natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The role of SMEs in employment creation in large measure due to the different structure of economic activity in the South of Europe and the relative concentration of enterprises — and employment — in less capital-intensive sectors.4 The number of separate enterprises, therefore, and their relative size, gives a highly misleading impression of the potential for growth and job creation of different parts of the Un ion, unless explicit account is taken of the sectoral distribution of enterprises as well as of the nature of enterprises themselves.
Yksittäisten yritysten määrä ja suhteellinen koko siis an tavat erittäin harhaanjohtavan kuvan kasvun ja työpaik kojen luomisen mahdollisuuksista unionin eri osissa, el lei yritysten luonteesta ja jakaantumisesta toimialoittain anneta tarkkoja selvityksiä.
In Northern Member States, therefore, SMEs are more concentrated in more dynamic sectors, while the proportion of employment in mediumsized firms also tends to be higher, again partly because of the structure of activity.
Pohjoisissa jäsenmaissa pk-yritykset ovat enimmäkseen keskittyneet dynaamisemmille toimialoille ja keskisuurissa yrityksissä työllisyys on usein suurempaa kuin muissa jäsenmaissa. Tämäkin johtuu osin tuotannollisen toiminnan rakenteesta. ta.
Although the data available are limited, those which exist (in particular, those on enterprise demography compiled by Eurostat) suggest that the creation of en terprises, which are predominantly very small, con tributes as much to employment growth as the expansion of existing firms.
pääasiassa hyvin pienten yritysten luominen tukee työllisyyden kasvua yhtä paljon kuin olemassa olevien yritysten laajentuminenkin.
Indeed, the evidence is that substantial numbers of new firms are created each year across the Union to exploit new market possibilities, to produce and sell new products and/or to use new techniques of production or new ways of working.
Huomattavia määriä uusia yrityksiä luodaankin unionissa vuosittain hyödyntämään uusia markkinamahdollisuuksia, tuottamaan ja myymään uusia tuotteita ja/tai hyödyntämään uutta teknologiaa, uusia tuotantotekniikoita tai uusia työskentelytapoja.
Although similar numbers of firms, again predominantly very small, also go out of business each year, this process of birth and death is an es sential part of economic development, of the adaptation to changing market circumstances in a competitive environment and of the implementation of new technology.
Vaikka yhtä suuri määrä niin ikään pääasiassa pieniä yrityksiä menee vuosittain konkurssiin, yritysten syntymät ja kuolemat ovat välttämättömiä taloudellisen kehityksen, kilpailuympäristön muuttuviin markkinaolosuhteisiin sopeutumisen ja uuden teknologian käyttöönoton kannalta.
Moreover, with technological advance and changing patterns of consumption as real incomes rise, niche markets are being created in which SMEs can not only compete on more favour able terms with larger enterprises than before but have a comparative advantage specifically because of their size and greater flexibility.6
Teknologisen kehityksen ja palkkojen nousun johdosta muuttuvien kulutustottumusten myötä syntyy markkinarakoja, joissa pk-yrityksillä on mahdollisuus kilpailla suuryritysten kanssa entistä tasaväkisemmin. Niillä on myös kokonsa ja suuremman joustavuutensa suo ma kilpailuetu.6
The size structure of enterprises appears to be rela tively similar across regions in the same country, ex cept there seems to be some tendency for the relative number emoloyed in large firms to be higher in the capital city and surrounding area.
Yritysten kokorakenne näyttää olevan melko samanlainen yksittäisen maan eri alueilla. Tosin pääkaupungissa ja sitä ympäröivillä alueilla suuryrityksissä työskentelevien määrä näyttää olevan hieman suurempi kuin muualla maassa.
A regional analysis of enterprise numbers and size, however, is limited by lack of data.
Tietojen puute kuitenkin rajoittaa yritysten määrän ja koon alueellista tarkastelua.
Specifically, the only data available in most Member States in this regard relate to production units, or establishments, rather than enterprises, and though these may give a reasonable approximation of relative numbers of firms of different size, this is not necessarily the case because of possible variations between regions in the importance of multiestablishment enterprises.
Tarkemmin sanoen useimmissa jäsenmaissa on tarjolla tietoja vain tuotanto yksiköistä tai -laitoksista, mutta ei yrityksistä. Vaikka tiedot saattavatkin antaa kohtuullisen kuvan erikokoisten yritysten suhteelisesta määrästä, näin ei välttämättä ta pahdu: monilaitoksisten yritysten tärkeys saattaa vaihdella alueittain.
In practice, the relative density of small and mediumsized local units in different parts of the Union is similar to the relative density of enterprises (Map 40).5 The
Käytännössä pk-yritysten paikallisten yksiköiden yleisyys unionin eri osissa vastaa suhteellista yritystiheystä (kartta 40).5 Yksikkötiheys on kuitenkin suhteellisen kor
In addition, estimates of the number of people em ployed in small businesses based on the Community Labour Force Survey suggest that the share of em ployment in small firms in services rose slightly be tween 1992 and 1997, while the share in industry rose more significantly, perhaps reflecting the growth of outsourcing or subcontracting.7
Lisäksi Yhteisön työvoimatutkimukseen (Community Labour Force Survey) perustuva arvio pienyrityksissä työskentelevien ihmisten määrästä viittaa siihen, että palvelualan pienyritysten työllistämien ihmisten määrä kasvoi hieman vuosina 1992-1997. Samaan aikaan pienyritysten osuus teollisuudessa kasvoi enemmän heijastaen kenties sitä, että yritykset yhä enemmän ostavat tarvitsemiaan osia ja tuotteita muilta yrityksiltä ja te kevät alihankintasopimuksia.7
Any assessment of the contribution of SMEs to job creation in the Union is, however, affected by the coverage and quality of available information.
Pk-yritysten unionin työpaikkojen luomiseen antaman panoksen arviointiin vaikuttaa aina saatavilla olevan tiedon laajuus ja laatu.
The data currently produced by Eurostat are partial and suffer from methodological problems.
Eurostatin kokoamat tiedot ovat puolueellisia ja niissä on metodologisiakin ongelmia.
They, therefore, do not allow definitive conclusions about the role of SMEs in employment creation to be drawn.
Tiedot eivät siten anna mahdollisuutta tehdä pitäviä johtopäätöksiä pk-yritysten osuudesta työpaikkojen luomisessa.
As the employment size of firms changes over time and as some small firms grow into larger ones and vice versa, the contribution to employment growth of firms of different size cannot be measured simply by com paring the relative number employed by them at two points in time.
Koska yritysten työntekijämäärä muuttuu ajan myötä joidenkin pienyritysten kasvaessa suuriksi tai suurten yritysten kutistuessa, erikokoisten yritysten osuutta työpaikkojen luonnissa ei voida mitata yksinkertaisesti vertailemalla niiden keskimääräistä työntekijämäärää kahtena eri ajankohtana.
The only way of measuring this is through monitoring the development of individual firms ever time so that any change between employ ment size classes can be tracked.8 density of units, however, is also relatively high in the South of France, which may well reflect the same un derlying factors as in other Mediterranean countries.
Tähän voi siellä olla samat perimmäiset syyt kuin muissakin Välimeren maissa. Portugalissa, Italiassa ja Espanjassa on nimittäin ollut selkeä suuntaus, jonka mukaisesti paikallisyksiköt keskittyvät asukaslukuun suhteutettuna alueille, joiden asukasta kohti laskettu bruttokansantuote on suhteellisen korkea.
In Portugal, Italy and Spain, there is a clear tendency for local units to be concentrated, relative to population, in the regions with relatively high GDP per head, including, in particular, in those where the capital city is located (in, for example, Northern Italy, Cataluna, Madrid, Valencia, Pais Vasco, Lisboa e Vale do Tejo and the Algarve) (Map 41 ).
Erityisesti tällaisia alueita ovat ne, joilla maiden pääkaupungit sijaitsevat: esimerkiksi Pohjois-ltalia, Katalonia, Madrid, Valencia, País Vasco, Lisboa e Vale do Tejo ja Algarve (kartta 41).
Although the relative con centration of local units in capital cities is also evident in other Member States, the regional differences in these three countries provide a clear illustration of the lack of productive facilities in disadvantaged areas.
Vaikka paikallisyksiköiden suhteellista keskittymistä pääkaupunkeihin on havaittavissa muissakin jäsenmaissa, näiden kolmen maan alueelliset eroavuudet tarjoavat selkeän kuvan tuotantolaitosten puutteesta heikommassa asemassa olevilla alueilla.
A similar imbalance is also evident for employment.
Samanlainen epätasapaino näkyy myös työllisyydessä.
While there is no systematic difference in the size structure of enterprises between different regions in Spain or Italy, the total number of jobs is much lower in the less favoured regions.
Vaikkakaan yritysten kokorakenteessa ei ole järjestelmällisiä eroja Espanjan tai Italian eri alueiden välillä, työ paikkojen kokonaismäärä on paljon vähäisempi epäsuotuisilla alueilla.
2.3 Small and medium­sized enterprises
2.3 Pienet ja keskisuuret yritykset
Map 40 Density of small and mediumsized local units, 1994
Kartta 40 Pienten ja keskisuurten paikallisyksiköiden tiheys, 1994
Enterprises per 1000 inhabitants
Määrä 1000 asukasta kohti (15-64-vuotiaat)
Excluding units with no employees
Miinus yksiköt, joissa ei ole työntekijöitä i _BAR_ _BAR_
< 25 25­30 30­35 > 35 No data Source: Eurostat
Lähde: Eurostat
Map 41 Regional disparities within Member States in number of local units per inhabitant, 1994
Kartta 41 Alueelliset erot jäsenmaissa paikallisyksiköiden asukasta kohti lasketussa määrässä, 1994
Standard deviation within Member States
Keskihajonta jäsenmaiden sisällä
_BAR_ > 0.75 ] N0 dão Source: Eurostat
_BAR_ > 0.75 Ί Ei tietoja 111
Support measures for SMEs communication technology.
Pk-yrityksille suunnattuja tukitoimia välistä yhteistyötä tukemalla parannetaan pk-yritysten markkinointia, organisaatiota sekä johtamista.
Support is provided for cooperation between SMEs and with research centres to improve their marketing, organisation and management as well as to enable them to share skills.
Samalla pk-yritykset ja tutkimuskeskukset voivat jakaa osaamistaan keskenään..
According to a recent survey of assistance to SMEs in rural, underdeveloped regions, the support pro vided, apart from financial aid of the traditional kind, took a wide range of forms, including training and consultancy services to entrepreneurs, assistance for cooperation between SMEs and the creation of networks, and the establishment of business centres or technology parks to encourage the diffusion of technology, especially that re lated to the inherent features and potential comparative advantage of the region in question.9 Experience in Italy and Norway, moreover, shows that such broadly-based and longterm assistance can lead to significant increases in the survival rates of SMEs.
Uuden alikehittyneillä maaseutualueilla toimivien pk-yritysten tukemista tarkastelleen tutkimuksen mukaan tu kea annettiin useassa muodossa perinteisen rahallisen avun lisäksi. Tukimuotoja olivat esimerkiksi yrittäjien koulutus- ja neuvontapalvelut, pk-yritysten yhteistyön ja verkostojen luomisen tukeminen sekä yrityskeskusten tai teknologiapuistojen perustaminen tukemaan teknologian — erityisesti alueiden ominaispiirteisiin ja suhteelisiin etuihin liittyvän teknologian — leviämistä.9 Kokemukset Italiasta ja Norjasta osoittavat lisäksi, että laaja-alainen ja pitkäaikainen tuki voi lisätä toiminnassa pysyvien pk-yritysten määrää huomattavasti.
Another Initiative with a major SME dimension is the LEADER II programme focused on rural areas.
Toinen aloite, jossa otetaan pk-yritykset erityisesti huomioon, on LEADER II, joka keskittyy maaseutualueille.
SMEs are also supported under the ADAPT Initiative, which is aimed at helping the work force adapt to industrial change.
Pk-yrityksiä tuetaan myös ADAPT-yhteisöaloitteella, joka on suunnattu helpottamaan työvoiman sopeutumista teollisuuden muutoksiin.
Support for SMEs under the EU Structural Funds has followed this kind of broadly-based approach.
EU:n rakennerahastoilta pk-yrityksille myönnettävä tuki on noudattanut nimenomaan laaja-alaista lähestymistapaa.
The available data indicate that for the curren: pro gramming period, about 14% of the total resources of the Structural Funds (ie approximately 22 billion ECU) is directed at supporting the production facilities and economic environment of SMEs.
Saatavilla olevat tiedot viittaavat siihen, että nykyisellä ohjelmakaudella noin 14 prosenttia kaikista rakennerahastojen varoista (eli noin 22 miljardia ecua) on suunnattu tukemaan pk-yritysten tuotantolaitoksia ja ta loudellisia oloja.
In Oojective 1 regions, such support is usually included in the 'industry' operational programmes.
Tavoite 1 -alueilla tällainen tuki sisältyy yleensä teollisuuden toimintaohjelmiin.
In Objective 2 areas, the share of funding going to support SMEs is usually above average, while in Objective 6 regions, funds for SMEs amount to a quarter of to tal Community support.
Tavoite 2 -alueilla pk-yritysten tukemiseen käytettävä rahoitus on ta vallisesti keskimääräistä suurempaa, kun taas tavoite 6 -alueilla pk-yrityksille suunnataan noin neljännes yh teisön kokonaistuesta.
These figures, however, only include the programmes specifically targeted at SMEs, which also receive assistance under programmes directed at all enterprises.
Näihin lukuihin kuuluvat kuitenkin vain nimenomaisesti pk-yrityksille suunnatut ohjelmat. Pk-yritykset saavat tukea myös kaikille yrityksille suunnattujen tukiohjelmien kautta.
Under Objective 5b, programmes for 'investment in production, SMEs, the craft sector and services' account for 25% of all appropriations.
Tavoite 5b -alueilla ohjelmat, joilla tuetaan investointeja "tuotantoon, pk-yri-tyksiin, käsityöalalle ja palveluihin" vastaavat nel jäsosaa kaikista määrärahoista.
More indirectly, SMEs can also benefit from public investment in infrastructure and training.
Pk-yritykset voivat epäsuorasti hyötyä myös julkisista investoinneista infrastruktuuriin ja koulutukseen.
In addition, the creation of innovative enterprises and the development of SMEs is assisted under the RIS, RTT, and RISI programmes, described above (see Box on RTD support), as well as by the establishment of information and advice centres, such as the Euro Info Centres and the European Business and Innovation Centres (BICs).
T & K:n tukemista käsittelevä tekstiruutu). Tukea on myös tiedotus- ja neuvontakeskuksien perustaminen, jollaisia ovat esimerkiksi Eurooppa-informaatiokeskukset, ja Euroopan yritys- ja innovaatiokeskukset.
Moreover, the RECITE II (internal and external interregional cooperation) innovative measure also covers SMEs, while the EUROPARTENARIAT programme, introduced in 1987, supports the development of regions eligible for assistance under Objectives 1, 2, 5b and 6 by en couraging the SMEs located there to establish busi ness cooperation with companies in other Member States or third countries.
Lisäksi alueidenvälinen RECITE II -yhteistyöohjelma koskettaa myös pk-yrityksiä, kun taas vuonna 1987 käynnistetty EUROPARTENARIAT-ohjel-ma tukee niiden alueiden kehitystä, jotka ovat oikeutettuja tavoitteiden 1, 2, 5b ja 6 mukaiseen tukeen, roh kaisemalla alueilla toimivia pk-yrityksiä yhteistyöhön muissa jäsenmaissa tai EU:n ulkopuolella toimivien yritysten kanssa.
These events, where enter prises can meet potential partners, are co-financed by the ERDF and are held twice a year.
Tähän liittyen järjestetään kahdesti vuo dessa Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) osittain rahoittamia tilaisuuksia, joissa yritykset voivat tavata mahdollisia yhteistyökumppaneita.
The Commission in its new guidelines for Objective 1 and 2 areas, issued in 1997, Identified the development of SMEs as a priority area for support.
Vuonna 1997 antamissaan tavoite 1-ja 2-alueita koskevissa uusissa yleisohjeissa komissio asetti pk-yritysten kehittämisen yhdeksi tärkeimmistä tavoitteista.
This emphasis is reflected In the new Objective 2 programmes for 1997-99.
Tämä painotus näkyy myös uusissa tavoite 2:n ohjelmissa vuosille 1997-1999.
Though the programme is not confined to assisted areas, 15 of the 23 funds in operation are located in such regions.
Vuonna 1994 käynnistettiin erityisaloite, johon on budjetoitu miljardi ecua.
A special Initiative was introduced in 1994 with a budget of 1 billion ECU to help SMEs in all assisted areas to adapt to the constraints of the internal market and the globalisation of the economy.
Aloitteen tarkoituksena on auttaa kaikkien tukialueiden pk-yrityksiä sopeutumaan sisämarkkinoiden paineisiin ja talouden globalisaatioon.
80% of the budget was earmarked for Objective 1 regions.
Budjetista 80 prosenttia varattiin tavoite 1 -alueille.
2.3 Small and mediumsized enterprises
2.3 Pienet ja keskisuuret yritykset kaan melko pienet (20-49 työntekijän) ja keskikokoiset (50-240 työntekijän) yritykset selvisivät paremmin.10
At present such data on enterprise demography are only available for 5 Member States (Finland, Sweden, Portugal, Spain and France) and for a limited number of years.
Tuoreessa tutkimuksessa Isosta-Britanniasta todetaan, että työpaikkojen luominen pk-yrityksissä on ollut pääoin muutaman voimakkaasti kasvavan yrityksen varassa.
Studies for the period 1990 to 1992 suggest that, depending on the sector, between one-third and twothirds of SMEs introduced technological changes into the products they pro duced and the processes by which they did so and that these were the ones most likely to survive and to be in volved in collaborative partnerships with other firms or research institutions.
jiä ja yhteistyökumppaneita muiden yritysten tai tutkimuslaitosten kanssa.
The 'lower tail of micro firms', however, were for the most part involved in very little in novative activity.
Pienyritysten "häntäpäässä" sen sijaan oli hyvin vähän innovatiivisuutta.
These companies also tended to co operate less in R & D than larger enterprises, which may partly be due to lack of information about possible part ners, and, in general, they provided much less training to their employees.12 This suggests that broadly-based longterm assistance (of the kind described in the Box) is important to overcome these weaknesses and to strengthen the competitiveness not only of such firms but also of the Union economy as a whole, particularly that of lagging regions.
Yleisesti ottaen "häntäpään" yritykset kouluttivat työvoimaansa paljon menestyneempi yrityksiä vähemmän.'2 Tästä voidaan päätellä, että laaja-alainen ja pitkäaikainen tuki (jota käsitellään oheisessa tekstiruudussa) on tärkeää edellä esitettyjen heikkouksien voittamisessa sekä "häntäpään" yritysten ja koko unionin talouden kilpailukyvyn lisäämisessä erityisesti heikommassa asemassa olevilla alueilla.
A recent study on the UK concludes that job creation in SMEs has been dominated by a small number of enter prises with very high growth rates, but that this has been accompanied by a high rate of failure among the 'lower tail of micro firms'. '
Kuten edellä kuitenkin kävi ¡Imi, pienyritysten työpaikkojen luomisen analyysia voivat vääristää ajan kuluessa ta pahtuvat muutokset yritysten työllistämisluokassa. Muu tokset puolestaan johtuvat talouden heilahteluista, joiden seurauksena yritykset siirtyvät työllistämisluokasta toiseen.
' The smallest firms (with 119 employees), therefore, had the highest rates of both job creation and job destruction, which is consistent with the findings to emerge from the Eurostat demographic data cited above.
Vielä senkin jälkeen, kun tämä vääristymä on otettu huomioon, Isoa-Britanniaa koskevassa tutkimuksessa näkyy yrityksen koon ja työpaikkojen luomisen vä linen käänteinen yhteys.
As noted above, however, analysis of job creation by SMEs can be distorted by the variation in the employ ment size of companies over time as a result of economic fluctuations, which means that companies move between size classes.
Yllä esitellystä analyysistä nousee esiin joitakin merkittäviä johtopäätöksiä. Ensinnäkin pk-yritysten osuus mahdollisina työnantajina vaihtelee eri toimialoilla ja erilaisten yritysten kesken.
After adjusting for this distortion, the study for the UK still found an inverse association between company size and job creation.
Toiseksi vaaditaan lisää työtä, jotta voidaan tunnistaa tekijät, jotka säätelevät pk-yritysten työllistämismahdollisuuksia.
Important conclusions to emerge from the above analysis are, in the first place, that the potential of SMEs for employment creation differs between sectors as well as different kinds of enterprise; secondly, that further work is required to identify the factors de termining this potential in order better to target assistance, especially on those SMEs which are capable of innovating and which are likely to be a source of employment growth in the long-term.
Tämä mahdollistaa tuen tarkemman kohdistamisen erityisesti niille pk-yrityksille, joilla on innovaatiokykyä ja jotka todennäköisesti tarjoavat lisää työpaikkoja pitkällä aikavälillä.
Finally, while it is generally accepted that there is a high rate of gross job creation in SMEs, there is still a signifi
Vuosina 1990-1992 tehdyt tutkimukset osoittavat, että toimialasta riippuen kolmasosa tai kaksi kolmasosaa pk-yrityksistä teki teknologisia muu toksia tuotteisiinsa ja tuotantomenetelmiinsä.
SMEs ar-3 defined as firms with fewer than 250 employees, having an annual turnover of not more than 40 million ECU and/or a balance sheet valuation of not more than 27 million ECU and with less than 25% of equity owned by a large enterprise.
Pk-yrityksiksi määritellään yritykset, joilla on alle 250 työntekijää, joiden vuotuinen liikevaihto on enintään 40 miljoonaa ecua ja/tai tilitase enintään 27 miljoonaa ecua. Lisäksi pk-yrityksesen osakkeista alle 25 prosenttia voi olla suuryrityksen omistuksessa.
Research has shown that in some Member States, including in Portugal and Greece (where data are limited to manufacturing), very small companies (19 employees) in a number of cases have higher valueadded per unit of labour costs than other small or mediumsized companies and, therefore, a higher profitability.
Tutkimusten mukaan joissakin jäsenmaissa, esimerkiksi Portugalissa ja Kreikassa (joiden osalta tiedot rajoittuvat teollisuuteen), erittäin pienet (19 työntekijän) yritykset tuottavat enemmän lisäarvoa yhtä työvoimakustannusyksikköä kohden kuin muut pk-yritykset.
See European Commission, Enterprises in Europe.
Näin ollen niiden kannattavuus on myös suurempaa. Ks. Euroopan komissio (1996), Enterprises in Europe, Fourth Report, osa 1.
In spite of the differences in business structures between the Member States there is a remarkably strong relationship between employment and turnover per enterprise.
Jäsenmaiden välisistä yritysrakenteiden eroista huolimatta yrityksen työllistämien työntekijöiden määrällä ja liikevaihdolla on silmiinpistävän vahva yhteys.
Portuguese enterprises have a below average turnover per employee which is explained by specialisation in industries with a low value-added.
Portugalissa yritysten työntekijää kohti laskettu liikevaihto on EU:n keskiarvon alapuolella, mikä selittyy teollisuuden keskittymisellä matalan lisäarvon aloille. Ks.
See European Commission, Employment in Europe 1998.
Euroopan komissio, Employment in Europe, 1998, osa II, osio 1.
A local unit is an enterprise or a part thereof, eg a workshop, factory or office, situated in a geographically separate place.
Paikallisyksikkö on yritys tai sen osa, esimerkiksi työpaja, tehdas tai toimisto, joka on maantieteellisesti muusta yrityksestä erillään.
This definition allows for a more precise regional allocation of production (and employment) between sites than data for enterprises, the head offices of the larger ones of which are located disproportionately in large cities.
Tämä määritelmä sallii tuotannon (ja työllisyyden) tarkemman jaon eri alueille kuin yrityksiä koskevat tiedot: suurempien yritysten pääkonttorit sijaitsevat suhteettoman usein suurissa kaupungeissa.