natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- communication must take account of the socio-cultural context of the message, and the way the citizen perceives things, which applies equally whether the message is commercial or political;
Viestinnässä tulee ottaa huomioon sosiokulttuurinen konteksti, jossa viestejä välitetään, sekä kansalaisten mieltämistottumukset, jotka toimivat samoin sekä kaupallisten että poliittisten viestien kohdalla.
- communication must seek to forge a positive relationship with the citizen: he or she must feel that the message concerns them personally and want to extract the information it contains.
Viestinnällä on pyrittävä luomaan positiivinen suhde kansalaisiin. Viestin tulee koskettaa vastaanottajaa henkilökohtaisesti, ja hänen tulee omaksua viestin sisältämä tieto.
He or she must want to know more, or to talk about it.
Vastaanottajalle tulee luoda halu tietää asiasta lisää tai keskustella siitä.
Communication seeks a response from its targets;
Viestintä vaatii vastaanottajilta reaktiota.
- communication must provide reference points to understand message: in this way, it makes sense of information.
Viestinnän on tarjottava kiintopisteitä, jotka auttavat ymmärtämään viestin sisällön. Näin se antaa tiedolle merkityksen.
In this particular case, it must make the existence and workings of the European Union intelligible and credible;
Viestintä tekee Euroopan unionista ja sen toiminnasta ymmärrettävää ja antaa sille uskottavuutta.
- lastly, communication requires straightforward, relevant messages: it is therefore a key measure of the validity of the decision giving rise to the message.
Viestintä edellyttää, että välitettävät viestit ovat yksinkertaisia ja asianmukaisia. Se onkin tärkeä muuttuja arvioitaessa viestin kohteena olevien päätösten perusteita.
A decision which cannot be communicated is not a good one.
Päätös, josta ei voida tiedottaa, ei ole hyvä päätös.
For this reason, communication cannot take a back seat, it is part and parcel of the institutional decision-making process.
Viestinnällä ei voi näin ollen olla alisteista asemaa, vaan se on olennainen osa institutionaalista päätöksentekoprosessia.
The Committee of the Regions has sought to bring these basic considerations to bear on the issue of EU information and communication, and they have guided its comments and proposals.
Nämä ovat alueiden komitean yleiset huomiot tiedotuksesta ja viestinnästä Euroopan unionissa. Ne ovat pohjana komitean näkemyksille ja ehdotuksille.
Comments on the Commission's proposals for an information and communication strategy for the European Union
Huomioita Euroopan unionin tiedotus- ja viestintästrategiaa koskevista komission ehdotuksista
1.2.1 recognises the complexity of the Union's present situation ahead of enlargement and against a backdrop of economic globalisation, while the public is aware of its lack of knowledge of the Union's missions and workings.
1.2.1 myöntää, että unionin nykyinen tilanne laajentumisen kynnyksellä ja maai Iman laaju istuvassa taloudessa on vaikea. Kansalaisetkin tietävät, etteivät he tunne unionin tehtäviä ja toimintaa.
It notes, however, that Eurobarometer polls point to potentially positive public expectations of the Union, in very practical areas of daily life, economic development, solidarity, environmental protection and the Union's action around the world.
Komitea toteaa kuitenkin, että eurobarometri-kyselyistä käy ilmi, että kansalaisilla on Euroopan unionin suhteen potentiaalisesti myönteisiä odotuksia jokapäiväistä elämää, talouden kehitystä, solidaarisuutta, ympäristönsuojelua ja Euroopan unionin kansainvälisiä toimia koskevista konkreettisista aiheista.
A real aspiration exists to see Europe play a major role in world affairs.
Euroopalle haluttaisiin tärkeä rooli maailmanlaajuisella tasolla.
These expectations represent a definite asset in bringing forward a Union information and communication policy based on dialogue with citizens and their capacity to join the public debate.
Nämä odotukset ovat eduksi, kun pyritään toteuttamaan sellaista unionin tiedotus- ja viestintäpolitiikkaa, joka perustuu kansalaisten kanssa käytävään vuoropuheluun ja heidän mahdollisuuksiinsa ottaa osaa julkiseen keskusteluun.
These expectations must be met urgently for three reasons: falling voter turn-out in European elections, imminent enlargement, and the institutional reform currently in progress, the next stage in which will be the forthcoming publication of the outcome of the Convention's work;
Näihin odotuksiin on vastattava kiireesti kolmesta syystä: laimea osallistuminen eurovaaleihin, laajentumisen läheneminen ja käynnissä oleva toimielinten uudistaminen, jonka seuraavana vaiheena on valmi stel ukunnan työskentelyn tulosten julkistaminen.
1.2.2 trusts that the Union can devise and disseminate appropriate, targeted messages and introduce a partnership between the EU institutions and its Member States, but warns the Commission that in order to retain credibility, any message must be clear and reflect the straightforwardness of the decision-making processes which have produced it.
1.2.2 lähtee siitä, että unioni voi laatia ja välittää asianmukaisia ja kohdennettuja viestejä ja toteuttaa kumppanuustoimintaa sekä unionin toimielinten että jäsenvaltioiden kanssa. Komitea huomauttaa kuitenkin komissiolle, että jos viestin halutaan olevan uskottava, sen tulee olla selkeä ja siinä tulee näkyä päätöksentekoprosessin ja siihen liittyvän toiminnan yksinkertaisuus.
In other words, the sharing of responsibilities between Union institutions, the current and future Member States, and their regional and local authorities must be accompanied by a determined effort to simplify Community decision-making processes and make them more understandable, in order to make information and communication activity more effective and implemented more consistently across all the institutions.
Näin ollen sen lisäksi, että vastuu jaetaan unionin toimielinten, nykyisten ja tulevien jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisyhteisöjen kanssa, on myös pyrittävä määrätietoisesti yksinkertaistamaan ja selkiyttämään yhteisön päätöksentekoprosessia, jotta tiedotus- ja viestintätoiminta voisi olla entistä tehokkaampaa ja jotta kaikki toimielimet voisivat toteuttaa sitä johdonmukaisesti.
The urgent specific need to address the issue of EU communication is therefore combined with the urgent structural need to streamline the way the institutions operate;
Unionin viestinnän kiireelliseen kehittämiseen liittyy siis myös unionin toimielinten toiminnan rakenteellinen yksinkertaistaminen.
1.2.3 believes that the report is right to argue that genuine communication by the European Union cannot be reduced to the mere provision of information; rather, it must convey a meaning, facilitate comprehension, set both action and policy in a real context, and prompt constructive dialogue with public opinion in the Member States, as set out in the reference framework described in point 1.
Lisäksi on edistettävä rakentavaa vuoropuhelua suhteessa unionin jäsenvaltioiden yleiseen mielipiteeseen. Tämä vastaa kohdassa 1 määriteltyjä viitepuitteita.
The report does, however, lay the main emphasis on the necessary familiarity with of its institutional structures and how they work.
Tiedonannossa painotetaan kuitenkin pääasiassa unionin institutionaalisten rakenteiden ja niiden toiminnan välttämätöntä tuntemusta.
The report thus moves on from how to convey an idea/project, such as the need for European unification as a new force for each of its citizens, to the difficult and thankless task of explaining its institutions and their missions.
Näin siirrytään ajatuksen ja hankkeen - Euroopan yhdentymisen tarve kaikkien kansalaisten uutena pyrkimyksenä -välittämisestä toimielinten ja niiden tehtävien vaikeaan ja huonosti motivoivaan selittämiseen.
If better communication is to be achieved, this explanation should, in future, coincide with a simplification of these institutions.
Tulevaisuudessa siihen tulisi liittyä toimielinten yksinkertaistaminen, jotta voitaisiin varmistaa viestinnän parantaminen.
If the European Union wants to present itself as a form of added value able to meet the challenges of enlargement, economic and monetary policy and Europe's crucial place in the process of globalisation, then it must first of all win over its citizens by offering an encouraging view of its work to help them realise their individual potential, gaining their support and mobilising their energies to take part in the public debate;
Jos Euroopan unioni tahtoo tuottaa lisäarvoa ja vastata laajentumista, Euroopan talous- ja rahapolitiikkaa ja Euroopan asemaa maailmanlaajuistumisessa koskeviin haasteisiin, sen tulee ennen kaikkea herättää kiinnostusta kansalaisissa toteuttamalla motivoivia toimia kansalaisten hyvinvoinnin edistämiseksi, jolloin unioni voi voittaa kansalaiset puolelleen ja kannustaa heitä osallistumaan julkiseen keskusteluun.
1.2.4 regrets that the report, which underlines the need for a fresh approach to information and communication, seemingly fails to draw all the appropriate conclusions.
1.2.4 pahoittelee, että vaikka tiedonannossa korostetaan tarvetta uuteen lähestymistapaan tiedotuksessa ja viestinnässä, siinä ei näytetä ottavan huomioon kaikkia seurauksia.
It mentions the need to formulate and disseminate messages geared to and focused on its priority issues, and to develop a genuine teaching function in relation to its role and tasks.
Tiedonannossa todetaan, että unionin tulisi laatia ja välittää asianmukaisia ja kohdennettuja viestejä ensisijaisista tiedotusaiheista sekä kehittää tiedotusta unionin roolista ja tehtävistä.
This information- rather than communication-oriented view might be judged as reductive when viewed against the desire for dialogue and a response to practical public concerns, and the calls for more consensus-driven Union governance which takes greater account of citizens' identity.
Tämä käsitys perustuu ennemminkin tiedotukseen kuin viestintään ja vaikuttaa liian yksinkertaiselta, kun otetaan huomioon halu kehittää vuoropuhelua ja vastata kansalaisten konkreettisiin huoliin sekä unionin hallinto, jota halutaan kehittää entistä yksimielisempään ja kansalaisten identiteettiä kunnioittavaan suuntaan.
A further aspect of this fresh approach relates to the role of the Member States, who would be actively involved in shaping and implementing the communication strategy;
Tämän uuden lähestymistavan toinen näkökohta koskee jäsenvaltioiden roolia niiden osallistuessa viestintästrategian laatimiseen ja toteuttamiseen.
1.2.5 is convinced that upholding the principle of subsidiarity does not mean that the Union must rely exclusively on national networks to convey its message.
1.2.5 katsoo, ettei läheisyysperiaatteen noudattaminen merkitse sitä, että unionin tulee tukeutua ainoastaan kansallisiin verkkoihin sanomansa välittämiseksi.
In order to enjoy a legitimate presence in the eyes of its citizens, the Union must have a specific line of communication, channelled through its own networks, in coordination with national and regional networks.
Jotta unioni voi olla olemassa ja saada oikeutuksen kansalaisten silmissä, sillä täytyy olla omat erityiset viestintäverkkonsa, jotka toimivat koordinoidusti kansallisen ja alueellisen tason verkkojen kanssa.
To implement the communication strategy successfully, therefore, it is considered vital to step up cooperation between the European institutions and European regional and local authorities along the lines of a closer, equal partnership.
Viestintästrategian onnistunut toteuttaminen edellyttää näin EU:n toimielinten sekä Euroopan alue- ja paikallisyhteisöjen välisen yhteistyön tiivistämistä entistä intensiivisemmän, tasavertaisen kumppanuuden avulla.
Thus, the aim must be to coordinate the schemes and initiatives with national, regional and local-level agencies in the Member States.
Tästä syystä EU:n toimet ja aloitteet on pyrittävä sovittamaan yhteen jäsenvaltioiden valtakunnallisen, alueellisen ja paikallisen tason toimien kanssa.
This means in particular working together to develop appropriate measures, and more straightforward funding arrangements by the Commission representations;
Tämä pätee erityisesti toimien yhteiseen suunnitteluun sekä rahoitusmenettelyjen yksinkertaistamiseen komission edustustoissa.
1.2.6 considers that if, as the report says, it is essential for the Union to build up a fund of messages using a common reference framework and with a common thread, then those put forward are too closely bound up with institutional concerns to meet public expectations and establish the dialogue called for by the report;
1.2.6 katsoo, että unionin tulee tiedonannon mukaisesti laatia viesteille runko yhteisen viitepohjan ja johtoajatuksen pohjalta, mutta esitetyt ajatukset perustuvat liiaksi institutionaalisiin kysymyksiin, jotta niillä voitaisiin vastata kansalaisten odotuksiin ja käynnistää tiedonannossa ehdotettu vuoropuhelu.
In order to respond to this personalisation, political institutions have to initiate public debate and provide the tools for individuals to make their choices.
Jotta poliittiset tahot voisivat vastata näihin individuaalistamispyrkimyksiin, niiden on käynnistettävä julkinen keskustelu ja annettava näin yksilöille välineet valintojen tekemiseen.
They must demonstrate their attachment to serving citizens and their constant concern to represent their interests and diversity of identities, at both national and regional level.
Poliittisten tahojen tulee osoittaa olevansa kansalaisten palveluksessa ja edustavansa kansalaisten etuja ja yksilöllisyyttä sekä kansallisella että alueellisella tasolla.
In order to satisfy the values of solidarity and security, the Union must take the Charter of fundamental rights as its starting-point, and emphasise its strength as a force for balance on the world scene.
Jotta unioni voisi ottaa huomioon solidaarisuuden ja turvallisuuden arvot, sen tulee tukeutua perusoikeuskirjaan ja korostaa toimintakykyään tasapainottavana voimana kansainvälisissä yhteyksissä.
This offers an opportunity for the European Union to show itself as the only political structure able to achieve such objectives.
Euroopan unionilla on mahdollisuus tulla ainoaksi poliittiseksi yhteenliittymäksi, joka pystyy saavuttamaan nämä tavoitteet.
This area for action, and for communication, needs to be developed further;
Tätä toiminta-alaa tulee kehittää samoin kuin viestintääkin.
1.2.8 draws the attention of the Commission to three crucial questions which must be given due consideration in the report:
1.2.8 kiinnittää komission huomion kolmeen aiheeseen, joiden tulisi saada ansaitsemansa asema tiedonannossa.
- while enlargement is frequently referred to in terms of the need for it and its legitimacy, it does not figure adequately in the issues surrounding the future of Europe and the political and institutional measures that will be necessary.
Vaikka laajentumisen tarpeeseen ja oikeutukseen viitataan useaan otteeseen, laajentumista ei ole liitetty asianmukaisella tavalla Euroopan tulevaisuutta käsitteleviin kysymyksiin ja toimiin, joita tarvitaan sekä poliittisella että institutionaalisella tasolla.
This is also one of the missions of the Convention on the future of the European Union;
Tämä on myös yksi Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan tehtävistä.
- more generally, although the Convention on the future of the European Union is a major event from the communication point of view, in terms of its membership, working methods and expected proposals, it does not figure prominently enough in the declared strategy;
Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan toiminta on tärkeää viestinnän kannalta sen kokoonpanon, työmenetelmien ja sen laatimien ehdotusten takia. Sitä ei ole kuitenkaan strategiassa tuotu riittävällä tavalla esille.
- lastly, on an internal level, the direct and indirect added value provided by the Structural Funds for European citizens as a whole has not been harnessed as it might be, even if the criteria for using these funds, together with those of the Common Agricultural Policy, should result in radical reforms in the near future;
Sisäisellä tasolla voidaan todeta, että rakennerahastojen Euroopan kansalaisille tuomaa välitöntä ja välillistä lisäarvoa ei ole hyödynnetty asianmukaisella tavalla. Näiden rahastojen sekä yhteisen maatalouspolitiikan kriteerejä on uudistettava perusteellisesti lähitulevaisuudessa.
1.2.9 considers that once the priority issues and strategy have been defined by the Interinstitutional Group on Information (IGI), the question then arises of which instruments to use in implementing the information and communication programme, so as ensure it has the greatest possible impact on an "informed" audience and widest possible influence on public opinion in general.
1.2.9 katsoo, että kun toimielinten välinen tiedotustyöryhmä on määritellyt ensisijaiset aiheet ja strategian, on päätettävä, mitä välineitä käytetään tiedotusja viestintäohjelman toteuttamiseksi, jotta se saisi mahdollisimman paljon vastakaikua "tiedostavalta" yleisöltä ja jotta sillä voitaisiin vaikuttaa suuren yleisön mielipiteisiin.
The Commission has not overlooked this matter, but its reply or, rather, replies, which take account of earlier programmes and political and institutional constraints, would benefit from being bolder.
Komissio on kylläkin käsitellyt kysymystä, mutta sen vastaus tai oikeastaan vastaukset, joissa otetaan huomioon aiemmat ohjelmat sekä poliittiset ja institutionaaliset vaatimukset, voisivat olla laajempia ja kunnianhimoisempia.
The Prince programme, for example, together with the "Citizens First" project and "Building Europe Together", should be seen as test beds for a more ambitious strategy and projects.
Prince-ohjelmaa ja "Kansalaiset ensin" -ja "Yhteistä Eurooppaa rakentamassa" -aloitteita tulee pitää testinä toimille ja entistä mittavammalle strategialle.
Under the proposed arrangements, political responsibility would lie with the IGI and operational responsibility with the Commission.
Ehdotetussa järjestelmässä poliittinen vastuu annetaan toimielinten väliselle tiedotustyöryhmälle ja toiminnallinen vastuu komissiolle.
However, it seems that the Council's information group, together with the relevant committees of the European Parliament, are also to be involved in defining the communication strategy for each topic, which may make putting the IGI-defined strategy into practice a complicated matter;
Näyttää kuitenkin siltä, että myös neuvoston tiedotusryhmä ja Euroopan parlamentin valiokunnat osallistuvat viestintästrategian määrittelyyn aihekohtaisesti. Tämä saattaa vaikeuttaa toimielinten välisen tiedotustyöryhmän määrittämän strategian toteuttamista.
1.2.10 recalls, furthermore, that it is ready and willing to bring its more refined and precise knowledge of public needs and expectations to bear in order to help the IGI define topics and strategy;
1.2.10 huomauttaa lisäksi olevansa valmis antamaan toimielinten välisen tiedotustyöryhmän käyttöön aiheiden ja strategian määrittelyn yhteydessä perusteelliset erityistietonsa kansalaisten tarpeista ja odotuksista.
1.2.11 judges that, as the report says, the efficacy of the channels and networks to be used remains to be shown.
1.2.11 katsoo, että viestinnän ja tiedotuksen toimintasuunnitelmaan toteuttamiseen osallistuvien tiedonvälittäjien ja tietoverkkojen toiminta ei ole osoittautunut niin tehokkaaksi kuin tiedonannossa annetaan ymmärtää.
Thought should be given to improving them, and to finding new ways of forging fresh links with the Union's citizens;
Niiden toimintaa on parannettava ja luotava uusia tapoja kehittää kansalaisten ja unionin välisiä suhteita.
1.2.12 regrets that regional and local authorities, as well as EICs (Euro Info Centres), EDCs (European Documentation Centres), the "Europe Houses" and the representations and delegations are not mentioned as being among these channels, as they have an incomparable grassroots capacity for information and communication, and enjoy public trust which is extended to the messages they transmit, and could facilitate the desired dialogue with citizens;
1.2.12 pahoittelee, ettei alue-ja paikallisyhteisöjä, eikä myöskään Eurooppa-tiedon palvelupisteitä, Eurotietokeskuksia (EDC, European Documentation Centres), Euroopa-taloja {Europe Houses), EU-edustustoja tai -lähetystöjä mainita tiedonvälittäjien joukossa, vaikka niillä on käytössään tiedotusja viestintäkeinoja, jotka ovat erinomaisen kattavia. Niillä on myös kansalaisten luottamus, joten niiden välittämät viestit ovat uskottavia, ja ne voivat helpottaa kansalaisten kanssa käytävää vuoropuhelua.
1.2.13 also regrets that there is very little mention of secondary schools, vocational training and universities as fundamental ways of reaching young people.
1.2.13 pahoittelee myös sitä, ettei keskiasteen ja ammatillisia oppilaitoksia tai yliopistoja juurikaan mainita tärkeinä keinoina saavuttaa nuoriso kohderyhmänä.
The Committee agrees with the Commission that if the new strategy is to be implemented effectively, it is crucial that the work be carried out as close to the target groups as possible: since young people are a key target group for communication, it is particularly important to establish direct contact with educational establishments at every stage of the new strategy (design, decision and implementation), and not only as links at the final phase;
Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että uuden strategian tehokas kehittäminen edellyttää, että kehitystyö tehdään mahdollisimman lähellä informaation vastaanottajia ja ottaen huomioon, että nuoret ovat ratkaisevan tärkeä tiedotuksen kohderyhmä. Tästä syystä suora yhteys oppilaitoksiin on erittäin toivottavaa uuden strategian kaikissa vaiheissa (tutkimus, päätöksentekoja toteuttaminen), ei ainoastaan sen viimeisessä vaiheessa yhteyslinkkeinä.
1.2.14 considers, lastly, that the role of the media - whether conventional: press, radio and TV, or new: Internet, websites, etc. - is not sufficiently mapped out.
1.2.14 katsoo, että viestintävälineiden roolia ei ole tuotu tarpeeksi esille, oli sitten kyseessä perinteiset välineet eli lehdistö, radio ja televisio tai uudet välineet kuten Internet.
The way they are to be used should be specified by the relevant technical bodies.
Vastuullisten teknisten tahojen tulee tarkentaa niiden käyttöä.
The Committee recalls that the opportunities for direct dialogue between the Union and its citizens, particularly young people, provided by the new communication technologies should be fully exploited.
Komitea muistuttaa, että uusien viestintätekniikkojen mahdollisuuksia on kehitettävä, jotta unioni voi käydä suoraan vuoropuhelua Euroopan kansalaisten ja erityisesti nuorten kanssa.
2.1 is aware of the constraints on the European Union's information and communication strategy.
2.1 on tietoinen Euroopan unionin tiedotusja viestintästrategialle asetettavista vaatimuksista.
Without overlooking them, its proposals are intended to meet the demands of dynamism and synergy identified in the report and to put the strategy on a more solid footing, giving it greater operational efficiency.
Komitea ottaa huomioon nämä vaatimukset ja tekee ehdotuksensa, joiden tavoitteena on vastata tiedonannossa esitettyyn dynamismin ja synergian tarpeeseen sekä tehdä strategiasta entistä perustellumpi, toimivampi ja tehokkaampi.
The Committee is convinced this is an urgent, important need for the political future of the European Union.
Komitea on vakuuttunut, että tällainen strategia on tärkeä ja kiireellinen Euroopan unionin poliittisen tulevaisuuden kannalta.
2.2.1 notes that opinion polls and studies reveal present and future EU citizens' disillusion with politics and lack of awareness of the reality of the Union, together with their positive expectations of it.
2.2.1 toteaa, että mielipidekyselyt ja -tutkimukset osoittavat, että unionin nykyiset ja tulevat kansalaiset ovat vieraantuneet politiikasta eivätkä tunne unionin todellisuutta.
These expectations can be met through the Union's political actions: the successful introduction of the euro is an encouraging example of a political initiative in response to an economic problem;
Kyselyistä ja tutkimuksista käy kuitenkin ilmi myös heidän Euroopan unioniin kohdistamansa myönteiset odotukset. Vastaus näihin odotuksiin tulee unionin poliittisten toimien kautta.