natgillin/translations-raw huggingface dataset:
By contrast, the Czech Republic, Romania (7%) and Slovenia (7%) had unemployment rates well below the EU average while they were broadly in line with the EU average in Hungary (10%) and Estonia (10%).
Kuitenkin Romaniassa ja vähäisemmässä määrin Puolassa esiintyi poikkeuksia, sillä maaseudulla on ollut työtä myös koulutusta vailla ole ville. Romaniassa pitkäaikaistyöttömyys on ollut suurinta ammattikoulutuksen ja keskiasteen koulutuksen saaneiden parissa".
Unemployment among young people increased faster during the initial years of transition than among the rest of the work force, reflecting the relatively low rate of new job creation.
Työttömyys kasvoi siirtymän alkuvuosina nopeammin nuorten kuin muun työväestön parissa, mikä heijasti uusien työpaikkojen suhteellisen hidasta syntymisvauhtia.
By 1995, 38% of the Bulgarian labour force under 25 was unemployed, the high est rate in the region.
Vuoteen 1995 mennessä 38 prosenttia alle 25-vuotiaista bulgarialaisista oli työttömänä, mikä oli korkein luku alueella.
In Poland, Latvia and Lithuania, rates were somewhat lower at 31-32%.
Puolassa, Latviassa ja Liettuassa nuorten työttömyysaste oli jonkin verran alempi, 31-32 prosenttia.
Only the Czech Republic had a single-digit youth unemploy ment rate at some 8%.
Ainoastaan Tsekissä nuorisotyöttömyyden aste oli yksinumeroinen, noin 8 prosenttia.
From 1995 to 1997, unemployment fell in all the countries except Bulgaria, the Czech Republic and Estonia where it increased.
Vuosien 1995 ja 1997 välisenä ai kana vuoden tai kauemmin työttömänä olleiden osuus laski kaikissa muissa maissa paitsi Romaniassa, jos sa se pysyi samana, ja Virossa, jossa se kasvoi tuntuvasti.
However, even where it has fallen, the rate in most cases remains relatively high and comparable to levels in the EU.
Pitkäaikaistyöttömyys laski huomattavimmin Bulgariassa ja Puolassa. Useimmissa maissa se on kuitenkin korkeammalla kuin EU:ssa, 50-60 prosentissa.
In 1997, unem ployment stood at 14% in Latvia, Lithuania and Bulgaria, 12% ¡n Slovakia, 10% in Poland and Estonia, 9% in Hungary, 7% in Slovenia and just over 5% in Ro mania and the Czech Republic.
Sen osuus oli EU:n tasoa huomattavasti alhai sempi vain Tsekissä (29 %) ja Puolassa (38 %). Tämä viittaa siihen, että pitkäaikaistyöttömyyden ongelmaa ei pystytä ratkaisemaan pelkällä taloudellisella kas vulla.
In a number of countries, however, youth unemploy ment has come down in recent years as employment opportunities in the private sector have expanded.
Useissa maissa nuorisotyöttömyys on laskenut viime vuosina, kun työllistymismahdollisuudet yksityissektorilla ovat kasvaneet.
From 1995 to 1997, youth unemployment declined in all CEE countries with the exception of the Czech Re public and Estonia.
Vuosien 1995 ja 1997 välillä nuorisotyöttömyys laski kaikissa KIE-maissaTekkiäja Viroa lukuun ottamatta.
Nevertheless, youth unemploy ment has remained clearly higher, in general twice as high, than the overall rate in all CEE countries except the Baltic States.
Nuorisotyöttömyys on kuitenkin ollut selkeästi kokonaistyöttömyyttä korkeampi yleensä kaksinkertainen kaikissa muissa KIE-maissa paitsi Baltian maissa.
In 1997, it was still higher than else-
Yleensä työttömyys on muuta maata alhai-
¿of labour force
'/o työvoimasta
From left to right: 1993 to 1997
Vasemmalta oikealle: 1993-1997
As in the EU, unemployment of women is higher than that of men in most CEE countries, though the difference tends to be less than in the Union.
Vuoteen 1995 mennessä hieman yli puolet työttömistä oli useimmissa KIE-maissa ollut vailla työtä vuoden tai kauemmin.
4 Enlargement where in Bulgaria (36%), followed by Lithuania (26%), Latvia (25%), Poland (23%) and Slovakia (22%).
4 Laajentuminen
Some studies, however, suggest that economic re covery has benefited the young more than older members of the work force.
Kauppa sempaa pääkaupunkiseudulla, suurissa kaupunkikeskuksissa ja läntisillä alueilla.
This would imply that further growth might serve to reduce youth unemploy ment by more than the overall rate because of the greater capacity of young people to adapt to changing economic conditions.
Monilla teollisuusalueilla taas on ollut vaikeuksia luoda uusia työllistymismahdollisuuksia ja houkutella yksityistä liiketoimintaa sekä ulkomaisia investointeja, ja siksi ne ovat kärsineet työttömyyden voimakkaasta kasvusta. Maaseudulla kehitys on monimuotoisempaa.
Longterm unemployment caused by varying conditions in the market economy.
Aikaisemmin käytössä olleen kauppajärjestelmän (jonka perustana oli Yhteisen taloudellisen avun neuvosto eli COMECON) aikana KIE-maat kehittivät pit källe erikoistuneita ja toisiaan täydentäviä tuotantorakenteita.
On the whole, capital city regions, large urban centres and Western regions tend to have lower unem ployment than the rest of the country.
Kaupankäynti muun maailman kanssa oli erittäin rajoittunutta, mutta sitä lisättiin 1970- ja 1980-luvuilla pitkälti kasvavan ulkomaanvelan hoitamiseksi.
These generally benefit, as noted above, from favourable geographical positions, better infrastructure endowment and a higher growth of the private sector, particularly in services.
Tästä huolimatta vuonna 1985 alle 20 pro senttia KIE-maiden viennistä suuntautui nykyisiin EU:n jäsenvaltioihin.
Conversely, many industrial regions have suffered a large rise in unemployment as they have experienced difficulties in creating new employment opportunities and attracting new private business, as well as foreign investment.
Viennin vähyys johtui osaksi vai keuksista solmia EU:n ja KIE-maiden välille sopimusta kaupan rajoitteiden vähentämisestä.
In rural areas, develop ments are more diverse.
EU olisi Neuvostoliiton ylivaltaa pelätessään solminut mieluummin bilateraalisen kauppasopimuksen jokaisen maan kanssa erikseen kuin tehnyt sopimuksen COMECONin kanssa.
Where agriculture has been restructured, unemployment has increased.
Vuonna 1988 EU ja neuvosto antoivat yhteisjulistuksen, joka johti niiden välillä en simmäisiin bilateraalisiin sopimuksiin.
Where this is not the case, agriculture has, as noted above, become an employment reserve absorbing those who would otherwise be unemployed.
Julistus takasi suosituimmuusaseman kaikille muille alueen maille paitsi Romanialle, jolla jo oli laajempi kauppasopimus. Julistuksen ansiosta kauppa lisääntyi jonkin verran. ran.
In Hungary, regional unemployment is lowest in Central Hungary (comprising Budapest) and highest in Northern Hungary and the Northern Great Plain.
Unkarissa työttömyys on vähäisintä maan keskiosassa (johon kuuluu Budapest) ja korkeinta maan pohjoisosassa sekä Suurella pohjoisella tasangolla.
In comparison, Czech regions all have relatively low un employment rates, but with some regional variation — very low rates in Prague and Southern Bohemia but higher rates in Northern Bohemia and Moravia, largely due to the decline of coal mining and heavy in dustry.
Tsekissä puolestaan työttömyysaste on suhteellisen alhainen kaikilla alueilla, mutta alueiden välillä on kuitenkin eroja. Työttömyysaste on hyvin alhainen Prahassa ja Etelä-Böömissä, mutta korkeampi Poh-jois-Böömissä ja Määrissä lähinnä kivihiililouhlnnan ja raskaan teollisuuden taantumisen johdosta.
In general, the Eastern regions in Hungary seem to have been more affected by rising unem ployment than Western parts with the exception of Southern Transdanubia (Map 48).
Yleensä ottaen työttömyys on kasvanut enemmän Unkarin ¡takuin länsiosissa. Poikkeuksen muodostaa Ete-lä-Transdanubian alue (kartta 48).
Only the Czech Republic (34%), Estonia (37%) and Poland (44%) had significantly lower shares of longterm un employment.
Puolassa alueelliset erot ovat suurempia.
The highest levels were in Bulgaria (65%), Latvia (63%) and Slovakia (61%).
Työttömyys on suurinta pohjoisessa ja lännessä, missä teollisuus on taantunut merkittävästi.
In Poland, regional disparities are wider, with the highest rates in the North and West, where there has been largescale industrial decline, and the lowest rates in the South and parts of the East, where a high proportion of the work force is still employed in agriculture.
Alhaisinta työttömyys on etelässä ja eräissä maan ¡täisissä osissa, missä suuri osa työvoimasta edelleen työskentelee maatalouden piirissä.
In general, urban centres such as Warsaw, Poznan, and Katowice present the lowest unemploy ment levels.
Työttömyys on pienintä Varsovan, Poznanin ja Katovvicen kaltaisissa kaupunkikeskuksissa.
However, in some of them, significant re structuring still lies ahead.
Joissain kaupungeissa rakenteelliset uudistukset ovat kuitenkin vielä pahasti kesken.
The rise in employment which most CEE countries have experienced since 1993 or 1994 has had some effect on the incidence of longterm unemployment.
Siirtymän aikana EU on solminut uuden sukupolven Eurooppa-sopimuksia unionin jäsenyyttä hakevien KIE-maiden kanssa.
Between 1995 and 1997, the proportion of the unem ployed out of work for a year or more fell in all the countries except Romania, where it was unchanged, and Estonia where it increased significantly.
Sopimukset poistavat tullit teollisuustavaroilta ja alentavat asteittain määrällisiä rajoituksia (sopimukset ovat epäsymmetrisiä, sillä ne purkavat kaupan rajoitteet ensin EU:n puolella), vaikka maataloustuotteilla säilyykin yhä joitain kiintiöitä.
The fall in longterm unemployment was most marked in Bulgaria and Poland.
Sopimusten ja KIE-maiden markkinoiden avautumisen yhteisvaikutuksesta KIE-maiden ja EU:n välinen kauppa on kasvanut tuntuvasti.
Nonetheless, in most countries it remains higher than the EU rate, at between 50% and 60%.
Vuosina 1990-1996 EU:n vienti KIE-maihin kasvoi 429 prosenttia (yli viisinkertaiseksi) ja tuonti KIE-maista 263 prosenttia, mikä tuotti EU:lle huomattavan kaupan ylijäämän (kaavio 43).
Only in the Czech Republic (29%) and Poland (38%) was the proportion significantly less than in the EU.
Vuoteen 1996 mennessä noin 59 prosenttia KIE-maiden viennistä suuntautui unioniin ja noin 58 prosenttia niiden tuonnista tuli sieltä.
This suggests that the problem of longterm un employment may not be resolved simply by economic growth.
Puolan, Viron, Slovenian ja Unkarin kohdalla molemmat luvut olivat yli 60 prosenttia, mutta Slovakian (jolle kauppa Tsekin tasavallan kanssa on tärkeää) ja Liettuan (jonka kauppa entisen Neuvostoliiton valtioiden kanssa on yhä merkittävää) kohdalla vain noin 35 prosenttia.
There are significant regional disparities in unem ployment.
Maiden keskinäinen kauppa on puolestaan laskenut suhteellisen alas (12,5 % tuonnista, 20 % viennistä).
These result from inherited regional imbalances as well as from new regional differences
Vuonna 1996 EU-maiden vienti KIE-maihin nousi yhteensä noin 10 prosenttiin unionin koko naisviennistä kolmansiin maihin ja noin yhteen pro-
In Romania, unemployment is highest in the North-East and lowest in the West.
Romaniassa työttömyys on korkeinta maan koillisosissa ja alhaisinta lännessä.
Bucharest has experi enced the largest fall in employment, indicating that it is primarily the reduction in participation and the exodus to rural areas which has kept the rate low.
Työllisyys on laskenut eniten Bukarestissa, mikä osoittaa, että lukemia on pi tänyt alhaalla lähinnä työvoimaosuuden vähentyminen ja joukkomuutto maaseutualueille.
In Slovakia, the lowest rate of unemployment is also in the capital, though here the low rate in Bratislava primarily reflects job growth rather than declining participation.
Slovakiassa työttömyys on alhaisinta pääkaupungissa, mutta Bratislavan luvut heijastavat enemmänkin työpaikkojen lisääntymistä kuin alenevaa työvoimaosuutta.
Unemployment is substantially higher in the Eastern region, which has been hit especially hard by the collapse in trade with the former Soviet Union.
Työttö myys on huomattavasti korkeampi ¡täisellä alueella, joka kärsi erityisen paljon kaupan romahtamisesta entisen Neuvostoliiton kanssa.
BG: national level HU, PL, R0: registered unemployment Others: LFS Regional figures are approximate
BG: Kansallinen taso HU, PL, RO: Rekisteröity työttömyys Muut: työvoimatutkimustietoja
Trade creased by 429% (over 5 times), while imports from them rose by 263%. so giving rise to a substantial trade surplus for EU Member States (Graph 43).
Luvut saattavat vaikuttaa alhaisilta, mutta vienti KIE-maihin on suurempaa kuin unionin vienti Japaniin ja melkein yhtä suurta kuin vienti Itä-Aasiaan.
By 1996, some 59% of CEE exports went to the Union and around 58% of their imports came from the Un ion.
Vuosien 1990 ja 1996 välisenä ai kana vienti tälle alueelle kasvoi vain hieman vähemmän kuin nopeasti kasvaville Itä-Aasian markkinoille.
Both figures were over 60% in the case of Poland, Estonia, Slovenia and Hungary, though only around 35% in the case of Slovakia (for which trade with the Czech Republic is important) and Lithuania (for which trade with former Soviet Union countries remains substantial). stantial).
rahoitetaan maahan virtaavalla pääomalla, mutta kaikki alueen maat olivat lisääntyvässä määrin velkaa muulle maailmalle. Maiden velkaisuus heijastaa niiden suhteellisen heikkoa kilpailukykyä ja kasvavia markkinoita, ja se on johtanut usean maan kohdalla myös Kansainvälisen valuuttarahaston laatimien eri tyisten takaisinmaksuohjelmien käyttöönottoon.
For most countries in the region, therefore, the scaie of trade with the Union in relative terms has. in a very short space of time, reached a similar level to that of trade between EU Member States.
EU:n vienti alueelle keskittyy kuitenkin pääasiassa kolmeen maahan.
By contrast, trade between themselves has fallen to relatively low levels (121/2% of imports, 20% of exports).
Vuonna 1996 noin 30 prosenttia viennistä suuntautui Puolaan, 25 prosenttia Tsekkiin ja 15 prosenttia Unkariin.
In 1996, EU ex ports to CEE countries amounted to around 10% of to tal Union exports to third countries, or only around 1 % of Union GDP, which may seem small but it is larger than Union exports to Japan and almost as much as those to East Asia.
Vastaavasti näiden kolmen maan osuudet KIE-maiden tuonnista EU:hun olivat samansuuruisia (kaaviot 45 ja 46).
Moreover, between 1990 and
Kylmän sodan aikana EU:n kauppa KIE-maiden kanssa synnytti yleensä lievän kauppataseen vajeen, jon ka laskettiin vuonna 1990 olevan 0,9 miljardia ecua.
Under the former (CMEA) trading system, the CEE countries developed highly specialised and mutually complementary structures of production.
Vuoteen 1993 mennessä asetelmat olivat vaihtuneet niin, että kauppa oli EU:n puolelta 5,5 miljardia ecua ylijäämäinen.
Trade with the rest of the world was extremely limited, though over the 1970s and 1980s, it was expanded as a de liberate part of policy and largely to service growing foreign debt.
Kauppasopimusten epäsymmetrisyydestä huolimatta EU:n kauppa KIE-maiden kanssa on jatkunut huomattavasti ylijäämäisenä.
Nevertheless, in 1985, under 20% of CEE exports went to present EU Member States.
Vuonna 1996 ylijäämä oli noussut 16,5 miljardiin ecuun, mikä on yli 25 prosenttia viennin arvosta alueelle.
The low figure was partly because of the difficulty of reaching an agreement between the EU and the CEE countries to reduce restrictions on trade.
Vuoteen 1997 mennessä EU:n ylijäämä oli kohonnut jo yli 20 miljardin ecuun (kaavio 43).
The prefer ence in the EU was for an approach based on bilateral trade agreements with each of the countries concerned rather than with the CMEA as a group for fear of Soviet domination.
KIE-maiden kanssa käyty kauppa on vaikuttanut eri lailla eri EU:n jäsenvaltioihin.
In 1988, however, an EU-CMEA joint declaration led to a first generation of bilateral agreements between the two sides, giving 'most-favoured nation' status to all countries in the re gion, except Romania which already had a more farreaching trade agreement, and, as a result, there was some increase in trade.
Vuonna 1990 kauppa KIE-maiden kanssa oli ylijäämäinen ainoastaan Saksalla.
1996, the growth of exports to the region was only slightly smaller than the growth of those to the rapidly expanding East Asian market.
Vuonna 1996 lähes kaikkien EU:n jäsenvaltioiden kauppatase oli ylijäämäinen poikkeuksen muodostivat Kreikka ja Portugali, joiden kauppatase oli lievästi alijäämäinen.
EU exports to the region, however, go predominantly to three countries.
Saksa on ylivoimaisesti suurin viejä ja tuoja, sillä sen osuus EU:n viennistä alueelle on noin 45 prosenttia ja tuonnista alueelta lähes 50 prosenttia (Pohjoismaat ovat tosin tärkeämpiä kauppakumppaneita Baltian maille).
In 1996, some 30% went to Poland, 25% to the Czech Republic and 15% to Hungary.
Se myös heijastaa siirtymän aikana Saksan ja usean KIE-maan välille syntyneitä laajoja kauppasuhteita ja alihankintasopimuksia.
Equally, these three countries accounted for a similar proportion of EU imports from CEE countries (Graphs 45 and 46).
Seuraavaksi suurimmat viejät ja tuojat ovat Italia (osuus sekä viennistä että tuonnista noin 12 %) ja Itävalta (hieman alle 10 %, joten maan kauppa KIE-maiden kanssa on suhteessa bkt:hen jopa suurempaa kuin Saksalla).
Since the transition began, the EU has concluded a new generation of agreements with the candidate CEE countries, the Europe Agreements.
Vuonna 1996 KIE-maista ainoastaan Latvian ja Bulgarian kauppa EU:n 'kanssa oli ylijäämäistä.
These re move EU tariffs on industrial goods and progressively reduce quantitative restrictions (the agreements are asymmetrical, dismantling trade restrictions at the EU end first), though some trade quotas remain on agricultural products.
Bulgarian kohdalla ylijäämä johtui lähinnä huomattavasta de valvaatiosta (taulukko 38). KIE-maiden kauppataseen vaje nousi kokonaisuutena 7 prosenttiin niiden kokonaisbkt:stä, mutta oli joissain maissa oleellisesti korkeampi.
As a result of this and the opening up of the CEE market, trade between the CEE countries and the EU has increased dramatically, Between 1990 and 1996, EU exports to CEE countries in-
Virossa vaje oli 23 prosenttia bkt:stä ja Latviassa 15, Liettuassa 11, Slovakiassa 12 ja Tsekissä 10 prosenttia. Monissa KIE-maissa vajeet
During the Cold War, the EU generally ran a small trade deficit with the CEE countries estimated at 0.9 billion ECU in 1990.
Siirtymän alkuvuosina KIE-maiden vienti oli suurelta osin resursseihin perustuvaa ja työvoimavaltaista.
By 1993, the position had been firmly reversed with a trade surplus in favour of the EU of 5.5 billion ECU.
Tuonti taas koostui selvästi pidemmälle kehitetyistä tuotteista.
Despite the asymmetrical nature of the trade agreements, the EU has continued to accumulate a substantial trade surplus with CEE countries, which in 1996 had risen to 16.5 billion ECU, well over 25% of the value of exports to the region. By
Tärkeimpiä vientituotteita olivat raaka-aineet ja pitkälle standardisoidut perustuotteet, ja tuonti puolestaan sisälsi koneistoja, kuljetuskalustoa ja korkean teknologian valmisteita.
In 1996, Latvia and Bulgaria were the only CEE countries with a trade surplus with the EU.
Joissakin maissa (etupäässä Tsekissä, Unkarissa ja Sloveniassa, mutta myös Puolassa ja Slovakiassa) viennin rakenne on kuitenkin kasvavassa määrin siirtymässä kohti pidemmälle kehitettyjä valmisteita — kehitys, jonka on osaksi käynnistänyt erityisesti EU:n jäsenvaltioiden sijoitustoiminta.
In the case of Bulgaria, this was mainly caused by a substantial devaluation (Table 38).
Vuonna 1996 selvästi yli 70 prosenttia KIE-maiden kokonaisviennistä ja lä hes 80 prosenttia viennistä EU:hun koostui teollisista valmisteista.
The trade deficit of CEE countries amounted in aggregate to 7% of their total GDP but was substantially higher in some standing at 23% of
Kun vuonna 1990 koneistojen, kuljetus kaluston sekä sähköisten ja elektronisten tuotteiden osuus KIE-maiden viennistä EU:hun oli vain noin 15
4 Enlargement ward investment, especially from EU Member States.
4 Laajentuminen prosenttia, vuoteen 1996 mennessä luku oli kasvanut 30 prosenttiin.
In 1996, well over 70% of exports of goods from CEE countries consisted of manufactures and almost 80% of those to the EU.
johdosta. Investoinnit ovat auttaneet teknologian siirtämisessä ja uusien johtamismenetelmien käyttöönottamisessa.
Moreover, whereas in 1990, machin­ery, transport equipment and electrical and electronic goods accounted for only 15% of CEE exports to the EU, by 1996, the figure had increased to 30%.
Ne ovat myös lisänneet työpaikkoja. ja.
GDP in Estonia, 15% in Latvia, 11% in Lithuania 12% in Slovakia and 10% in the Czech Republic.
Viennin koostumuksessa on kuitenkin huomattavia eroja alueen maiden välillä.
Nevertheless, there are significant differences in the composition of exports between countries in the re­gion.
Bulgariassa ja Romaniassa vienti kostuu yhä suureksi osaksi keskiteknologian tuotteista ja kemikaaleista.
In Bulgaria and Romania, exports still consist to a major extent of intermediate products and chemi­cals and in Lithuania and Latvia, of raw materials and fuels, which is also true in Estonia, though here manu­factures represent a growing share of total exports.
Liettuassa ja Latviassa vienti koostuu paljolti raaka-aineista ja polttoaineista, mikä pitää paikkansa myös Viron kohdalla, vaikka siellä valmisteiden osuus kokonaisviennistä onkin kasvussa.
Trade with CEE countries has had a differential effect on EU Member States. In 1990, only Germany had a trade surplus with these countries.
Ulkomaisen omistuksen esteiden purkaminen on johtanut investointien huomattavaan kasvuun etenkin vuodesta 1991 lähtien lainuudistusten ja muiden uudistusten päästessä vauhtiin.
In 1996, all EU Member States had trade surpluses, except Greece and Portugal which had very small deficits.
Ulkomaisten investointien kumulatiivinen määrä nousi vuosina 1991-1996 noin 30 miljardiin dollariin.
Germany is by far the biggest exporter and importer, account­ing for around 45% of EU exports to the region and al­most 50% of Union imports from it (though the Nordic countries are more important trade partners for the Baltic States).
Määrä kasvoi 2,1 miljardista 4,1 miljardiin dollariin vuonna vuosina 1991-1993, pysyi samana vuonna 1994 ja nousi 9,5 miljardiin dollariin vuonna 1995.
This is a result partly of its geographical proximity, partly of its historical and cultural ties.
Kasvun sai aikaan talouden elpyminen ja siirtymäprosessin vakiintuminen useimmissa KIE-maissa.
It also reflects, however, the extensive commercial re­lations and subcontracting arrangements which have been developed between Germany and a num­ber of the CEE countries since the transition began.
Vuonna 1996 suorien ulkomaisten investointien määrä alueelle laski jonkin verran 7,1 miljardiin dollariin.
The next largest exporters and importers are Italy (ac­counting for around 12% of both) and Austria (just un­der 10% — implying that in relation to GDP, trade with CEE countries is even larger than for Germany).
Kaikesta huolimatta' ulkomaisen pääoman kokonaismäärä alueella on yhä vaatimaton ja saattaa kasvaa huomattavasti tulevina vuosina.
Before transition, imports from the West had been dominated by capital and intermediate goods.
Ennen siirtymää länsituontia hallitsivat tuotanto hyödykkeet ja välituotteet.
With transition, imports have shifted massively towards consumer goods.
Siirtymän myötä tuonnin pääpaino on voimakkaasti kallistunut kulutustavaroiden suuntaan.
Moreover, contrary perhaps to ex­pectations, most CEE countries are net importers of food and agricultural products.
Kenties odotusten vastaisesti useimmat KIE-maat ovat lisäksi ruoan ja maataloustuotteiden nettotuojia.
Increasingly, a large proportion of both exports and imports of CEE coun­tries consists of manufactures, particularly, as re­gards their trade with the EU.
Yhä suurempi osuus KIE-maiden viennistä ja tuonnista koostuu valmisteista — näin eri tyisesti EU:n kanssa käytävässä kaupassa.