natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the Labour Party, which held a strong position in city councils during the 1980s, there was even talk of a 'return to alderman socialism' (Depla and Monasch 1994).
Belgiaan verrattaessa huomiota herättää, kuinka vähän Alankomaissa itse asiassa toteutetaan suunniteltuja institutionaalisia uudistuksia.
The 1990s have seen Dutch local authorities once more going in search of the forgotten citizen.
Tällaisista suunnitelmista ei Alankomaissa ole koskaan ollut pulaa.
The local council elections of 1990 created shock waves.
Ainoatakaan ehdotetuista institutionaalisista uudistuksista ei ole loppujen lopuksi toteutettu.
In a number of local authorities, urban regeneration projects had been severely criticized, and this was reflected in the outcome of those elections.
Tämä ei kuitenkaan tarkoita, etteikö alue- ja paikallishallinnossa olisi tapahtunut mitään varsinaisia muutoksia.
The Labour Party lost ground everywhere, but particularly in municipalities where it had championed urban-renewal schemes.
Jäljempänä nähdään, että tärkeät muutokset eivät niinkään ole tapahtuneet rakenteissa vaan ennen muuta menetelmissä.
The turnout was also lower than expected, falling on average throughout the Netherlands from 73 per cent to 62 per cent.
Belgiassa tilanne on päinvastainen.
In some communes fewer than 50 per cent of the electorate came to the ballot box.
Vaikka sielläkin tehdään menetelmiin normaaleja muutoksia, merkittävimmät uudistukset kohdistetaan kuitenkin rakenteisiin.
As a further aspect of the reaction, great importance was attached to plans to change the way politics and the administration were run (Gilsing 1994; Depla' 1995).
Alankomaat on edelleen suurin piirtein entisen kaltainen hajautettua hallintoa soveltava yhtenäisvaltio, kun taas Belgiasta on muutamassa vuosikymmenessä tullut alueisiin jakautunut liittovaltio.
Efforts of every description were made to win back the ordinary citizen.
Vertailu Saksaan on kiinnostavaa erityisesti paikallishallinnon tasolla.
The focus of attention was not on formal institutions, but on actual decision making (within a given institutional structure).
Aluehallinnon uudistussuuntaukset Alankomaissa ja Saksassa näyttävät kulkevan mielenkiintoisella tavalla ristiin.
Every attempt was made to give citizens (or, at any rate, the views of citizens) a prominent place in the decision making process.
Mikä oli muotia Alankomaissa 1980luvulla (New Public Management - uusi julkishallinto), on Saksassa suuren huomion kohteena 1990-luvulla, ja Saksassa 1980luvulla vahvasti esillä ollut suuntaus (Coproductive Policymaking - yhteistaotannollinen päätöksenteko) on pinnalla Alankomaissa 1990-luvulla.
One of the methods of achieving this was via all sorts of civic polls and surveys that had been developed in many communes in the recent past (Depla and Schalken 1996).
Anglosaksisessa maailmassa merkittäväksi virtaukseksi muodostanut New Public Management (NPM) alkoi saada jalansijaa Alankomaiden paikallishallinnossa 1980luvulla.
Instead of, or in addition to, consultation procedures, which had given citizens a say in public affairs, the Dutch authorities now frequently turned to 'interactive' decisionmaking, 'open-plan procedures', coproduction, and so on.
Kunnat joka puolella maata kokeilivat itsehallintoa, sopimusjohtamista ja muita yritysmaailmalle tyypillisiä hallintomuotoja.
Local government's role became primarily that of a process manager.
Delfbn ja Groningenin kaupungit ovat tunnettuja esimerkkejä.
The intention was largely to leave the process of reaching a consensus to the parties concerned.
Kuuluisin esimerkki yrityshallintotyyppisestä paikallishallinnosta oli kuitenkin Tilburgin kunta, joka saavutti maailmanmainetta "Tilburgin mallina".
These concepts fitted in perfectly well with the ancient Dutch traditions of improvisation, consultation, compromise, consensus, and a heavy reliance on civil society.
Saksa oli 1980luvulla jäänyt pahasti jälkeen NPM-menetelmien käyttöönotossa.
For the rest, we have to remember that a number of cherished objectives are not attainable without the active involvement of ordinary citizens, particularly in respect of the conduct and management of public affairs.
Saksalaiskunnissa oli juuri meneillään kehityssuuntaus, jota saksalaiset hallintoasiantuntijat kutsuivat "politiikan uudistamiseksi alhaalta ylöspäin" (Die Erneuerung der Politik von Unten) (Hesse 1986).
In the meantime, the growing tendency in some communes to resort to coproduction and interactive decisionmaking led to a review of the forms of local administration that developed in the 1980s.
Perusajatuksena oli osallistumista ja kommunikaatiota hyödyntävien hallintomallien vakiinmrttaminen.
Even in Tilburg, which for many people was a shining example of successful new public management at local level, a permanent development process (POP) got under way, whereby local authorities became less obsessed with their own product-oriented philosophy and more concerned with questions of civic participation (Hendriks en Schalken 1997).
1990luvulla ajat ovat muuttuneet Saksassa ja New Public Management on tehnyt ennennäkemättömän voimakkaan, vaikkakin viivästyneen läpimurron.
In addition to the general trends described above, there are many cases of micro-
Aluehallinnon edustajat ovat kääntäneet katseensa Alankomaihin ja siellä erityisesti Tilburgin malliin, joka näyttää saavuttaneen kulttiaseman Saksassa (Klages & Löffler 1996). CdR 222/98 (fi)
level practices and experiments at subnational level that deserve to be mentioned.
Alankomaiden paikallishallinnossa on siis lähdetty 1990luvulla tielle, joka Saksassa valittiin jo 1980luvulla.
• Public marketing—The view has been taken that competition in different areas has increased because of the creation of the European internal market and the revolution in information and transport technologies.
1980-luku oli aikaa, jolloin New Public Management otettiin innostuneesti vastaan Alankomaiden paikallishallinnossa.
Dutch towns have in particular become increasingly aware that they are now in competition with one another, as well as with other towns in Europe.
Kyseinen vuosikymmen oli maan paikallishallinnossa mitä suurimmassa määrin aikaa, jolloin jouduttiin totuttelemaan määrärahojen supistumiseen.
With this awareness of competition, more and more attention has been paid to public marketing, that is the intensive monitoring of, and response to developments in those markets in which towns are active.
Poliittinen hallintokulttauri, jolle oli tunnusomaista kasvun jakaminen, oli nyt vaihdettava kulttauriin, jota luonnehtivat säästöt ja määrärahojen rakenteellinen väheneminen.
Public marketing policy has often been carried out under advertising slogans such as ''HetNieuwe Rotterdam' or ''TilburgModerne Industriestadt. • Social regeneration—Public marketing is certainly 'biased' in favour of those localgovernment policy areas that can be termed 'hard', because of their crucial importance to the competitive position of towns.
Uusia menetelmiä kehitettäessä voitiin vedota ajan henkeen, jolle oli tunnusomaista neoliberalisrnin ja markkinatietoisuuden eri muodot. Myös Alankomaissa ilmapiiri oli tähän otollinen, vaikkakin vähemmän kuin Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Yhdysvalloissa.
This does not mean that the 'soft' edges of the urban fabric have been neglected.
Keskusteluissa alkoi esiintyä sääntelyn purkamisen ja yksityistämisen kaltaisia käsitteitä.
Ever since the third Lubbers Cabinet (which took office in 1989), a great deal of attention has been paid to social regeneration in Dutch towns.
Klassiseen byrokraattiseen toimintatapaan suhtauduttiin yhä epäilevämmin.
The pathfinder in this areas has been Rotterdam, which has blazed a trail with its so-called 'Opzoomeracties'.
Eri pohdinnoissa ja kirjoituksissa puhuttiin kasvavalla innolla "uudesta julkishallinnosta" (New Public Management, NPM), jossa yritysmaailman kulttuuri ja toimintatavat otettiin viranomaisten johtaviksi esikuviksi (Hood 1991).
The name Opzoomer refers to a street in Rotterdam where citizens have mobilised themselves in constructive, concrete ways to improve their living environment.
Tilanteen arvioinnissa vertailukohta otettiin julkishallinnon ulkopuolelta: yritysmaailmasta ja liikkeenjohdosta.
Supported by the Rotterdam authorities, Opzoomen has, literally and figuratively, entered every nook and cranny of the city of Rotterdam and won subsidies from the national policy on social regeneration.
Suunnittelutavan yhteisiä piirteitä olivat viihtyisät kaupunkikeskustat, omaleimaiset rakennukset ja uudistava arkkitehtuuri. Ne ilmensivät uutta kaupunkiympäristöön kohdistavaa innostusta, joka sai laajaa poliittista suosiota.
• Major town policy—What social regeneration was to the third Lubbers Cabinet, major town policy is to the first Kok Cabinet.
Muutamissa kunnissa kaupungin uudistassuunnitelmista oli kiistelty paljon, mikä näkyi myös vaalituloksissa.
Major town policy is a strategy of local regeneration stimulated and aided by the national authorities; it finds expression and applications in rundown city areas and urban districts with special needs.
PvdA kärsi vaalitappiota kaikkialla, mutta erityisesti kunnissa, joissa se oli toiminut kaupunkiuudistusten liikkeellepanevana voimana.
Major town policy is in reality an extension and expansion of the policy on social regeneration.
Kaiken lisäksi vaalien osallistumisprosentti laski melko voimakkaasti.
The major town policy thus aims at a combination of social, urban, and economic revitalization, with economic revitalization taking pride of place.
Eräissä suurissa kaupungeissa vaaliuurnilla kävi alle 50 % äänioikeutetuista.
In July 1995 the four major towns together signed an agreement with the government on the major town policy (GSB).
Tämän seurauksena alankomaalaisissa kunnissa alettiin kiinnittää hyvin paljon huomiota poliittisiin ja hallinnollisiin uudistushankkeisiin (Gilsing 1994, Depla 1995).
The agreement covers the 1996-9 period.
Kadonnut kansalainen yritetään nyt löytää kaikin tavoin.
into the future and to project scenarios or visions of the future into the next few decades. Examples of this are the memo Rotterdam 2005, the futuristic Arnhem 2015, and the Locale Agenda 21 Velsen (the last of these being primarily focused on the living environment).
Muutenkin on muistettava, että ilman kansalaisten aktiivista osallistumista tiettyjä viranomaisten vaalimia, varsinkaan julkisten tilojen ja alueiden ylläpitoon ja hallintoon liittyviä päämääriä tuskin voitaisiin toteuttaa.
In planning debates on the future and in scenario workshops, the process has often been considered as important and sometimes even more important than the result.
Tällä välin yhteistuotannon ja vuorovaikutteisen päätöksenteon suuntaan kulkenut kehitys on eräissä kunnissa johtanut siihen, että 1980luvulla uudistetun kuntaorganisaation toimivuutta on alettu kyseenalaistaa.
The fact that social interest groups have been holding discussions with one another and with the local authorities on matters of public importance for the future is considered to be of value in itself.
Jopa Tilburgin kunta, jota useat sentään ovat pitäneet johtavana esimerkkinä New Public Management -hallintomallin menestyksestä paikallistasolla, on käynnistänyt jatkuvan kehitysprosessin (Permanent Ontwikkelingsproces, POP), jonka tavoitteena on keskittää enemmän kunnallishallinnon huomiota kansalaisiin ja vähemmän kunnan omiin hallintomenettelyihin (Hendriks & Schalken 1997). 5.2
In towns such as Deventer, scenario workshops have been set up to reflect on long-term policies.
Mikrotason kokeiluja ja käytänteitä
In Delft, a simulation game has been used to launch an unorthodox discussion between city councillors and top officials on teamwork.
Edellä kuvattujen yleissuuntausten rinnalla on alue- ja paikallishallinnosta löydettävissä myös useita mainitsemisen arvoisia mikrotason esimerkkejä ja kokeiluja.
In Zaanstad and Alkmaar, but also in Amsterdam and Rotterdam, attention has been focused on round-table discussions and on broad-based public discussions. • Interactive project development—Interactive project development differs from the scenario workshops and debates on the future described above as regards the extent to which the topics discussed are open or closed.
• Julkishallinnon markkinointi - Euroopan unionin sisämarkkinoiden syntymisen ja informaatio- ja liikenneteknologian kehittymisen voidaan havaita lisänneen voimakkaasti paikkakuntien ja alueiden kilpailupaineita.
With interactive project developments, it is generally clear that a given project or provision is going to be implemented.
Erityisesti alankomaiset kaupungit ovat yhä tietoisempia siitä, että ne joutuvat kilpailemaan toistensa ja muiden Euroopan kaupunkien kanssa.
The interaction consequently concentrates on how best to implement the project or provision from a social point of view.
Julkishallinnon markkinointia eli kaupunkien toimintaympäristön tiivistä tarkkailua ja huomioonottoa pidetään yhä tärkeämpänä.
An example of this is the development of the Kop van Zuid in Rotterdam. Inhabitants and organizations have been expressly invited to take part in discussions on the building of this new district in Rotterdam.
Julkisen vallan markkinointipolitiikalle annetaan usein jokin vetävä nimi kuten "Uusi Rotterdam" (Het Nieuwe Rotterdam) tai "Nykyaikainen teollisuuskaupunki Tilburg" (Tilburg - Moderne Industriestad).
Creative thinking has also gone into ways in which adjacent areas of the city might likewise benefit from the 'social return on investment'.
• Sosiaalinen uudistaminen - Julkismarkkinoinnissa on tiettyä taipumusta keskittyä "koviin", kaupunkien kilpailuaseman kannalta ratkaiseviin julkishallinnon sektoreihin.
Another example is the traffic plan for inner-city Delft, which is likewise being developed interactively.
Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että kaupunkiyhteiskunnan "pehmeitä" puolia laiminlyötäisiin.
A third example—the northsouth underground line in Amsterdam—is of interest, because this special project has been set up with the help of a relatively powerful and influential forum, the Amsterdam Forum.
Ruud Lubbersin kolmannen ministeristön hallituskaudesta lähtien (vuodesta 1989) Alankomaiden kaupungeissa on kiinnitetty runsaasti huomiota sosiaaliseen uudistamiseen.
The Amsterdam Forum has brought together groups of citizens, supported by local planning and university experts, to discuss the northsouth- underground line.
Edelläkävijä tällä alalla on Rotterdamin kaupunki, joka on saavuttanut mainetta ns.
The topic has been discussed from different angles—first miniforum, then clusters of miniforums, and finally round-table discussions.
"Opzoomer-toimillaan" (Opzoomeracties).
The Amsterdam Forum's drive to win support has been so successful that the project has survived a referendum, which in itself is significant for a city where there has been much opposition to, and justifiable criticism of, underground planning in the past (see below). • Experiments with referendums—The Netherlands has no experience of referendums at national level, at least not yet.
Nimi Opzoomer viittaa erääseen Rotterdamissa sijaitsevaan katuun (Opzoomerstraat), jonka asukkaat ovat koonneet voimansa yhteen parantaakseen kouriintuntuvasti ja rakentavasti omaa elinympäristöään.
the closing times of cafés (Leiden) and building on green polder land (Haarlem), to the establishment of city provinces (Amsterdam and Rotterdam), restricted car access to inner-city areas, the building of a new residential area, and the construction of an underground line (Amsterdam).
Rotterdamin kaupungin tukema "opzoomerointi" on levinnyt koko kaupunkiin kyseisen toiminnan kirjaimellisena ja kuvallisena "teonsanana". Sosiaaliseen uudistuspolitiikkaan myönnetty valtiontuki on osaltaan edistänyt asiaa.
There have so far been more local referendums in the Netherlands than in Belgium, although the 'rules of procedures' in the former have not yet been legally established.
• Suurkaupunkipolitiikka - Mitä sosiaalinen uudistaminen merkitsi Lubbersin kolmannelle hallitukselle, sitä merkitsee suurkaupunkipolitiikka Wim Kokin ensimmäiselle hallitukselle.
This makes referendums experimental in nature in the Netherlands.
Suurkaupunkipohtiikalla itse asiassa jatketaan ja laajennetaan sosiaalista uudistuspolitiikkaa.
Many local authorities have drawn up their own rules on referendums, but there are big differences in turnout thresholds, required yes/no votes, the presentation of questions, reasons for not holding a referendum, etc.
Kun sosiaalisessa uudistuspolitiikassa jatkettiin jälkeenjääneiden alueiden perinteistä kehittämis- ja kaupunginuudistuspolitiikkaa sosiaalisesti ja aluekehityksen kannalta heikossa asemassa olevissa kaupunginosissa, sumkaupunkipolitiikassa korostetaan näiden seikkojen lisäksi myös talouden ja kaupunkikehityksen -vilkastattamista.
What the different rules on referendums have in common, however, is that they are designed to ensure that advice is given and corrective measures taken.
Suurkaupunkipolitiikassa yhdistyvät siis sekä sosiaalinen, urbaani että taloudellinen elvyttäminen, joista viimeksi mainittu on erityisasemassa.
In practice, efforts have frequently been made to ensure that nonbinding referendums become more binding.
Sopimuksesta täysin hyötyäkseen kuntien oli laadittava nopeasti ehdotuksia ja toimitettava ne valtiovallalle.
This is to be achieved through a commitment to voluntarily accept the findings of a referendum; in other words, a local council may formally disregard the advice of the people, but it promises not to do so provided certain conditions are met (a full turnout and a big majority).
• Tulevaisuuskeskustelut, strategiatyöryhmät - Alankomaiset kunnat haluavat nyt vuosisadan päättyessä suunnata katseensa muutaman vuosikymmenen eteenpäin ja laatia ennusteita tai hahmotella tulevaisuudennäkymiä.
However, when a local authority, moves too far away from the representative democratic institutions already in existence, the Ministry of Home Affairs may annul the referendum provisions in question (as happened with the referendum provisions in Arnhem in 1994 and in Amsterdam in 1996).
Rotterdam 2005 -muistio, tulevaisuudenkuva Arnhem 2015 ja asiakirja Locale Agenda 21 Velsen, joista viimeksi mainitta käsittelee erityisesti elinympäristöä, ovat vain eräitä esimerkkejä suuntauksesta.
The city where the practice of holding referendums is most discussed is undoubtedly Amsterdam.
Tulevaisuuskeskusteluissa ja strategiatyöryhmissä itse prosessia pidetään usein yhtä tärkeänä tai joskus jopa tärkeämpänä kuin saavutettua talosta.
The practice began, unhappily, with the 1992 referendum on limited car access to inner-city areas: a low turnout accompanied by a close vote on the two options meant that the dilemma of political choice became greater rather than smaller as a result of the referendum.
Se, että yhteiskuntaelämän osapuolet alkavat keskustella keskenään ja paikallisviranomaisten kanssa asioista, joilla on tulevaisuudessa yleistä merkitystä, on jo sinällään tärkeää.
Against this, the 1995 referendum on a 'city province' was nothing if not clear.
Hedelmällisten työskentely- ja keskustelumuotojen löytämiseen ldimtitetäänkin runsaasti huomiota.
Ninety-two per cent of those voting were in favour; and, if any problems arose, it was because the state authorities had maintained at the outset that the matter could not be solved by a local referendum.
Deiftissä on käytetty simulaatiota alueyhteistyötä koskevan uudenlaisen keskustelun käynnistämiseksi lcaupungmvaltautettujen ja johtavien virkamiesten välillä.
In the referendum on the IJburg residential area, the turnout was even higher, but the results were declared null and void, because the Minister of Home Affairs had in the meantime introduced a rather complicated voting threshold that was not reached in the referendum.
Zaanstadissa ja Alkmaarissa ja myös Amsterdamissa ja Rotterdamissa on järjestetty pyöreän pöydän keskusteluja ja laajoja yleisötilaisuuksia.
Well over 60 per cent of registered voters (out of a total of 130,000 votes) had voted against the residential area, but this did not lead to a political decision, since a minimum of 155,000 no-votes were required.
• Interaktiivinen projektisuunnittelu - Interaktiivinen projektisuunnittelu eroaa edellä kuvatuista talevaisuuskeskusteluista ja strategioita hahmottavista työryhmistä aiheen avoimuuden suhteen.
If the rules of the
Mm. tämän tuloksena
game are not clear or do not carry the seal of official approval, this can lead to great frustration and tensions.
-201 - on kehitetty luovia ratkaisuja, jotta "investoinnin sosiaalinen tuotto" voitaisiin käyttää ympäröivien kaupunkilähiöiden hyväksi.
Opinion polls and consumer surveys do not have this disadvantage.
Toinen esimerkki on Delftin kaupunkikeskustan liikennesuunnitelma, joka myös syntyi interaktiivisesti.
They exist to ascertain precisely what the opinions and tastes of citizens are without this leading to expectations.
Kansalaisten ja kaupunginhallinnon välisen vuorovaikutuksen tuloksena Delftissä laadittiin suunnitelma kaupunkiliikenteen ohjaamisesta ja hallinnasta.
However, despite their nonbinding nature, opinion polls and consumer surveys can be of real influence in decisionmaking and in the provision of services to the public.
Kolmas esimerkki - Amsterdamin pohjois-eteläsuuntainen metrolinja - on mielenkiintoinen, sillä erityisesti kyseistä hanketta varten perustettiin varsin laajapohjainen foorumi, Het Forum Amsterdam (Amsterdam-foorumi).
Local authorities that set great store by market and customer trends cannot simply ignore the signals being sent out by the public.
Amsterdam-foorumi kokosi kansalaisryhmät yhteen keskustelemaan pohjois-etelä-metrolinjasta kunnan ja yliopistojen asiantuntijoiden tukemina.
An institutionalized form of consumer survey is the stadsmarktonderzoek (urban market survey) of the municipality of Tilburg.
Aihetta lähestyttiin eri näkökulmista ensin minifoorumeissa, sitten minifooramiryhmissã ja lopuksi pyöreän pöydän keskusteluissa.
Consumer surveys fit neatly into the philosophy of the Tilburg model, which is frequently held up as a model of successful new public management.
Amsterdam-foorumin työ lisäsi hankkeen kannatusta siinä määrin, että hanke sai taakseen enemmistön järjestetyssä kansanäänestyksessä.
Nijmegen, on the other hand, has experimented with the idea of the stadsraadpleging (town council consultations), where the opinions of around 2,000 persons are sought on tricky problems.
Tämä on jo sinänsä merkittävä tulos kaupungissa, jossa on aiemmin oltu laajalti ja perustellusti metrosuunnitelmia vastaan, mutta antaa myös aiheen tiettyihin lisähuomioihin (ks. seuraavassa).
'Town council consultations' work on the basis of a random selection of individuals. Questions are framed in such a way that answers are not squeezed into a rigid yes/no schema.
Kansanäänestyskokeilut - Alankomaissa ei ole järjestetty (vielä) yhtään valtakunnallista kansanäänestystä.
The Kabelexperiment Hoogvliet (a borough of Rotterdam) is our final example. In this experiment, soundings were taken, via cable, on reactions to certain positions.
Paikallistasolla sen sijaan kansanäänestyskokeiluja on vuosien saatossa järjestetty jo parikymmentä.
Participants in this cable experiment were able to give their reactions via a so-called Huis Informatie Toetsenbord (House Information Manual). The reactions were recorded and stored electronically, although there was no question of push-button-democracy.
Aiheet ovat olleet vaihtelevia: kahviloiden sulkemisajankohta (Leiden), viheralueiden rakennuskäyttö (Haarlem), kaupunkiläänien perustaminen (Amsterdam ja Rotterdam), autoliikenteen rajoittaminen kaupunkikeskustassa, uuden lähiön rakentaminen ja metrolinjan rakentaminen (Amsterdam).
The cable experiment did not seek to eliminate options, but to spark off debates and float ideas.
Alankomaissa on tähän mennessä järjestetty useampia paikallisia kansanäänestyksiä kuin Belgiassa, mutta - toisin kuin Belgiassa - menettelysääntöjä ei ole vielä vahvistettu lailla.
ABRAMSON, P. and INGLEHART, R. (1995). Value Change in Global Perspective.
Kansanäänestyskäytäntö on tästä johtaen kokeiluluonteista.