natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These, it should be emphasised, vary signifi­cantly in terms of the numbers employed, which needs to be taken into account when assessing differences in the rate of employment change which has occurred.
On edelleen korostettava sitä, että eri aloilla työllistettyjen määrä vaihtelee merkittävästi ja että tämä on otettava huomioon arvioitaessa eroja toteutunei­den työllisyysasteen muutosten välillä.
In terms of job losses — though not necessarily in terms of the social problems resulting — it is much more significant, for example, that employment in wholesale and retail distribution, which amounts to 14% of the total in the Union, should have declined by nearly 3% a year between 1990 and 1994 than that the relatively few people employed in the mining of metal ores should have fallen by over 15% a year.
Työpaikan mene­tysten — vaikkakaan ei välttämättä siitä koituvien yhteiskunnallisten ongelmien — suhteen on esimerkiksi paljon merkittävämpää, jos työllisyys tukku­ ja vähittäis­kaupan alalla, jonka osuus koko unionin työllisyydestä on 14%, olisi laskenut lähes 3 prosentilla vuodessa jaksolla 1990­1994 kuin jos suhteellisen vähän ihmisiä työllistävän metallimalmien louhinnan työllisyys olisi vähentynyt 15 prosentilla vuodessa.
On the other hand, there are further problems in examining changes over time because of the revision to the NACE system of classification in 1993.
Toisaalta ajan myötä tapahtuvien muutosten analysoin­nissa on muita ongelmia, koska NACE­luokitusjärjestel­mää muutettiin vuonna 1993.
While this gives more detail for service sectors where most of the job growth has occurred in recent years, the change from the former system to the new one means that there is some difficulty in comparing
Käytännössä työllisyyden muutoksia, jotka ovat tapahtu­neet ennen järjestelmän muutosta ja sen jälkeen, voidaan verrata vain 23:11a niistä 60 alasta, jotka erotellaan kaksi­numeroisella luokitustasolla. Muut alat on ryhmiteltävä
186 Distribution of temporary contracts by duration in Member States, 1993 too
186 Tilapäisten työsopimusten jakautuminen keston mukaan jäsenvaltioissa 1993
Between 1985 and 1990, employment over the Union as a whole increased in most of the sectors.
Vuosina 1985­1990 koko unionin työllisyys kasvoi useim­milla aloilla.
In total, these sectors accounted for around 209Í of total jobs in the Union.
Kahdellatoista alalla se kuitenkin pieneni.
Apart from land and water transport, the numbers employed increased in all service sectors, the largest rises occurring in business services and computer­related activities (over 7% a year) and recreational services (just under 5%­ a year).
Nämä alat ovat useimmiten melko perusluonteisia, ja nii­hin kuuluu kolme kaivostoiminnan alaa (joilla työpaikat vähenivät 6 prosentilla vuodessa) sekä maatalous (ks. osan I jakson 3 kaavio 52).
Over the four years of recession, 1990 to 1994, employment fell in 25 of the 35 sectors distinguished here.
Neljän lamavuoden aikana 1990­1994 työllisyys laski 25:llä edellä erotelluista 35 alasta.
While the reduction was largely concentrated in industry and agricul­ture, four service sectors — land and water transport, as in the preceding period, air transport, insurance and wholesale
Supistuminen keskittyi suu­relta osin teollisuuteen ja maatalouteen, mutta myös neljäl­lä palvelualalla koettiin laskua. Nämä alat olivat maa­ ja vesiliikenne, kuten edelliselläkin kaudella, ilmaliikenne, vakuutustoiminta sekä tukku­ja vähittäiskauppa.
Share of employment by NACE 2-digit sector in the Union, 1994
Osuus työllisyydestä NACEn kaksinumeroisen alan mukaisesti unionissa 1994
Health, sanitation, other services
Terveys, puhtaanapito, muut palvelut
Hotels, restaurants
Majoitus-ja ravitsemistoiminta
Engineering
Tekniikka
Groupings of NACE sectors
NACE-alueiden ryhmittely
Graph description
Kaavion kuvaus
Textiles, footwear, clothing
Tekstiilien valmistus; vaatteiden valmistus; nahan ja nahkatuotteiden valmistus; jalkineiden valmistus
Post and telecommunications
Posti-ja teleliikenne
Wood, furniture
Puu, huonekalut
Manufacture of wood, wood products, cork; furniture; manufacturing n.e.c.
Puutavaran, puutuotteiden sekä korkkituotteiden valmistus; huonekalujen valmistus
Manufacture of food, drink and tobacco products
Maatalous, riistatalous, metsätalous, kalatalous
Metal products
Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan valmistus
Manufacture of basic metals, metal products, except machinery
Perusmetallien valmistus, metallituotteiden valmistus poislukien koneet ja laitteet
Mining of uranium and thorium ores; coke, refined petroleum products and nuclear fuel
Uraani-ja toriummalmien louhinta; koksin, öljytuotteiden ja ydinpolttoaineen valmistus
Electricity, gas, water
Koksi, öljytuotteet, ydinpolttoaine
Other transport equipment
Sähkö-, kaasu- ja vesihuolto
Wholesale and retail trade; repair of motor vehicles, personal and household goods
Tukku- ja vähittäiskauppa; moottoriajoneuvojen korjaus, kotitaloustavaroiden kauppa
Instrument engineering
Muut kuljetusvälineet
Manufacture of pulp, paper; publishing, printing, reproduction of recorded media
Instrumenttien valmistus
Land and water transport; related activities; travel agencies
Maaliikenne, putkijohtokuljetus; vesiliikenne; liikennettä palveleva toiminta ja matkatoimistot
Land and water transport
Ilmaliikenne
Health and social work; sewage , refuse disposal, sanitation; membership organisations; other services; employment in private households
Terveys, puhtaanapito, muut palvelut muut palvelut; työnantajakotitaloudet
Financial services; real estate; renting of machinery; computer and related activities; research, development; other business services
Rahoitusta palveleva toiminta; kiinteistöalan palvelut; kulkuneuvojen, koneiden ja laitteiden vuokraus; tietojenkäsittelypalvelu; tutkimus ja kehittäminen; muu liike-elämää palveleva toiminta
Oil and natural gas
Raakaöljy ja luonnonkaasu
Regional disparities in unemployment and retail distribution also experienced a decline.
Työttömyyden alueelliset erot kemikaalien valmistuksessa.
In both of these employment fell by over 12% a year.
Näillä kahdella alalla työllisyys väheni yli 12 prosenttia vuodessa.
It also fell substantially in electrical engineering (almost 7% a year) and motor vehicles (just under 4% a year), two other sectors in which jobs had expanded in the preceding five years.
Työllisyys pieneni merkit­tävästi myös sähkökoneiden ja ­laitteiden valmistuksessa (lähes 7% vuodessa) ja autojen valmistuksessa (hieman alle 4% vuodessa).
Of the industrial sectors, only instrument engineering (where jobs had risen only modestly in the earlier period) and the purification and distribution of water (where job losses had occurred before 1990) showed any increase in employment over this period. Although these generated a significant rate of job gain — 4 V
Näillä kahdella alalla työpaikkojen määrä oli kasvanut edellisenä viitenä vuotena.
In the growth period between 1987 and 1990, unemployment fell in most regions of the Union.
Kasvun kaudella 1987­1990 työttömyys väheni useimmilla unionin alueilla.
The largest falls in many cases occurred in areas where unemployment was relatively high, so narrowing regional disparities in rates.
Suurimmat vähennykset tapahtuivat alueilla, joilla työttömyys oli suhteellisen korkealla tasolla, jolloin työt­tömyysasteiden alueelliset erot pienenivät.
Reductions of over 4 percentage points were, therefore, recorded in many parts of Spain, particularly in the South and East where the unemployment problem was acute, as well in many old industrial areas in the UK where rates were also high (Map 3).
Yli neljän prosent­tiyksikön vähentymistä tapahtui monissa Espanjan osissa, erityisesti etelässä ja idässä, missä työttömyysongelma oli pahin, sekä monilla Ison­Britannian vanhoilla teollisuusa­lueilla, missä työttömyysasteet olivat myös korkeita (kartta 3).
In addition, rates also fell by more than average in Ireland, where unemployment in the mid1980s was over 16%.
Lisäksi työttömyysaste laski keskimääräistä enemmän Irlan­nissa, jossa työttömyys 1980­luvun puolivälissä oli yli 16%.
are small in terms of the numbers employed, being responsible for only just over V2% of employment in the Union.
Teollisuuden aloista ainoastaan instrumenttien valmistuk­sessa (jossa työpaikkojen määrä oli noussut vain vähän edel­tävän kauden aikana) sekä veden puhdistuksessa ja jakelussa (jossa ennen vuotta 1990 oli menetetty työpaikkoja) tapahtui lainkaan työllisyyden kasvua tällä kaudella.
The growth of employment over this period, however, did not benefit all problem regions.
Työllisyyden kasvu tällä jaksolla ei kuitenkaan hyödyttänyt kaikkia ongelma­alueita.
Many in Southern Italy, especially, experienced below average reductions in rates or even increases.
Monilla Etelä­Italian alueilla työt­tömyys väheni keskimääräistä vähemmän tai jopa kasvoi.
Conversely, a number of regions with low unemployment, such as in the South-East of England and Northern parts of Italy, experienced reductions in rates which were above average.
Vastakkaista kehitystä tapahtui myös monilla matalan työt­tömyyden alueilla, esimerkiksi Kaakkois­Englannissa ja Pohjois­Italiassa, joissa työttömyysaste pieneni keskimää­räistä enemmän.
As between 1985 and 1990, the largest expansion in employ ment occurred in business services and computer-related activities, where the number of jobs rose at only a marginally slower rate after 1990 than before (at 78% a year).
Kuten vuosina 1985­1990 suurin työllisyyden kasvu tapahtui liiketoiminnan palveluissa ja tietojenkäsittelypalveluissa, joilla työpaikkojen määrä kasvoi vuoden 1990 jälkeen vain vähän hitaammin kuin sitä edeltäneellä jaksolla (7­8% vuodessa).
Employ ment in recreational activities also continued to expand significantly, though only at half the rate recorded in the earlier period, which was also true of health care, sanitation and other personal services and hotel and restaurants.
Myös virkistystoiminnan alalla työllisyys jatkoi merkittävää kasvuaan, vaikka vauhti olikin vain puolet edel­lisen jakson vastaavasta. Sama pätee myös terveydenhuol­toon, jätehuoltoon sekä hotelleihin ja ravintoloihin.
These 10 sectors in which job growth occurred together accounted for some 47% of the total employment in the Union in 1994.
Työttömyys lisääntyi myös suhteellisen nopeasti joillakin Etelä­Italian ja Pohjois­Ranskan alueilla, joilla työttömyysaste oli suhteelli­sen korkea.
Although some tendency is evident for the sectors in which job growth was most pronounced during the period of growth between 1985 and 1990 to have continued to expand during the subsequent years of recession, and for the sectors
Toisaalta useimmissa Etelä­Italian osissa työttö­myys lisääntyi keskimääräistä vähemmän, ja tämä koskee myös Irlantia, Pohjois­Irlantia ja suurta osaa Skotlannista, joissa kaikissa työttömyysaste oli suhteellisen korkea.
Over the subsequent four years of general rises in unemployment, many of the regions which gained from the previous period of growth suffered the largest increases.
Jossain määrin esiintyy suuntausta, jonka mukaan ne alat, joilla kasvu oli nousukaudella 1985­1990 selkeintä, jatkoivat kasvuaan myös seuranneina lamavuosi­na, ja ne alat, joilla työpaikkojen menetykset olivat suurim­mat, jatkoivat supistumistaan.
This was especially true of Spain, where all regions without exception experienced bigger rises in unemployment between 1990 and 1994 than the Union average (Map 4).
Tämä suuntaus ei kuitenkaan ole läheskään yleinen tai yhdenmukainen, mitä vesialan ja toisaalta konttorikonealan vastakkaiset esimerkit korosta­vat.
Similarly, unemployment also increased relatively rapidly in a few parts of
M4 Työttömyysasteen muutos, 1990­94
M3 Change in unemployment rates, 1987 - 90
M3 Työttömyysasteen muutos, 1987­90 muutos (prosenttiyksikköä) muutos (prosenttiyksikköä) < -4 D
A. SF, S - no regional data liable
A, SF, S - alueellisia tietoja ei saatavilla
Regional disparities in Member States indication of whether in terms of a major manifestation of structural problems, these are getting better or worse.
Alueelliset erot jäsenmaissa tön osuudella jokaisella alueella, jota koskee jokin rakennerahastojen luokittelu.
Available NUTS 2 data have been weighted by the proportion of the population within each region covered by each of the Structural Fund classifications to make it possible to calculate aggregates at the Union level for Objective 2, Objective 5b and unassisted areas as well as Objective 1 regions which mostly coincide with NUTS 2 regions (Graph 193).
Näin on mahdollista laskea unionin tasolla kokonaissummia tavoitteen 2, tavoitteen 5b, ilman tukea olevien alueiden sekä tavoitteen 1 alueiden osalta, jotka useimmiten vastaavat NUTS 2 -tason alueita (kaavio 193).
In France, the disparity in regional unemployment rates (measured as the standard deviation weighted by the labour force in each region) fell steadily from 1983 to 1991 while unemployment rose, then fell, then rose again (Graph 188).
Ranskassa alueellisten työttömyysasteiden erot (jotka mi tataan kunkin alueen työvoimalla painotettuna keskihajontana) laskivat tasaisesti vuosina 1983-1991, kun työttömyys lisääntyi, sitten laskivat ja tämän jälkeen nousivat jälleen (kaavio 188).
Between 1991 and 1994, the disparity increased from 1.8 to
Vuosina 19911994 erot kasvoi vat l,8:sta 3,0:aan, kun työttömyys nousi selvästi 9,5 prosentista 12,5 prosenttiin vuonna 1994.
Between 1987 and 1994, the average unemployment rate in the unassisted areas of the Union rose marginally to just under 9%. In the Objective 5b areas, the rate fell sharply to under 6%, while in Objective 2 areas, the average declined
Vuosina 1987-1994 keskimääräinen työttömyysaste nousi vain vähän, hieman alle 9 prosenttiin niillä unionin alueilla, jotka eivät saa tukea.Tavoitteessa 5b tarkoitetuilla alueilla aste laski vähän, hieman yli 9 prosenttiin, ja tavoitteessa 2 tarkoitetuilla alueilla keskiarvo laski noin 13 prosentista hieman alle 12,5 prosenttiin.
2 contrast, average unemployment rose from 15'/2% to 18%.
Sitä vastoin tavoitteessa 1 tarkoitetuilla alueilla keskimääräinen työt tömyys nousi alle 10 prosentista 18 prosenttiin.
In these terms, therefore, disparities in access to employment opportunities have widened in recent years.
Näin tarkasteltuna työllisyysmahdollisuuksien erot ovat kasvaneet viime vuosina.
In Gennany, the unemployment rate and disparity have tended to move in opposite directions (Graph 189).
Saksassa työttömyysaste ja alueiden erot muuttuivat yleensä vastakkaisiin suuntiin (kaavio 189).
The national rate of unemployment increased from just over 4% in 1991 to 6'/2% in 1994, while the disparity in regional rates declined from 4.5 to 3.9.
Koko maan työttömyysaste nousi vuoden 1991 hieman yli 4 prosentista 6,5 prosenttiin vuonna 1994, kun taas alueellisten työttömyysasteiden erot laskivat 4,5:stä 3,9:ään.
Growth in labour costs and productivity in manufacturing and nonmanufacturing
Työvoimakustannusten ja tuottavuuden kasvu teollisuudessa ja sen ulkopuolella
In Italy, there has been a similar pattern to that in Germany.
Italiassa muutos on seurannut samaa kaavaa kuin Saksassakin.
Up to 1991, the unemployment rate and disparity in regional rates moved in the same direction.
Vuoteen 1991 asti työttömyysaste ja alueellisten työttömyysasteiden ero kulkivat samaan suuntaan.
However between 1990 and 1994 they moved in opposite directions, though in 1994 both disparity and unemployment rose (Graph 190).
Vuosi na 1990-1994 ne kuitenkin kääntyivät vastakkaisiin suun tiin, mutta vuonna 1994 sekä erot että työttömyys nousivat (kaavio 190).
In Spain, however, the disparity in regional unemployment seems to mirror the change in national unemployment fairly closely. Between 1993 and 1994, the unemployment rate rose
Espanjassa alueellisen työttömyyden erot näyttävät kuitenkin heijastavan melko tarkasti koko maan työttömyydessä tapahtuvia muutoksia.
In manufacturing, where the rise in real labour costs (average labour costs deflated by the average price of manufacturing output) tended to be higher than in nonmanufacturing sectors, average labour costs went from 17'/2% to 24%, while the disparity rose from 8.6 to 15.2 (Graph 191).
Vuosina 1993-1994 työttömyysaste nousi 17,5 prosentista 24 prosenttiin, ja erot kasvoivat 8,6:sta 15,2:een (kaavio 191).
In the UK, the disparity in regional rates remained fairly constant between 1983 and 1989 while the unemployment rate fell markedly (Graph 192).
Isossa-Britanniassa alueellisten asteiden erot pysyivät melko vakaina vuosina 1983-1989, jolloin työttömyysaste laski selvästi (kaavio 192).
Unemployment then rose but the disparity fell from 3.8 in 1989 to 2.4 in 1994.
Tämän jälkeen työttömyys li sääntyi, mutta erot pienenivät 3,8:sta vuonna 1989 2,4:ään vuonna 1994.
This was repeated in all Member States for which data are available (the 15 except Greece, Ireland and Austria), apart from Denmark, Germany, Spain and Sweden, though in the former two, the difference between the two rates of increase was small.
Tämä tapahtui kaikissa jäsen maissa, joista on saatavilla tietoja (15 jäsenmaata Kreikkaa, Irlantia ja Itävaltaa lukuunottamatta), paitsi Tanskassa, Saksassa, Espanjassa ja Ruotsissa, vaikkakin kahdessa viimeksi mainitussa näiden kahden kasvuasteen välinen ero oli pieni.
Changes in unemployment in the Union
Työttömyyden muutokset unionin alueilla rakennerahastojen mukaisen aseman perusteella
In the subsequent four years, 1990 to 1994, when the average growth of real labour costs in manufacturing in the Union was slightly higher than in the preceding five years (3% a year by Structural Funds status rather than 2V
Ne unionin alueet, joilla työttömyysaste on havaittu korkeimmaksi ja työvoimaan osallistumisen aste matalimmaksi, saavat yleensä rakennerahastojen mukaista tukea.
Although it should be emphasised that the success or failure of support programmes cannot be assessed in terms only, or even mainly, of changes in unemployment rates, it is of interest to examine how unemployment rates have tended to change in these areas relative to the rest of the Union since they have been identified as those affected by the most serious structural problems. This, at least, provides an rate as labour productivity (Graph 195; real labour costs involve more estimation for this period as the data for manufacturing value-added in current prices, which are re quired to calculate the price of output are not available for 1994 for most countries and for 1993 for several; in these cases, the consumer price deflator has been used instead).
Seuraavina neljänä vuotena 1990-1994 todellisten työvoi makustannusten keskimääräinen kasvu teollisuudessa oli unionissa hieman suurempaa kuin edellisenä viitenä vuotena (3% vuodessa 2,5% sijaan), työvoimakustannukset nousivat paljolti samalla nopeudella kuin työn tuottavuus (kaavio 195; todellisiin työvoimakustannuksiin sisältyy tälle kaudelle enemmän arvioita, koska teollisuuden lisä arvoa nykyisillä hinnoilla koskevat tiedot, joita tarvitaan tuotoksen hinnan laskemiseksi, eivät ole useimpien maiden osalta saatavilla vuodelta 1994 eivätkä monen maan osalta myöskään vuodelta 1993; näissä tapauksissa on käy tetty kuluttajahintadeflaattoria).
This outcome, however, was greatly influenced by Germany, which is of major importance in manufacturing in the Union and where labour costs rose by over 50% more than the growth in productivity.
Tähän tulokseen vaikuttaa kuitenkin suuresti Saksa, joka on teollisuuden alalla unionissa erittäin merkittävä ja jossa työvoimakustannukset nousivat yli 50% tuottavuuden kasvua enemmän.
In all the other Member States, except for Belgium, Portugal and the UK, labour costs rose by less than productivity.
Kaikissa jäsenmaissa Belgiaa, Portugalia ja Isoa-Britanniaa lukuun ottamatta työvoimakustannukset nousivat tuottavuutta vähemmän.
This was also the case in the US and Japan, as it had been in the earlier period, with the US, in particular, showing much lower increases in labour costs than productivity.
Kuten edelliselläkin jaksolla tämä koski myös Yhdysvaltoja ja Japania, ja erityisesti Yhdysvalloissa työvoimakustannukset nousivat paljon tuottavuutta vähemmän.
189 Unemployment rate and regional disparity in Germany, 1983-94
189 Työttömyysaste ja alueelliset erot Saksassa 1983­94
188 Unemployment rate and regional disparity in France, 1983-94
188 Työttömyysaste ja alueelliset erot Ranskassa 1983­94
- Unemployment rate ■ Disparity
Työttömyysaste Erot
- Unemployment rate • Disparity
-Työttömyysaste -Erot
Unemployment in the Union's regions by Structural Funds status, 1987, 1990 and 1994
192 Työttömyysaste ja alueelliset erot Yhdistyneessä Kuningaskunnassa 1983­94
192 Unemployment rate and regional disparity in the UK, 1983-94
Työttömyys unionin alueilla rakennerahastojen mukaisen aseman perusteella 1987,1990 ja 1994
% labour force
,, % työvoimasta
12, % labour '? force
% työvoimasta
Unemployment rate Disparity
—Työttömyysaste Erot
Unassisted
Ilman tukea
194 Growth in labour productivity and real labour costs in manufacturing in Member States, 1985-90
194 Työvoiman tuottavuuden ja todellisten työvoimakustannusten kasvu teollisuudessa jäsenvaltioissa 1985-90
195 Growth in labour productivity and real labour costs in manufacturing in Member States, 199094
195 Työvoiman tuottavuuden ja todellisten työvoimakustannusten kasvu teollisuudessa jäsenvaltioissa 1990-94
Annual change (%)
"Vuotuinen muutos (%)
Excluding GR. IRL.
Lukuun ottamatta: GR, IRL, A
The distribution of hours worked in the Member States
Työviikon pituus eri jäsenmaissa
1985 to 1990 — and by only 1% a year.
Teollisuuden ulkopuolella todelliset työvoimakustannuk­set koko unionissa nousivat yli 0,5% vähemmän kuin työn tuottavuus vuosina 1985—1990 — vain noin prosentin vuo­dessa.
In only three countries, the Netherlands (marginally), Sweden and the UK, did labour costs increase by more than productivity (Graph 196).
Ainoastaan kolmessa maassa, Alankomaissa (vain hieman), Ruotsissa ja Isossa­Britanniassa työvoimakus­tannukset nousivat enemmän kuin tuottavuus (kaa­vio 196).
The proportion of people working different numbers of hours a week has in many Member States changed very little over the past 10 years or so.
Eri pituisia työviikkoja tekevien ihmisten osuudet ovat monissa jäsenmaissa muuttuneet vain vähän viimeksi ku­luneiden kymmenen vuoden aikana.
Moreover, what change there has been tended to occur before 1990 rather than after.
Lisäksi muutokset ovat yleensä tapahtuneet ennen vuotta 1990.
Excluding agriculture, where hours of week are relatively difficult to measure, the pattern of usual hours worked by employees in industry and services combined changed signi­ficantly between 1987 and 1994 in only five of the 12 Member States (ie excluding Austria, Finland and Sweden for which data are not available) (Graphs 198 to 209 formen and Graphs 210 to 211 for women). These were: year — and by some 1% below the rate of labour productiv­ity growth (Graph 197).
Seuraavina neljänä vuonna keskimääräiset todelliset työ­voimakustannukset nousivat unionissa vieläkin vähem­män — vain noin 0,5% vuodessa — ja noin 1% alle työn tuottavuuden kasvun (kaavio 197).
Labour costs also rose by less than productivity in 8 of the Member States, the exceptions being Belgium (marginally), the Netherlands, as in the earlier period, Luxembourg and Portugal, as for manufac­turing.
Työvoimakustannuk­set kasvoivat tuottavuutta vähemmän 8 jäsenmaassa. Poikkeuksia olivat Belgia (hieman), Alankomaat, kuten edeltävänäkin jaksolla, sekä Luxemburg ja Portugali, ku­ten teollisuudenkin osalta.
Over this period, in both the US and Japan labour costs in non­manufacturing increased by more than produc­tivity.
Tällä jaksolla työvoimakustan­nukset teollisuuden ulkopuolella kasvoivat sekä Yhdysvalloissa että Japanissa tuottavuutta enemmän.
196 Growth in labour productivity and real labour costs in nonmanufacturing in Member States, 1985-90
196 Työvoiman tuottavuuden ja todellisten työvoimakustannusten kasvu teollisuuden ulkopuolella jäsenvaltioissa 1985-90
197 Growth in labour productivity and real labour costs in nonmanufacturing in Member States, 199094
197 Työvoiman tuottavuuden ja todellisten työvoimakustannusten kasvu teollisuuden ulkopuolella Jäsenvaltioissa 1990-94
D Labour productivity ■ Real labour costs
DTyövoiman tuottavuus ■ Todelliset työvoimakustannukset