natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These comprise in particular the prin­ciples of complementarity, partnership, additionality, the programming procedure, monitoring and evaluation.
Näitä ovat erityi­sesti täydentävyys, kumppanuus, ohjelmaperusteisuus, seu­ranta ja arviointi.
Compatibility with the accession partnership and the natio­nal programme for the adoption of the «aquis» must be ensured.
Liittymistä edeltävän kumppanuuden yhteensopivuus yhteisön säännöstön hyväksymiseksi toteu­tettavan kansallisen ohjelman kanssa on varmistettava.
■ According to the Agenda 2000 proposal, the annual resources available to the EAGGF «Guarantee» section are equal to 500 MECU at constant 1997 prices.
■ Monissa hakijamaissa maatalous on edelleen tärkeä työllistäjä.
This money will be allocated to the applicant countries according to objective criteria.
Maatalouden muutosprosessi ja yksityistäminen on vielä kesken ja maatalous kehittyy koko ajan rakenteelli­sesti.
■ In many of the applicant countries, agriculture still represents a major source of employment.
■ Agenda 2000:n ehdotuksen mukaisesti EMOTRn tukio­sastosta vuosittain käytettävissä olevien varojen määrä on 500 miljoonaa ecua vuoden 1997 käyvillä hinnoilla.
In general, the institutional process of privatisation and transformation in the agricultural sector still has to be completed and farm structures will continue to evolve.
Tämä rahajaetaan hakijamaille puolueettomien perusteiden mukai­sesti.
Community pre­acces­sion aid for agriculture and rural development has to be decided in view of the particular need for adaptation to a rather complex Community «acquis» in this sector.
Euroopan unioniin liittyessään hakijamaa menettää oikeutensa tämän asetuksen mukaiseen tukeen.
1 see pari II (lhe Challenge of Enlargement), section III (a strategy for enlargement) part 2 (reinforcing the pre­acceession strategy) and section IV (Cyprus)
1 Ks. toisen osan (laajentumisen haaste) IIIjakson (laajentumisstrategia) 2 osa (liittymistä valmistelevan strategian vahvistaminen)ja IVjakso (Kypros).
Editor: Stella ZERVOUDAKi, EC DG VI A.ll.l.
Vastaava toimittaja: Stella ZERVOUDAKI, CE DG VI A.ll.l.
This publication does not necessarily express the official views of the Commission.
Tämän julkaisun kirjoitukset eivät sido komissiota, tisätieloja antaa: Rue de la toi 200, B-1049 Bruxelles - Belgique - Toimisto: Î/130-4/148A
Telephone: direct line (+32-2_BAR_295.01.55, exchange 299.11.11. Fax: 299.17.61 Telex: COMEU Β 21877.
Suora puhelinyhteys (+32-2)295.01.55, keskus 299.11.11.
European Union Agriculture and Rural Development
Euroopan unioni Maatalous ia maaseudun kehittäminen
The reform of the Common Agricultural Policy
Yhteisen maatalouspolitiikan uudistus
Beef Sector continuing gaps with world prices in many sectors.
Naudanliha-ala sitoutui vähentämään vientitukien käyttöä.
Thus producers across key sectors face the threat of mounting and unsustainable surpluses, with the prospect of rising intervention stocks.
Sen vuoksi monien avainasemassa olevien alojen tuottajia uhkaavat lisääntyvät ja kestämättömät ylijäämät sekä kasvavat interventiovarastot.
Agenda 2000: for a stronger and wider Europe
Agenda 2000: kohti vahvempaa ja laajempaa Euroopan unionia
The Community needs to strike a better balance between those decisions that need to be taken together at European level and those best left in the hands of Member States.
Tukijärjestelmien hallinnon uudistaminen Yhteisön on löydettävä parempi tasapaino niiden päätösten välillä, jotka on tarpeen tehdä yhdessä Euroopan tasolla ja jotka on paras jättää jäsenvaltioiden tehtäväksi.
Such moves must be made within a common policy framework and in full respect of the principles of the Single Market.
Tällaiset ratkaisut on tehtävä yhteisen poliittisen kehyksen puitteissaja yhtenäismarkkinoiden periaatteita täydellisesti noudattaen.
Direct income aid must be better targeted at those who most need it. both to ensure greater equity in the way support is distributed, and to contribute to cohesion in the Union as a whole.
Suora tulotuki on kohdennettava paremmin niille, jotka sitä eniten tarvitsevat, sen oikeudenmukaisemman jakautumisen takaamiseksi ja yhteenkuuluvuuden edistämiseksi koko unionin alueella.
In ils Agenda 2000 communication, published in July 1997, the European Commission set out its vision for the future of Europe.
Euroopan komissio esitti näkemyksensä Euroopan tulevaisuudesta vuoden 1997 heinäkuussa julkaistussa Agenda 2000 -asiakirjassaan.
The communication included proposals seeking, on the one hand, to establish the conditions for sustainable growth and employment, and an improvement in the living conditions of European citizens and. on the other hand, to prepare the way for the next enlargements of the Union in the early years of the next century.
Asiakirja sisälsi ehdotuksia, joilla pyritään toisaalta asettamaan edellytykset kestävälle kehitykselle ja työllisyydelle ja Euroopan kansalaisten elinolojen parantamiselle, sekä toisaalta valmistamaan tietä unionin seuraaville laajentumisille ensi vuosituhannen alussa.
In March 1998. the Commission followed this up with a series of legislative proposals to the Council establishing a basis both for the further development of the Union's policies and for enlargement, as well as a new financial framework for the Union covering the period 2000-2006.
Agendan seurauksena komissio esitti vuoden 1998 maaliskuussa neuvostolle joukon lakiehdotuksia niin unionin tulevaisuuden politiikkojen ja laajentumisen valmistelemisesta kuin unionin rahoituskehyksestä ajanjaksolle 2000-2006.
Many agricultural policy issues have, over recent years, moved to the centre of the political debate across the Union.
Unionin tulevaisuuden politiikkoja koskeviin ehdotuksiin sisältyy merkittäviä uudistuksia rakennepolitiikkoihin ja yhteiseen maatalouspolitiikkaan (YMP).
The public is increasingly interested in food health, quality and safety.
YMP:n uudistusehdotuksen ensisijainen tavoite on kilpailukykyisen ja elinvoimaisen maatalousalan ja vauraiden maaseutuyhteisöjen luominen.
There is also growing interest in the effects of industry and agriculture on the environment, with particular concerns about the impact of intensive farming methods on the natural landscape.
Maatalouden yhä merkittävämpi asema Monista maatalouspolitiikan kysymyksistä on viime vuosien aikana tullut unionissa käytävän poliittisen keskustelun pääaiheita.
Animal welfare too. has become a key issue in many Member States.
Kansalaiset ovat yhä kiinnostuneempia elintarvikkeiden terveellisyydestä, laadusta ja turvallisuudesta.
The proposals for the future of the Union's policies include major reforms of the structural policies and of the Common Agricultural Policy (CAP).
Myös teollisuuden ja maatalouden vaikutuksesta ympäristöön ollaan aiempaa kiinnostuneempia, ja erityistä huolta kannetaan voimaperäisten tuotantomenetelmien vaikutuksesta maaseutumaisemaan.
Top priority under the proposed reform of the CAP is to create and maintain a competitive and viable agricultural sector and thriving rural communities.
Eläinten hyvinvoinnista on lisäksi tullut tärkeä kysymys monissajäsenvaltioissa. jäsenvaltioissa.
Externally, the CAP faces two big challenges.
YMP uusien haasteiden edessä
The CAP: responding to new challenges
Ulkopolitiikan alalla YMP:n on vastattava kahteen suureen haasteeseen.
The CAP faces challenges both of an internal and external nature.
Yhteisellä maatalouspolitiikalla on edessään sekä sisäisiä että ulkoisia haasteita.
Internally, there are three main areas of concern.
Sisäpolitiikan alalla keskeisiä haasteita on kolme.
The internal demand for agricultural products is likely to stay flat over the coming period, or rise slowly, while current forecasts point to big rises in production in some of the main agricultural sectors.
Markkinoiden kehittyminen Maataloustuotteiden osalta yhteisön sisäisten markkinoiden kysyntä säilyy todennäköisesti ennallaan tai kasvaa hitaasti tulevalla kaudella, mutta nykyisten ennusteiden mukaan joidenkin tärkeimpien maatalouden alojen tuotanto kasvaa merkittävästi.
On the other hand, demand on the world market is expected to be strong and prices to remain firm.
Maailmanmarkkinoiden kysyntä säilynee kuitenkin vahvana ja hinnat vakaina.
But the outlook is less promising for the EU agricultural sector.
EU:n maatalousalan kehitysnäkymät eivät ole kuitenkaan lupaavia.
Maintaining internal prices at present levels means
Kansainvälisten kauppaneuvottelujen viime kierroksella EU
In March 1998. accession negotiations start with 6 of the 11 candidates expected to join the Union over the coming years.
Laajentuminen Maaliskuussa 1998 aloitettiin jäsenyysneuvottelut kuuden valtion kanssa niiden 11 ehdokkaan joukosta, joiden on tarkoitus liittyä unioniin tulevina vuosina.
Enlargement brings advantages in terms of stability and big new markets for European business.
Laajentuminen tuo mukanaan etuja sekä vakautena että uusina suurina markkinaalueina Euroopan liike-elämälle.
In the agricultural sector, it also brings considerable challenges.
Maatalousalalle se tuo tullessaan myös melkoisia haasteita.
Enlargement will increase the productive capacity of the EU. and the related threat of surpluses, particularly in sectors such as sugar, milk and meat.
Laajentuminen lisää EU:n tuotantokapasiteettia ja ylijäämien uhkaa, erityisesti sokeri-, maito- ja liha-alalla.
Enlargement will also open new markets for EU produce.
Laajentuminen avaa EU:n tuotteille myös uusia markkinoita.
The present CAP will be confronted with major demands in terms of price support and direct payments, that would be difficult to sustain in the absence of efforts to reduce the price differences between the EU and the candidate countries.
Nykyisellä YMP:llä on edessään suuria hintatukiinja suoriin tukiin liittyviä haasteita, joihin sen olisi vaikea vastata, ellei hinnaneroja EU:n ja hakijamaiden välillä pyritä vähentämään.
Trade talks The start of a new round of international trade talks in 1999 is likely to mean new pressures to continue the process of opening agricultural sectors world-wide.
Kansainvälisten kauppaneuvottelujen uuden kierroksen aloittaminen vuonna 1999 lisää todennäköisesti paineita jatkaa maatalousalan avoimuuskehitystä maailmanlaajuisesti.
Public concerns about environmental protection and consumer issues will also have to be addressed in these international fora.
Näissä kansainvälisissä neuvotteluissa on käsiteltävä myös ympäristönsuojeluun ja kuluttajakysymyksiin liittyviä yleisiä huolenaiheita.
The reform proposals: an overview
Katsaus uudistusehdotuksiin
After the year 2001, forecasts are for renewed growth in production.
Vuoden 2001 jälkeen tuotannon arvioidaan jälleen kasvavan.
However, it is unlikely that, under the current policies, there will be any change in the trend towards longterm decline in consumption.
Nykyisen politiikan aikana kulutuksen pitkään jatkuvaan laskuun ei kuitenkaan ole todennäköisesti odotettavissa mitään muutoksia.
The risk, therefore is one of rising surpluses on the European market.
Näin ollen Euroopan markkinoille uhkaa kertyä ylijäämiä.
The problems facing the sector are not only confined to market imbalances.
Maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskevien komission uudistusehdotusten tavoitteena on uuden kehyksen luominen maataloudelle ja Euroopan maaseutuyhteisöille.
There is growing concern about the environmental effects of intensive production methods.
Ehdotuksissa tunnustetaan vahvan maatalousalan merkitys maaseutu­alueiden talouselämälle ja korostetaan tarvetta parantaa kilpailukykyä sisäisillä ja kansainvälisillä markkinoilla.
These result, notably, from excessive stocking rates and the use of fertilisers and other inputs in an effort to boost forage capacity.
Niissä edellytetään myös takuuhintojen alentamista.
The Commission's reform proposals for agriculture and rural development aim to establish a new framework for agriculture and for Europe's rural communities.
Kuluttajat hyötyisivät näistä ja EU:n maataloudelle saataisiin uusia markkinoita ulkomailta.
The proposals recognise the role of a strong agricultural sector at the heart of the rural economy, and emphasise the need for greater competitiveness on domestic and international markets.
Näin edesautetaan myös jäsenyyttä hakeneiden maiden yhdentymistä EU:hun ja valmistellaan maaperää seuraaville kauppaneuvotteluille.
The proposals call follower guaranteed prices.
Markkinoiden epätasapaino ei suinkaan ole naudanliha­alan ainoa ongelma.
These will benefit consumers and help the EU farm sector exploit new markets abroad. It will also ease the integration of accession candidates and prepare the ground for the next round of trade talks.
Yhä enemmän huomiota on myös alettu kiinnittää voimaperäisten tuotantomenetelmien ympäristö­vaikutuksiin, jotka ovat seurausta erityisesti liian suuresta eläintiheydestä sekä rehuntuotannon lisäämiseen käytetyistä lannoitteista ja muista tuotantopanoksista.
Increasing emphasis is placed on direct aid to offset price cuts.
Yhä enemmän huomiota kiinnitetään hintaleikkausten korvaamiseksi myönnettävään suoraan tukeen.
In this way the Community maintains its commitment to stabilising incomes in the sector while rewarding farmers for the broad range of services agriculture offers society.
Tällä tavoin yhteisö säilyttää sitoumuksensa maataloustuottajien tulojen vakauttamiseen, ja palkitsee samalla viljelijöitä maatalouden yhteiskunnalle tarjoamista monista palveluista.
There are no easy solutions to the challenges facing the sector.
Naudanliha­alan uusiin haasteisiin ei ole olemassa yksinkertaista ratkaisua.
Slaughtering calves to remove the threat of growing market imbalances is not a viable longterm option.
Vasikoiden teurastaminen ei pitkällä aikavälillä voi olla kestävä ratkaisu markkinoiden uhkaavan epätasapainon poistamiseksi.
Imposing direct controls such as quotas would give rise to major efficiency problems and administrative complexity.
Kiintiöiden tapaiset suorat valvontakeinot puolestaan voisivat johtaa vakaviin tehokkuusongelmiin ja hallinnon monimutkaistumiseen.
At the same time, in the face of a declining market, introducing less intensive production methods is even more difficult.
Taantuvilla markkinoilla on myös entistä vaikeampaa ottaa käyttöön laajaperäisempiä tuotantomenetelmiä.
These have been the main issues facing the Commission in seeking to reform the beef sector.
Nämä tekijät komission on ollut pakko ottaa huomioon pyrkiessään uudistamaan naudanliha­alaa.
These changes, however, are not enough to guarantee a living countryside and the protection of Europe's rural heritage.
Nämä muutokset eivät ole kuitenkaan riittäviä elävän maaseudun ja Euroopan maaseudun kulttuuriperinnön säilymisen takaamiseksi.
The Commission, therefore, proposes a comprehensive set of rural development measures which would allow Member States to tailor rural development packages to their individual needs.
Komissio ehdottaa tästä syystä lukuisia maaseudun kehittämistoimenpiteitä, jotka antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden muokata omiin tarpeisiinsa soveltuvia kehittämissuunnitelmia.
Reforming the beef sector
Naudanliha-αΙαη uudistus
Against this background, the Commission has taken the view that the only viable longterm strategy is to lower price support in order to restore a better balance between supply and demand on European and world markets.
Näiden seikkojen perusteella komissio on tullut siihen tulokseen, että ainoa pitkällä aikavälillä kestävä toimintatapa on vähentää hintatukia, jotta kysyntä ja tarjonta saataisiin paremmin tasapainotettua Euroopan markkinoilla ja maailmanmarkkinoilla.
This would have a number of positive effects :
Tällä olisi monia myönteisiä vaikutuksia:
The pressure for reform The beef sector faces increasingly difficult market circumstances.
Naudanliha­alan markkinat ovat muuttuneet yhä vaikeam­miksi.
Beef consumption has fallen by 10% in the last 5 years in the face of competition from other meats and the sector's image problems in some Member States.
Naudanliha joutuu kilpailemaan muuntyyppisen lihan kanssa, ja alan huono maine eräissä jäsenvaltioissa on johtanut naudanlihan kulutuksen vähenemiseen 10 prosentilla viimeisten viiden vuoden aikana.
• it would help beef to re-establish its position on the home market compared to other meats, • it would increase the competitiveness of European beef on growing world markets,
• naudanlihalle olisi helpompi palauttaa sen kotimarkkinoi­den kilpailuasema suhteessa muuhun lihaan
• it would reduce the need for export refunds to traditional out lets.
• eurooppalaisen naudanlihan kilpailukyky kasvavilla maail­manmarkkinoilla lisääntyisi • perinteisiin määräpaikkoihin suuntautuvalle viennille mak­settavan tuen tarve vähenisi.
Beef production is, however, currently on a cyclical downswing. Certain policy measures adopted in 1996 have contributed to this trend.
Naudanlihantuotanto on nykyisin syklisessä laskuvaiheessa mm. eräiden vuonna 1996 toteutettujen toimenpiteiden vuoksi.
These include calf processing measures and the early marketing of calves, as well as the elimination from the food and feed chain of cattle in the UK aged over thirty months.
Näitä ovat prosessointia ja vasikoiden aikaistettua markkinoille saattamista koskevat toimenpiteet sekä yli 30 kuukauden ikäisten nautojen poistaminen ihmisten ja eläinten ravintoketjusta Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
• The annual suckler cow premium would be increased up to 180 ECU in 2002 and would continue to be based on individual ceilings.
Hintatuen mukauttaminen tehokkaasti, se perustuisi myös härkien tuotannon suhtelliseen merkitykseen jäsenvaltiossa. • Emolehmäpalkkion vuotuinen määrä nousisi 180 ecuun vuonna 2002, ja se perustuisi edelleen tuottajakohtaisiin ylärajoihin.
A maximum of 20% of the suckler cow premium rights could be claimed for heifers.
Enintään 20 prosenttia emolehmäpalkkiooikeuksista voisi koskea hiehoja.
This would help to reduce the total number of suckler cows, while maintaining the current individual ceilings.
Tämän avulla emolehmien lukumäärää olisi mahdollista vähentää säilyttämällä kuitenkin nykyiset tuottajakohtaiset ylärajat.
Adjusting price support In order to achieve market equilibrium, the Commission proposes to reduce market support by 30 % to ECU 1950/tonne.
Markkinoiden tasapainon saavuttamiseksi komissio ehdottaa markkinatuen vähentämistä 30 prosentilla eli 1 950 ecuun tonnilta.
The decrease would be phased-in so that the current intervention price (ECU 2780/tonne) would be reduced in three steps of 10%.
Nykyistä interventiohintaa (2 780 ecua tonnilta) alennettaisiin kolmena 10 prosentin vähennyksenä.
On 1 July 2002, the basic price for private storage would be established with the introduction of the third and final 10% decrease in market support.
Markkinatuen kolmannen ja viimeisen 10 prosentin vähennyksen jälkeen otettaisiin 1. heinäkuuta 2002 käyttöön yksityisen varastoinnin perushinta.
Private storage aid could be granted when - as in the pig meat sector - the average Community market price is less than 103% of the basic price.
Yksityisen varastoinnin tukea voitaisiin samoin kuin sianliha-alallakin myöntää, kun keskimääräinen markkinahinta on alle 103 prosenttia perushinnasta.
The basic price can only be changed by the Council in consultation with the European Parliament (in accordance with Article 43 (2) of the Treaty).
Tätä perushintaa voi muuttaa ainoastaan neuvoston päätöksellä, jonka tekemistä edeltää Euroopan parlamentin kuuleminen (perustamissopimuksen 43 artiklan 2 kohta).
Maintaining incomes
Tulotason säilyttäminen
• The Commission believes that it is appropriate to introduce national ceilings to cover all suckler cow premium rights.
• Komission mielestä on syytä ottaa käyttöön kaikkia emäle-hmäpalkkio-oikeuksia koskevat kansalliset ylärajat.
The overall number of premium rights would be reduced to the level of actual use of the premium during a specific reference period (the best out of the 1995/1996 period, plus 3%).
Palkkio-oikeuksien kokonaismäärää laskettaisiin siten tasolle, joka vastaa palkkioiden todellista käyttöä tietyn viitekauden aikana (vuosien 1995 tai 1996 paras luku + 3 %).
Where the national ceiling would mean reductions in respect of current individual premium rights. Member States would have to comply with certain objective criteria.
Jos kansallinen yläraja edellyttää tuottajakohtaisten palkkio-oikeuksien vähentämistä, jäsenvaltioiden olisi noudatettava tiettyjä puolueettomia perusteita.
The reduction of unused individual ceilings would be simplified, as would the provisions for a national reserve of premium rights.
Käyttämättömien tuottajakohtaisten ylärajojen vähentäminen ja kansalliset palkkio-oikeusvarantoja koskevat säännökset yksinkertaistuisivat. • Uusi lypsylehmäpalkkio määriteltäisiin lypsylehmäpalkkjoyksikköjen perusteella.
• The new premium for dairy cows (the dairy cow premium) would be determined on the basis of the dairy premium unit.
Tällä tavoin olisi mahdollista vähentää hallintoa ja valvontaa.
Thus, an excessive administrative and control burden would be avoided.
Lypsylehmistä myönnettävää naudanlihapalkkiota on mukautettu kansallisen maitotuotosten mukaan.
The beef premium for dairy cows has been adjusted according to national milk yields so that the premium per unit would be higher in Member States with low milk yields (more cows per premium unit) and vice versa.
Yksikköä kohden palkkio olisi sen vuoksi korkeampi alhaisen maitotuotoksen jäsenvaltioissa (enemmän lehmiä palkkioyksikköä kohden) ja päinvastoin.
On its own, the reduction of price support could have a negative effect on farmers' incomes.
Hintatukien vähentäminen yksinään voisi vaikuttaa negatiivisesti viljelijöiden tuloihin.
This could be expected to be partially offset by the adjustments farmers would make to their production structures, through savings on input costs and through increased efficiency.
Tällaiset vaikutukset saattaisivat osittain lieventyä, jos viljelijät mukauttaisivat tuotantomenetelmiään alentamalla kustannuksia ja parantamalla tehokkuutta.
In parallel, the Commission proposes a new regime which would significantly increase existing direct income payments and give more flexibility to the sector through the introduction of additional payments.
Komissio ehdottaa myös uutta järjestelmää, jolla lisättäisiin huomattavasti nykyisiä suoria tukia ja koko alan tarvitsemaa joustoa ottamalla käyttöön lisätukia.
These additional payments would be financed by means of EAGGF-funded national envelopes.
Nämä lisätuet rahoitettaisiin EMOTR:sta rahoitettavilla jäsenvaltiokohtaisilla määrärahoilla.
EAGGF funding for beef support schemes would be split equally between Community payments and national envelopes.
Naudanlihan tukijärjestelmille EMOTR:sta myönnettävä rahoitus jaettaisiin tasan toisaalta yhteisön tukeen ja toisaalta jäsenvaltiokohtaisiin määrärahoihin.
Direct payments Direct payments would be increased for both male bovine animals and suckler cows.
Sekä urospuolisia nautoja että emolehmiä koskevaa suoraa tukea on tarkoitus lisätä.
Heifers would - up to a certain percentage - be eligible for the suckler cow premium.
Myös hiehot olisivat tiettyyn prosenttiosuuteen asti oikeutettuja emolehmäpalkkioon.
A new direct payment for dairy cows (the dairy cow premium) would also be introduced.
Lypsylehmien kohdalla puolestaan otettaisiin käyttöön uusi suora tuki nimeltä lypsylehmäpalkkio.
The details are as follows:
Suoria tukia koskevat yksityiskohdat ovat seuraavat:
Money for the additional payments would be distributed to Member States in the form of Community-financed national envelopes.
Lisätukiin tarkoitetut rahat on tarkoitus jakaa jäsenvaltioille yhteisön rahoittamina jäsenvaltiokohtaisina määrärahoina.
Funds would be distributed according to the Member State's share in net production.
Varoja jaettaisiin jäsenvaltioiden kesken niiden nettotuotanto-osuuden mukaan.
Member States would set up national provisions for the distribution of additional payments to ensure equal treatment between producers, and to avoid major distortions of competition at EU level.
Jäsenvaltiot antaisivat lisätukien jakamisesta kansallisia säännöksiä, joilla turvataan tuottajien tasavertainen kohtelu ja vältetään kilpailun vääristyminen yhteisössä.