natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It seeks to provide a detailed and systematic analysis of the contribution of the Structural Funds to small firms in the various Member States and in particular to evaluate, in the light of experience, the relevance of the strategies and the variety of instruments used (aid schemes, business services, global grants, etc.), the effectiveness of the procedures for management and implementation and the relative impact of the various types of measures involved.
Arvioinnin tarkoituksena on esittää yksityiskohtainen ja järjestelmällinen analyysi rakennerahastojen tuesta pk-yrityksille eri jäsenvaltiossa. Siinä pyritään varsinkin arvioimaan saatujen kokemusten perusteella strategioiden ja käytössä olevan rahoitusvälinevalikoiman (tukijärjestelmät, yrityksille tarjotut palvelut, globaalituet jne.) tarkoituksenmukaisuutta, hallinnointi- ja toteuttamismenettelyjen tehokkuutta sekä eri toimenpideryhmien suhteellista vaikutusta.
In view of the extent of the study, stress will be laid on a representative sample of programmes to be studied in depth on the basis of cases in all the Member States.
Tutkimusalueen laajuuden vuoksi tutkimuksessa keskitytään edustavaan ohjelmaotokseen, jota analysoidaan tarkemmin kaikkia jäsenvaltioita koskevien tapaustutkimusten avulla.
This phase of field work will be supplemented by a survey of beneficiary small firms compared with a group of such firms receiving structural assistance but no aid (check sample).
Kenttätyövaihetta täydennetään tukea saavissa pkyrityksissä tehtävin kyselyin. Vertailuryhmänä ovat yritykset, joilla olisi edellytykset rakennetukiin, mutta jotka eivät ole sitä saaneet.
Research and technological development (R & TD)
Tutkimus ia teknologinen kehittäminen (TTK)
The aim of this thematic evaluation is to compare R & TD measures supported by the Structural Funds as a factor in the competitiveness of regions and, more broadly, from the viewpoint of regional development.
Teemakohtaisen arvioinnin tarkoituksena on vertailla rakennerahastoista tuettuja TTK-toimia, joita tarkastellaan alueiden kilpailukykyyn vaikuttavina tekijöinä aluekehityksen näkökulmasta.
Some of the themes have already been selected in order to make the evaluation useful: the relative effectiveness of R & TD measures, the nature of and links between research institutes and firms, particularly small firms, improving human capital, the performance and economic impact of R & TD measures, the impact of national policies, including from the viewpoints of finance and the spatial distribution of activities and links or synergies with other Community initiatives or policies (particularly framework research programmes).
Joitakin aiheita on jo valittu, jotta arvioinnista olisi hyötyä. Aiheita ovat TTK-toimien suhteellinen tehokkuus, tutkimuslaitosten luonne ja yritysten, varsinkin pkyritysten suhde niihin, henkilöstöresurssien vahvistaminen, TTK-toimien tulokset ja taloudelliset vaikutukset, jäsenvaltioiden politiikkojen vaikutukset sekä rahoituksen että toimien alueellisen jakautumisen kannalta, yhteydet muihin aloitteisiin tai yhteisön politiikkoihin (erityisesti tutkimuksen puiteohjelmiin) tai näiden kanssa saavutettu synergia.
In view of the differences in the areas receiving structural assistance, it was thought better to distinguish two separate groups, regions eligible under Objectives 1 and 6 and areas eligible under Objective 2.
Koska rakennetukia saavat alueet poikkeavat toisistaan, ne jaettiin kahteen ryhmään: tavoitteiden 1 ja 6 kohdealueisiin sekä tavoitteen 2 kohdealueisiin.
From the viewpoint of the relevance of the strategic choices for R & TD, this is justified by the fact that the problems posed are different.
Jako on perusteltu TTK-toimien strategisten valintojen tarkoituksenmukaisuuden kannalta, koska kullakin toimella on erilaiset ongelmat.
In the regions whose development is lagging behind, the stress is laid on technological disparities and the need to catch up by increasing locally-generated research capacity in order to affect long-term growth.
Kehityksessä jälkeen jääneillä alueilla keskitytään teknologian puutteisiin sekä jälkeenjääneisyyden poistamiseen omia tutkimusvoimavaroja kasvattamalla. Tällä pyritään lisäämään kasvua pitkällä aikavälillä.
Objective 6 is a special case because it is not identical to Objective 1 but contains elements of good practice for the exploitation of R & TD activities which could be transferable to other regions.
Tavoite 6 on erityistapaus, sillä tavoitteen 1 kohdealueet eivät täysin kuulu sen piiriin, mutta siihen sisältyy TTK-toimien hyödyntämiseen liittyviä hyviä käytäntöjä, joita voitaisiin siirtää muille kohdealueille.
By contrast, the declining industrial areas have greater need of innovation (rather than research capacity) and stronger links with the industrial system to revitalise their local economies.
Taantuvat teollisuusalueet taas kaipaavat innovaatioita (enemmän kuin tutkimusvoimavaroja) ja vahvempia siteitä teollisuuteen alueiden talouden elvyttämiseksi.
The conclusion of the studies will therefore be sharply different for the two types of area.
Koska alueita on kahta eri tyyppiä, myös arviointien loppupäätelmät poikkeavat selvästi toisistaan.
This thematic evaluation will then be reinforced by more specific complementary evaluations in the area of the Business Innovation Centres (BICs) or under Article 10 of the ERDF Regulation (evaluation of regional technological plans and interim evaluation of the RIS).
Teemakohtaista arviointia täydennetään yksityiskohtaisemmilla lisäarvioinneilla, jotka kuuluvat Euroopan yritys- ja innovaatiokeskusten alaan tai perustuvat EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklaan. Niitä ovat alueellisten teknologiasuunnitelmien arviointi ja alueellisten innovaatiosuunnitelmien (RIS) väliarviointi.
If this evaluation (financed from budget heading B2-1600) is to be carried out, it will need appropriate tools in order to assess better, and in quantified fashion, the general and specific impact on the environment of structural assistance.
Jotta arviointi saadaan toimivaksi, on arviointivälineitä (jotka rahoitettiin budjettikohdasta B2-1600) mukautettava. Näin ympäristönsuojeluun tarkoitettujen rakennetukien yleis- ja erillisvaikutuksia voidaan paremmin arvioida myös määrällisesti.
This should clearly distinguish between assistance which has a direct (or intentional) impact on the environment (e.g. a treatment station) and that which has an indirect or secondary effect (e.g. the construction of a road).
Rakennetuissa on erotettava toisistaan tuet, joilla on suora (tai harkittu) vaikutus ympäristöön (esimerkiksi vedenpuhdistamon rakentaminen), ja toisaalta tuet, joilla on epäsuoria tai välillisiä vaikutuksia ympäristöön (esimerkiksi maantien rakentaminen).
These impacts could be identified through the sectoral categories adopted in the Fifth Programme on the Environment.
Vaikutukset voidaan selvittää viidennessä ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa hyväksyttyjen alakohtaisten ryhmien avulla.
The lessons learned from a study of a representative sample of programmes will enable the evaluation to make a specific contribution to better ways of including environmental concerns in future programming and seeing where specific action is required.
Edustavaan ohjelmaotokseen perustuvasta tutkimuksesta saatujen tulosten myötä arvioinnilla voidaan suoraan edistää ympäristönäkökohtien sisällyttämistä tuleviin ohjelmiin, ja sen avulla voidaan rajata tarvittavat konkreettiset toimet.
The evaluation of the partnership
Yhteistyön arviointi
This evaluation is intended to examine systematically the difficulties and conditions attendant on the implementation of a partnership which is effective and complies with the principle of subsidiarity and to make recommendations on a better division of responsibilities between the parties concerned.
Arvioinnilla on tarkoitus tutkia järjestelmällisesti tehokkaaseen ja läheisyysperiaatteeseen perustuvaan yhteistyöhön liittyviä ongelmia ja edellytyksiä. Siinä on myös tarkoitus antaa suosituksia, joilla tähdätään vastuunjaon parantamiseen eri toimijoiden välillä.
The study should take account of a number of specific features such as the nature of the forms of assistance and the variety of institutional systems.
Arvioinnissa on otettava huomioon eräitä erityispiirteitä, kuten tukitoimenpiteiden luonne ja institutionaalisten järjestelmien moninaisuus.
It will be organised in two stages: a survey of the administrative and institutional context and then the arrangements for programming and the management of structural assistance in each Member State.
Toiminnallisesti arviointi jakautuu kahteen osaan: hallinto- ja toimielimiä koskevaan kyselyyn sekä kunkin jäsenvaltion rakennetukien suunnittelu- ja hallinnointitapoja koskevaan kyselyyn.
An evaluation of the implementation of practical partnerships and their effectiveness will permit verification of one of the principles underlying the operation of the Structural Funds.
Käytännön yhteistyön toteuttamiseen ja yhteistyön tehokkuuteen liittyvien arviointien avulla voidaan selvittää, onko tämä rakennerahastojen toimintaperiaate onnistunut.
Ex post evaluation of Leader I
LEADER I -yhteisöaloitteen jälkiarviointi
The interim report, submitted in November 1997, includes the results of a survey of 217 local action groups (Lags), describing their composition, management methods and the activities they have developed in the various countries.
Marraskuussa 1997 julkaistussa väliarvioinnissa esiteltiin 217 paikallisessa toimintaryhmässä tehdyn kyselyn tulokset. Siinä selvitettiin ryhmien koostumus, niiden hallinnointitapa sekä niiden eri maissa järjestämä toiminta.
This survey permitted a typology of the groups to be drawn up.
Näiden seikkojen avulla erityyppiset ryhmät voitiin jakaa eri alaryhmiin.
Subsequently, 52 groups were selected for closer study, which concentrated on the impact of Leader at local level.
Sen jälkeen valittiin 52 ryhmää tarkempaan tutkimukseen, jolla haluttiin selvittää lähinnä LEADER-yhteisöaloitteen vaikutukset aluetasolla.
Initial results show that, after a difficult start-up period, the groups were able to carry out the measures in their action plans which, although very local in scope, gave a substantial boost to the areas concerned.
Ensimmäisten tulosten perusteella näyttää siltä, että hankalan käynnistysvaiheen jälkeen ryhmät onnistuivat toteuttamaan toimintasuunnitelmiinsa sisältyvät toimenpiteet.
The report also covers the role of the regional, national and Community authorities in implementing and managing the Initiative and also includes a study of the Leader network, underlining its beneficial effects.
Vaikka toimenpiteet vaikuttivatkin lähinnä paikallisesti, niillä oli merkittävä vaikutus koko maalle. Väliarvioinnissa selvitettiin myös, miten paikalliset, kansalliset ja yhteisön viranomaiset ovat olleet mukana aloitteen toteuttamisessa ja sen hallinnoinnissa.
The final report, expected early in 1998, should cast fresh light on the impact of the work of the local actions groups and expand the results of the information collected from the 52 groups selected.
Vuoden 1998 alussa toimitetut loppukertomukset tuonevat esiin paikallisten toimintaryhmien toimien vaikutukseen liittyviä uusia seikkoja ja täydentävät 52 ryhmästä kerättyjen tietojen perusteella saatuja tuloksia.
EVALUATING THE IMPACT ON EMPLOYMENT
TYÖLLISYYSVAIKUTUSTEN ARVIOINTI
As a result of the extraordinary Luxembourg European Council on employment, evaluating the effects of structural assistance on employment is now a work priority.
Työllisyyttä käsitelleen Luxemburgin ylimääräisen Eurooppa-neuvoston myötä rakennetukien työllisyysvaikutusten arviointi on tällä hetkellä ensisijainen tehtävä.
A number of estimates of the impact on employment have been made in recent years for various purposes.
Eri tavoitteista on tehty viime vuosina useita työllisyysvaikutuksia koskevia arviointeja.
The example of Objective 2
Esimerkkinä tavoite 2
Available estimates show that, in the case of Objective 2 for example, there is a great variety in employment measures (expected or achieved) and the associated indicators of efficiency, depending on whether estimates are made in advance or retrospectively.
Saatavilla olevat arvioinnit osoittavat, että esimerkiksi tavoitteen 2 työllisyystoimet ja niiden tehokkuusindikaattorit ovat hyvin epäyhtenäisiä riippuen siitä, onko kyseessä ennakko- vai jälkiarviointi.
Ex post estimates for 1989-93 suggest that some 450 000 net additional jobs were created, overall just over half the 850 000 or so gross jobs recorded.
Kautta 1989-1993 koskevat jälkiarvioinnit näyttävät osoittavan, että uusia nettotyöpaikkoja syntyi noin 450 000, mikä on lähes puolet vähemmän kuin tilastoitujen bruttotyöpaikkojen määrä (noin 850 000 kappaletta).
On average, every million ecus invested by the Structural Funds generated almost 140 gross jobs or 73 net jobs.
Jokaisella rakennerahastoista maksetulla miljoonalla eculla luotiin keskimäärin 140 bruttotyöpaikkaa ja 73 nettotyöpaikkaa.
The average cost per job created or maintained was, according to those estimates, about ECU 22 000 (ECU 41 700 per net job).
Jokaisen uuden tai säilytetyn työpaikan hinnaksi tulee siis kyseisten jälkiarviointien mukaan noin 22 000 ecua (nettotyöpaikan hinnaksi 41 700 ecua).
The programmes for the whole of the current programming period (1994-99) contain prior estimates by the Member States.
Nykyisestä ohjelmakaudesta (1994-1999) on saatavilla ohjelmiin osallistuvien jäsenvaltioiden toimittamat ennakkoarvioinnit.
The volume of jobs created rose from 650 000 in 1994-96 to 880 000 in 199799 while efficiency indicators, particularly the average cost per job, remained virtually unchanged.
Syntyneiden työpaikkojen määrä liikkuu kauden 19941996 650 000 työpaikasta kauden 1997-1999 880 000 työpaikkaan, kun taas tehokkuusindikaattorit, varsinkin työpaikan keskihinta, vastaavat suurin piirtein toisiaan.
However, it should be noted that estimates concerning current programmes relate only to measures whose impact on employment was quantified. These account for about two thirds of the cost of assistance.
On kuitenkin muistettava, että nykyisiä ohjelmia koskevat arvioinnit perustuvat yksistään toimenpiteisiin, joiden työllisyysvaikutukset on arvioitu ja jotka edustavat vain kahta kolmasosaa tukitoimenpiteiden kokonaismäärästä.
The discrepancies noted may be due to the growth of the Structural Funds between the two periods, partly because of the transfer of appropriations between programmes and some reorientation of assistance towards the productive sector to promote employment.
Havaitut erot saattavat johtua kahden kauden välillä tapahtuneesta rakennerahastojen kasvusta, joka johtuu osittain ohjelmien välisistä määrärahasiirroista, sekä tukitoimenpiteiden uudelleen
Annual Report of the Structural Funds (1997)
Rakennerahastot 1997 - Yhdeksäs vuosikertomus kohdentamisesta tuotantosektorille työllisyyden parantamiseksi.
Because of these objective limitations, estimates do not permit final conclusions about the effectiveness and efficiency of assistance in terms of job creation.
Näiden konkreettisten rajoitusten vuoksi arviointien perusteella ei voida lopullisesti päätellä sitä, miten tehokkaita tukitoimenpiteet ovat työllisyyden kannalta.
Estimated impact on employment of assistance under Objective 2 (1994-99)
Tavoitteen 2 tukitoimenpiteiden arvioidut työllisyysvaikutukset (1994-1999)
No of gross jobs created or maintained (Ό00) No of jobs per ECU million invested (Structural Funds) Average cost per job created or maintained (ECU)
Luodut tai säilytetyt bruttotyöpaikat (tuhansia) Työpaikkojen määrä miljoonaa investoitua ecua kohti (rakennerahastot) Kustannusten keskiarvo luotua tai säilytettyä työpalkkaa kohti (ecua)
* Overall estimates based on data in the SPDs (CSF/OPs in the case of Spain), including Sweden and Austria for 1994-99 ** Estimates provided by the Member States in the SPDs (CSFs/OPs in the case of Spain) only on the basis of measures whose impact on types of jobs has been estimated
* Kokonaisarviot perustuvat yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen tietoihin (Espanjan osalta YTK/toimenpideohjelma), mukaan lukien Ruotsi ja Itävalta kauden 1994-1999 osalta. ** Jäsenvaltioiden yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa ilmoittamat tiedot (Espanjan osalta YTK/toimenpideohjelma) perustuvat vain toimenpiteisiin, joiden työllisyysvaikutukset on arvioitu.
A more accurate evaluation and comparison of the real impact on employment requires an estimate of the net impact on employment based on the gross impact (overall impact declared by beneficiaries), with due regard to the windfall effects (benefits which would have been secured in any case) and displacement effects (effects on employment which result in job losses even within the target area) and indirect effects.
Niiden arviointi on mahdollista bruttovaikutusten perusteella (tuen saajien ilmoittamat yleisvaikutukset), ottaen huomioon satunnaisvaikutukset (myönteiset vaikutukset, jotka olisi saavutettu joka tapauksessa), siirtovaikutukset (työllisyysvaikutukset, jotka johtavat työpaikkojen katoamiseen jopa kohdealueen sisällä) sekä epäsuorat vaikutukset.
In order to make these estimates more rigorous, a distinction should also be made, wherever possible, between jobs maintained or altered (those which would have been lost without assistance) and new or additional jobs arising from assistance.
Jotta arviot olisivat vieläkin tarkempia, olisi myös erotettava toisistaan säilytetyt tai muunnetut työpaikat (ne, jotka olisi menetetty ilman tukitoimia) ja toisaalta tuen avulla luodut kokonaan uudet työpaikat.
Example of the application of the method (actual case)
Esimerkki menetelmän soveltamisesta (tositapaus)
Measure
Kokonaismenot
ECU 180 million Or about 15% of total expenditure under the programme ECU 70 million Or over 35% of total expenditure on the measure
Toimenpide Pkyritysten tuki 180 miljoonaa ecua Noin 15 % ohjelman kokonaismenoista.
Total expenditure ERDF Result
70 miljoonaa ecua Yli 35 % toimenpiteen kokonaismenoista.
12 000 small firms In the previous programme, ECU 75 million was allocated to this assisted measure and monitoring data have confirmed that 15 000 small firms were assisted
12.000 tuettua pk-yritystä Edellisessä ohjelmassa toimenpiteeseen annettiin 75 miljoonaa ecua, ja seurantatietqen mukaan 15000 pk-yritystä sai tukea.
Gross effect on employment
Bruttovaikutus työllisyyteen
9.000 Monitoring data show that on average 75% of small firms assisted stated that they had created or maintained one full-time equivalent job
9000 Seurantatiedoista käy ilmi, että keskimäärin kolme neljästä tukea saaneesta pk-yrityksestä ilmoitti luoneensa tai säilyttäneensä kokopäiväisen työpaikan.
Windfall effect
Satunnaisvaikutus
-1.800 Evaluation data confirmed that 20% of assistance to small firms had no effect, that is that one firm assisted in five would have acted in the same way without ERDF support
-1800 Arviointitietojen mukaan 20 %:lla pkyritysten saamasta tuesta ei ollut vaikutuksia, eli yksi viidestä tuetusta yrityksestä olisi toiminut samoin ilman EAKR:n tukeakin.
Displacement effect
Siirtovaikutus
-2.700 Evaluation data show that 30% of the impact of this type of asssitance on employment simply moves jobs from other parts of the area covered by the programme.
-2700 Arviointitietojen mukaan 30 % tällaisista työllisyystuen vaikutuksista vain siirtää ohjelmassa tarkoitetun alueen toisista osista peräisin olevia työpaikkoja.
Net effect on employment
Nettovaikutus työllisyyteen
This method seeks to create a common system of evaluating the impact on employment while seeking to improve quantification of the employment objectives expected from the programme.
Menetelmän avulla pyritään luomaan yhteinen viitekehys työllisyysvaikutusten arvioimiseksi. Sillä pyritään myös helpottamaan ohjelmille asetettujen määrällisten työllisyystavoitteiden määrittelyä.
European assistance for employment
Eurooppalainen työlliswskilpailu
In June 1997 the Commission launched a European competition for employment intended to identify projects partfinanced by the Structural Funds which had most effectively contributed to creating lasting jobs in the Objective 2 areas.
Komissio käynnisti kesäkuussa 1997 eurooppalaisen työllisyyskilpailun, jolla pyrittiin löytämään sellaiset rakennerahastoista yhteisrahoitusta saanet hankkeet, joiden avulla oli tehokkaimmin onnistuttu luomaan pysyviä työpaikkoja tavoitteen 2 kohdealueilla.
This competition was open to all measures supported by the ERDF or the ESF since 1989.
Kilpailu oli avoin kaikille EAKR:n tai ESR:n tukea vuodesta 1989 alkaen saaneille hankkeille.
85 applications to participate were received, of which 82 related to an average of 5 000 jobs created.
Kilpailuun ilmoitettiin 85 hanketta, joista 82:ssa oli luotu noin 5 000 uutta työpaikkaa.
In all, these measures related to investment totalling some ECU 180 million and resulting in the creation of 38 000 jobs.
Yhteensä toimenpiteet vastaavat noin 180 miljoonan ecun investointia, jolla luodaan 38 000 työpaikkaa.
The Commission carried out a preliminary
Rakennerahastoista hankkeille
¡19 evaluation of the measures which were sent for a group of independent experts to examine.
¡21 maksetun tuen määrä vaihteli 32 000 ecusta 43 miljoonaan ecuun.
The ten best measures were selected in February 1998 using the following criteria: net job creation, quality and durability of jobs, degree of difficulty experienced by the target groups in generating or finding jobs, degree of involvement of the local authorities and the originality and transferability of the measures carried out.
Kymmenen parasta hanketta valittiin helmikuussa 1998 seuraavin valintaperustein: uusien nettotyöpaikkojen määrä, työpaikkojen laatu ja pysyvyys, kohderyhmien vaikeudet luoda tai löytää työpaikkoja, paikallisviranomaisten osallistumisaste sekä hankkeiden omaperäisyys ja sovellettavuus.
The "winning" measures were announced at a conference which was held in Brussels in April 1998.
Valitut hankkeet julkistettiin virallisesti erään Brysselissä huhtikuussa 1998 järjestetyn konferenssin yhteydessä.
The lessons drawn form this experience were presented to an audience of local authorities and experts.
Kokeiluista saadut tulokset esiteltiin laajalle paikallisviranomaisista ja asiantuntijoista koostuvalle yleisölle.
Those responsible for the best measures were invited to share their approach and the results obtained in the other Objective 2 areas.
Ansioituneet hankkeiden laatijat kutsuttiin paikalle kertomaan lähestymistavoistaan ja muilla tavoitteen 2 kohdealueilla saaduista tuloksista.
THE METHODOLOGICAL ASPECTS OF EVALUATION
ARVIOINTIIN LHTTYVIÄ METODOLOGISIA NÄKÖKOHTIA
A main priority for evaluation is the consolidation of the methods and instruments developed so far to provide better support for this work at Community level.
Arvioinnissa on ensisijaisena tavoitteena vahvistaa nykyisiä arviointimenetelmiä- ja välineitä, jotta arviointiin liittyvä vuoropuhelu toimisi paremmin unionin tasolla.
Here the stress has lain on the preparation of methodological guides, particularly under the Means programme, and some measures for information and technical assistance.
Tässä asiassa keskitytään arviointimenetelmiä käsittelevien oppaiden laatimiseen, varsinkin MEANS-ohjelmassa, sekä tiedottamista ja teknistä apua koskeviin toimiin.
The work of the Means (Méthode d'évaluation des actions à nature structurelle - method of evaluating structural measures) programme in 1997 concentrated on three main areas.
MEANS-ohjelmalla (rakennetoimien arviointimenetelmä) oli vuonna 1997 kolme keskeistä toimintalinjaa.
The first sought to complement sectoral and thematic applications and resulted in three documents on the impact of structural assistance on employment, the environment and equal opportunities.
Ensimmäisellä toimintalinjalla pyrittiin täydentämään ala- ja teemakohtaisia sovellutuksia ja sen yhteydessä toteutettiin kolme asiakirjaa, jotka koskivat työllisyyttä, ympäristöä ja yhtäläisiä mahdollisuuksia.