhteiskunnan edistämisessä tai yleisen tietoisuuden luominen tietoyhteiskunnasta.
• provide firms with a range of location possibilities so that they can take advantage of differential costs and/or opportunities on various local markets,
Markkinoiden vapauttaminen parantaa teletoiminnan harjoittajien ja palvelujen tarjoajien tietoja tosiasiallisesta kysynnästä, ja he huomioivat paremmin palvelujen tarjoamisen kustannukset.
• enable firms to respond rapidly to a constantly changing economic environment, by adopting flexible forms of organisation,
Koheesion kannalta vaarana on kuitenkin se, että uudet telealan investoinnit ja infrastruktuuri keskitetään niille alueille, joilla kysyntä on suurinta.
• enable firms to take advantage of the economies available from networking.
Komissio on määritellyt joitakin poliittisia suuntaviivoja, joita alueiden, jäsenvaltioiden ja itse komission olisi hyödyllistä tarkastella.
In many fields there are major disparities, not only between Member States but also within the same Member State, in access to information, in the quality and availability of information, and in communications infrastructure.
Lainsäädännön osalta komissio suosittelee, että jäsenvaltiot noudattavat markkinoiden vapauttamiselle vahvistettua aikataulua, koska lainsäädännöllinen epävarmuus saattaa vaarantaa uudet investoinnit etenkin alueilla, joilla näiden investointien tuottavuus ei ole täysin varmaa.
The disparity is even more marked in terms of the broader conditions for full use of the information society, such as the educational level required for general use of information society services, the role of the public and private sectors in promoting the information society, or awareness among the public at large.
Se toteaa kuitenkin, että aikataulua on täydennettävä muilla toimilla etenkin toimilupajärjestelyjen ja yleispalvelun tarjoamista koskevien sääntöjen alalla.
Finally, the process of liberalisation improves the sensitivity of telecommunications operators and service providers to effective demand, and makes them more aware of the cost of supplying the service.
Investoinneissa on selvää, että kilpailukykyisessä ympäristössä infrastruktuurien julkisen rahoituksen myöntämisperusteet tiukkenevat.
From the point of view of cohesion, there is a risk that the areas where demand is most concentrated will benefit increasingly from new investment in telecommunications infrastructure.
Koska infrastruktuurin erot ovat merkittäviä, komissio kehottaa jäsenvaltioita ja itse alueita tutkimaan huolellisesti investointipäätökset (myös rakennerahastojen tukemat), jotta varmistettaisiin tosiasiallinen täydentävyys.
On the other hand, areas where demand is dispersed could become information society "deserts".
Se kehottaa lisäksi keskittämään investoinnit suorimmin koheesioon vaikuttaviin hankkeisiin alueilla, joilla ei muuten markkinaolosuhteissa investoitaisi.
The Commission has identified a number of political guidelines which regions, Member States and the Commission itself could usefully explore.
Jäsenvaltioilla ja alueilla on tärkeä tehtävä, kun otetaan huomioon tietoyhteiskuntaan vaikuttavat aineettomat seikat eli talouteen, hallintoon ja koulutukseen liittyvät esteet.