natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The European Union, the third largest producer in the world, has increased its production slightly (less than 1%) since 1970 while China, the largest producer in the world with 35% of the total, has seen its produc­tion increase fourteenfold over the same period, in particular as a result of an increase in aquaculture production.
Maailman kolmanneksi suurin tuottaja Euroopan unioni on lisännyt tuotantoaan vain vähän (alle 1 %) vuodesta 1970 lähtien kun taas Kiina, joka on maailman suurin tuottaja 35% osuudellaan, on nelintoistakertaistanut tuotantonsa samalla ajanjaksolla, johtuen lähinnä vesiviljelytuotannon lisääntymisestä.
Other leading producers such as Peru and Japan have, for their part, experienced a fall in production over the same time period.
Muut johtavat tuottajat kuten Peru ja Japani ovat vähentäneet tuotantoaan samalla ajanjaksolla.
* The total production of fishery products is the sum of total catches and aquaculture production.
* Kalataloustuotteiden kokonaistuotanto on kokonaispyyntimäärien ja vesiviljelyn tuotantomäärien summa.
(catches and aquaculture, volume in tonnes)
(pyynti ja vesiviljely, määrä tonneissa)
Source: Eurostat
Lähde: Euro.stut
Production by Member State π 999)
Tuotanto jäsenmaittain n 999)
Main world producers π 999)
Maailman suurimmat tuottajat n 999)
Philippines Norway
Filippiinit Norja
Catches
Pyyntimäärät
Almost all of the catches* of the EU fleet are taken in fishing regions adjacent to the European Union.
Lähes kaikki EU:n kalastuslaivaston pyytämä kala* pyydetään Euroopan unionin kalastusalueilla.
Pelagic fish such as herring, sandeels, sprat, horse mackerel, sardines and mackerel make up about 50% of total catches.
Pelagiset lajit kuten tuulenkalat, kilohaili, piikkimakrilli, sardiinit ja makrillit muodostavat noin 50% kokonaispyyntimäärästä.
However, species such as cod or larger pelagic fish are the economic heavy weights of the sector even though they represent less than 10% of the volume of total catches.
Turska ja suuret pelagiset lajit ovat kuitenkin taloudellisesti paljon tärkeämpiä, vaikka ne määrällisesti edustavat alle 10% kokonaispyyntimäärästä.
Species such as sandeels, sprat and blue whiting are primarily intended for industrial uses such as fish meal and fish oil.
Tuulenkaloja, kilohailia ja mustakitaturskaa pyydetään lähinnä teollisiin tarkoituksiin kuten kalajauhoksi tai kalaöljyksi.
* Catch figures do not take into account the quantities of fishery products which are caught but not landed (for example, fish discarded at sea or consumed on board the vesseli.
Pyyntiluvut eivät sisällä niitä kaloja, jotka on pyydetty, mutta joita ei ole purettu (esimerkiksi takaisin mereen heitetty kala tai aluksella kulutettu kala).
Total Catches π 999)
Kokonaispyyntimäärät n 999)
(all areas, volume in tonnes)
(kaikki alueet, määrä tonneissa)
♦ ♦ ♦ ♦ ♦ t ♦ ♦ ♦ ♦ ♦.♦ ♦ s (Top 5)
♦ ♦ I ♦ ♦♦♦♦♦♦♦ vinta hakijamaata
Catches of Member States as a share of total EU catches (1999) n vo ume)
Jäsenmaiden pyyntimäärät osuutena EU:n kokonaispyyntimäärästä (1999)
Source: Eurosta.
Lähde: Eurostat
Top 5 species by Member State* (1999)
Viisi tärkeintä lajia jäsenmaittain* (1999)
Sandeels**
Punakampela
Striped venus
Raitavenussimpukka
Catches for Austria represent a total of 432 tonnes of freshwater species.
Itävallan pyyntimäärä tarkoittaa 432 tonnia makean veden lajeja.
These species are primarily intended for industrial uses.
* Näitä lajeja käytetään lähinnä teollisiin tarkoituksiin.
Blue whiting*■*
Tuulenkalat*
Over the past ten years, landings in ports of the European Union have decreased, both in terms of volume and value.
Purkamiset Euroopan unionin satamissa ovat vähentyneet sekä määrältään että arvoltaan viimeisten 10 vuoden aikana.
The volume of landings has gone down by 27% since 1992 while their value has fallen by 18% over the same period.
Purkamisten määrä on laskenut 27% vuodesta 1992 lähtien ja niiden arvo on laskenut 18% samalla ajanjaksolla.
Landings represent the weight of all fishery products landed in the ports of EU Member States without distinction of the flag flown by the vessels making the landings.
Purkamisluvut tarkoittavat kaikkien niiden kalataloustuotteiden painoa, jotka on purettu EU-jäsenmaiden satamissa riippumatta siitä, minkä lipun alla purkava alus harjoittaa kalastusta.
Landings by EU vessels in non-EU ports are excluded.
EU-alusten purkamiset EU:n ulkopuolisissa satamissa eivät sisälly lukuihin.
Volume of landings in Member States (2000)
Purkamisten määrä jäsenmaissa (2000)
Source: Eurostal
Lähde: Eurostat
Value of landings in Member States (2000)
Purkamisten arvo jäsenmaissa (2000)
(value in thousands of EUR)
(arvo tuhansissa EUR)
Source: Eurostat
Lähde; Eurostat
The number of people employed in the fishery sector is not limited to the number of fishermen at sea.
Kalataloussektorilla työskentelevien henkilöiden määrä ei tarkoita ainoastaan merellä kalastavien kalastajien määrää.
The aquaculture and processing sectors, as well as ancillary indus­tries such as marketing, distribution and shipbuilding are also important sources of employment.
Vesiviljelyjä jalostusteollisuus sekä elinkeinoa palvelevat toimialat kuten markkinointi, jakelu ja laivanrakennusteollisuus luovat myös paljon työpaikkoja.
These activities play a significant role in regions where alternatives are scarce.
Nämä toiminnot ovat tärkeitä alueilla, joilla ei ole paljon vaihtoehtoja.
The participation of women in the fishery sector is most important in the processing sector where in some regions women make up more than 50% of the work force.
Naisten osuus kalataloussektorilla on suurin jalostuksessa, jossa joillakin alueilla naiset muodostavat yli puolet työvoimasta.
Total employment in the fishery sector n997)*
Kokonaistyöllisyys kalataloussektorilla 11997)'
* Figures include full time, part-time and seasonal workers from the catching sector, processing, aquaculture and ancillary industries such as marketing and ship repair.
Luvut sisältävät kokopäiväiset, osa-aikaiset ja kausityöntekijät pyyntisektonlla, jalostuksessa, vesiviljelyssä sekä palvelevilla toimialoilla kuten markkinoinnissa ja alusten korjauksessa.
Directorate-General for Fisheries. Socio-economic studies (2000)
Lähde: Euroopan unionin komissio, Kalastuksen pääosasto, Yhteiskunnallis-taloudelllset tutkimukset (2000).
Employment in the fishery sector by industry and gender π 997)
Työllisyys kalataloudessa toimialan ja sukupuolen mukaan n 997)
(Figures do not include ancillary industries such as marketing and ship repair)
(Luvut eivät sisällä palvelevia toimialoja kuten markkinointia ja alusten korjausta)
Catching sector*
Pyyntisektori*
Aquaculture*
Vesiviljely*
Figures were not available for all regions in all Member States.
Lukuja ei ole saatu kaikilta alueilta kaikissa _BAR_äsenmaissa.
Figures for distribution men/women are indicative.
Miesten ja naisten välistä jakaumaa kuvaavat luvut ovat suuntaa-antavia.
Source: European Commission, Directorate-General for Fisheries, Socio-economic stutfies (2000); European Commission, Directorate-General for Fisheries, study on "The role of women in the fisheries sector" (2001)
Kalastuksen pääosasto, tutkimus aiheesta "Naisten asema kalataloussektorilla" (2001)
The European fishing fleet ï
Euroopan kalastuslaivasto i
The fleet of the European Union was made up of just under 100 000 vessels in 1998.
Euroopan unionin kalastuslaivasto käsitti hieman alle 100 000 alusta vuonna 1998.
Over the past decade, the number of vessels has decreased by 7% while the capacity of the fleet has been reduced by 5% in tonnage and 7% in engine power.
Viime vuosikymmenellä alusten lukumäärä laski 7% ja laivaston kapasiteettia alennettiin 5% vetoisuudessa ja 7% konetehossa.
This is due, among other things, to the EU policy seeking to cut fleet overcapacity in order to reach a better balance between fishing effort and available fish resources. The European fleet is rather old with an average age of 19 years.
Tämä johtuu muun muassa siitä, että EU pyrkii vähentämään kalastuslaivaston ylikapasiteettia saavuttaakseen paremman tasapainon pyyntiponnistusten ja pyydettävissä olevien kalavarojen välillä Euroopan kalastuslaivasto on melko vanhaa, alusten keski-ikä on 19 vuotta.
Number of vessels
Alusien määrä
* Tonnage statistics combine Gross Register Tonnage (GRT), Gross Tonnage (GT) and national standards. ** Figures for 1997. *** Figures for 1997 for tonnage and power and 1999 for number of vessels.
4J > lai Vetoisuus ' Vetoisuustilastot yhdistävät bruttorekisteritonniston IBRT), bruttotonniston (BT) ja kansalliset standardit. "" Luvut vuodelta 1997. " ' * Vetoisuus- ja koneteholuvut vuodelta 1997 ja alusten määräluvut vuodelta 1999.
Source: European Commission. DC Fisheries, Green Paper, Vol, II (2001).
Lähde: Euroopan komissio.
Share of the EU fishing fleet by Member State n 998)
Osuus EU:n kalastuslaivastosta jäsenmaittain n998)
Number of vessels á
Alusten määrä
Tonnage statistics combine Gross Register Tonnage (GRT), Gross Tonnage (GT) and national standards. ** Figures for 1997. *** Figures for 1997 for tonnage and power and 1999 for number Of vessels.
Vetoisuustilastot yhdistävät bruttorekisteritonniston (BRT), bruttotonniston (BT) _BAR_a kansalliset standardit. " Luvut vuodelta 1997. *** Vetoisuus- ja koneteholuvut vuodelta 1997 ja alusten määräluvut vuodelta 1999.
Source: European Commission. DG Fisheries, Green Paper. Vol. II (2001).
Lähde: Euroopan komissio.
Tonnage and engine power on a downward trend
Vetoisuus ja koneteho vähenemään päin
Gross Tonnage (GT) and national standards.
bruttotonniston (BT) ja kansalliset Standardit.
The production of fishery products in the aquaculture* industry has increased significantly over the past decade.
Kalataloustuotteiden tuotanto vesiviljelysektorilla* on lisääntynyt merkittävästi viime vuosikymmenellä.
Today, it represents 31 % of the total value of the fishery production** in the European Union.
Nykyään se vastaa 31% koko kalataloussektorin tuotannosta** Euroopan unionissa.
The value of aquaculture production in some Member States, such as Finland and Greece, is greater than the value of landings in those countries.
Vesiviljelyn arvo joissakin jäsenmaissa kuten Suomessa ja Kreikassa on suurempi kuin purkamisten arvo näissä maissa.
The increase in the production of fishery products available through aquaculture has partly compensated for the decrease in the quantities of fish caught at sea.
Kalataloustuotteiden tuotannon kasvattaminen vesiviljelyn avulla on osittain kompensoinut merellä pyydettyjen kalojen määrän vähenemistä.
" Aquaculture is the farming of aquatic organisms including fish, molluscs, crustaceans and aquatic plants. ** Total production is the sum of landings in the ports of Member States and aquaculture production.
* Vesiviljely tarkoittaa vedessä elävien lajien viljelyä käsittäen kalat, nilviäiset, äyriäiset ja vesikasvit. *· Yhteensä-luku on _BAR_äsenmaiden satamissa puretun pyyntilastin ja vesiviljelytuotannon yhteissumma.
Total aquaculture production by Member State π 999)
Vesiviljelyn kokonaistuotanto jäsenmaittain n 999)
(volume in tonnes and value in thousands of EUR)
(Määrä tonneissa, arvo tuhansissa EUR)
Top 5 candidate countries
Viisi merkittävintä hakijamaata
Other important producers
Tsekin tasavalta
Top ten species produced in the European Union (1999)
Kymmenen tärkeintä tuotantolajia Euroopan unionissa (1999)
227 960 Rainbow trout 157 812 Mediterranean mussel 146 258 Salmon 142 730 Cupped oyster
227 960 Kirjolohi
Top 5 species produced by Member State (1999)
Viisi tärkeintä tuotantolajia jäsenmaittain (1999)
Trout
Kirjolohi
Trout
Tilapia
Trout
Kirjoloh
Economie importance of aquaculture compared to total fishery production** π999)
Vesiviljelyn taloudellinen merkitys suhteessa kalataloussektorin koko tuotantoon** (1999)
** Total production is the sum of landings in the ports of Member States and aquaculture production. *** Landing figures for 1997.
"* Yhteensä-luku on _BAR_äsenmaiden satamissa puretun pyyntilastin ja vesiviljelytuotannon yhteissumma. """ Purkamisluvut vuodelta 1997.
The processing sector
Jalostussektori
In the European Union, the value of the output of the processing industry is nearly twice the value of the production of the catching sector.
Jalostusteollisuuden tuotannon arvo Euroopan unionissa on lähes kaksinkertainen verrattuna pyyntisektorin tuotannon arvoon.
The importance of the processing sector is not directly linked to the importance of landings in a Member State.
Jalostussektorin painoarvo ei ole suoraan verrannollinen purkamisten painoarvoon jäsenmaissa.
For example, the value of landings in Germany represents less than 2% of all landings in the EU while the value of the output of its processing sector accounts for 12% of the EU total.
Esimerkiksi Saksan purkamisten arvo vastaa alle 2% kaikista purkamisista EU:ssa, mutta sen jalostussektorin tuotannon arvo vastaa 12% koko EU:n jalostussektorin tuotannon arvosta.
In contrast, Italy with over 15% of the value of landings in the European Union produces only 5% of the value of total output of the EU processing sector.
Sitä vastoin Italian purkamisten arvo on yli 15% koko EU:n purkamisten arvosta, mutta sen jalostussektorin tuotannon arvo on vain 5% koko jalostussektorin tuotannon arvosta EU:ssa.
Value of the output of the processing sector 11996/1997)
Jalostussektorin tuotannon arvo 0996/1997)
EUR
(tuhansissa EUR)
Number of fish processing and mar keting fir ms
Kalatalouden jalostus- ja markkinointiyritysten lukumäärä
Total number of firms Firms > 50 employees 6
Yli 50 työntekijän yritykset
Source: European Commission, Directorate-General for Fisheries, report on prlncip:il linns in the fishery and aquaculture products industry (2001); Single Programming
I-ahtte: Euroopan komissio, kalasi uksen pääosasto, raportti kalastuksen _BAR_a vesivilielysekiorin merkit tavimmisia yruyksisia (J(H)li.
Documents tur Community structural assistance in tile fisheries sector (2000-2006); European Commission, DG fot Fisheries, Green Pa_BAR_X.-r, Vol. II (21)01).
Yksinäiset oh_BAR_elmoinnasiakirial yhteisön rakennetuelle kalataloussektorilla (2000-2006); Euroopan komissio, kalastuksen pääosasto, vihreä kirja. Voi. II (2001).
Number of firms with more than 10 employees.
Yli 10 työntekijän yritysten määrä.
Sweden inited Kingdom
Ruotsi
The Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG) is one of the four Community Structural Funds* whose role is to contribute to achieving the objectives of the Common Fisheries Policy and to help promote economic development in the regions dependent on fisheries.
Sen tehtävä on myötävaikuttaa yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseen ja tukea taloudellisen kehityksen edistämistä kalastuksesta riippuvaisilla alueilla.Yhteisön rakennetukea kalataloussektorille annetaan jäsenmaiden yhteisrahoittamien ja hallinnoimien monivuotisten ohjelmien kautta.
The Community structural aid is made available to the fisheries sector through multiannual programmes co-financed and managed by Member States.
Ohjelmointikaudella 1994-1999 merkittävä osa rakennetuesta ohjattiin kalastuslaivastoon
Community and national aid to the fisheries sector**
Yhteisön tuki ja kansallinen tuki kalataloussektorille**
Distribution by Member State for the 1994-1999 programming period
Vuosien 1994-1999 ohjelmointikauden jakauma jäsenmaittain
Decommissioning
Uudistaminen/ nykyaikaistaminen
Marine areas/ port fa duties EU National
Alusten käytöstä poist aminen EU Kansallinen
National f
Kansallinen
During the 1994­1999 programming period, a significant part of the structural assis­tance was allocated to fleet measures, especially for the reduction of fishing effort (e.g. decommissioning).
kohdistuviin toimenpiteisiin kun erityisesti pyrittiin vähentämään pyyntiponnistuksia (esim. käytöstä poistamisella).
For the 2000­2006 programming period, more than half of the available funds have provisionally been earmarked for processing, aquaculture and port projects.
Ohjelmointikaudelle 2000-2006 yli puolet käytössä olevista varoista on alustavasti varattu jalostukseen, vesiviljelyyn ja satamaprojekteihin.
However, in view of the poor state of many fish stocks, a significant amount of structural aid should again be allocated to the reduction of fishing effort over the coming period.
Ottaen kuitenkin huomioon monien kalakantojen heikon tilan, merkittävä osa rakennetuesta pitäisi tulevallakin kaudella ohjata pyyntiponnistusten vähentämiseen.
The other funds are the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the European Agriculture Guidance and Guarantee Fund. ** Provisional data.
" Muut rahastot ovat Euroopan aluekehitysrahasto, Euroopan sosiaalirahasto ja Euroopan maatalouden ohjaus-ja tukirahasto. ** Alustava tieto.
Processing/ marketing
Jalostus/ markkinointi
Source: European Commission. DG for Fisheries. Green Pupe , Vol. Il (20
Uhi e: Euroopan kom ssio, Kala (uksen pääosasto, vfhrc kirja. Vol. 11 (2001 )
Planned distribution of FIFG allocations by area of assistance for the 2000-2006 programming period
KOR-avustuksen suunniteltu jakauma tukialueittani ohjelmointikaudelle 2000-2006
Decommissioning 652 800
Alusten käytöstä poistaminen 652 800
Source: Europelin Commission. DG for Fisheries, Green Paper, Vol. II (2001).
Lähde: Euroopan komissa).
Share of total EU structural aid by Member State (1994-1999 programming period)
Osuus kaikista EU:n rakennetuista jäsenmaittain (1994-1999 ohjelmointikausi]
.Source: European Commission, DG for Fisheries, Green Paper, Vol. II (2001).
Lähde Euroopan komissio, Kalastuksen pääosasto, vihreä kirja.
Provisional data.
Alustava Helo
Fishery products play an important role in the European diet as a valuable source of protein.
Kalataloustuotteiden kulutus vaihtelee suuresti Euroopan unionissa.
Consumption of fishery products varies greatly within the European Union with Portugal as the most important consumer with 58.5 kg/head/year and Austria as the least important with 11.2 kg/head/year.
Portugalissa kulutetaan eniten, 58.5 kg/henkilö/vuosi ja Itävallassa vähiten, 11.2 kg/henkilö/vuosi.
Standing at 23.4 kg/head/year, EU consumption of fishery products is higher than the world average of 16.1 kg/head/year.
EU:n keskikulutus on 23.4 kg/henkilö/vuosi, mikä on enemmän kuin koko maailman keskiarvo 16.1 kg/henkilö/vuosi.
Per capita consumption* of fishery products (1997)
Kalataloustuotteiden kulutus* henkeä kohden 11997)
Supply (kg/head/year)
Kulutus (kg/henkilö/vuosi)
= > / \ < 16.1 * Available supply per head.
' Todellinen tarjonta henkeä kohden.
External trade
Ulkomaankauppa
The European Union is a large importer of fishery products.
Euroopan unioni on merkittävä kalataloustuotteiden tuoja.
Indeed, it imports more fishery products than it produces.
Se tuo enemmän kalataloustuotteita kuin mitä se itse tuottaa.
The EU has a considerable trade deficit in fishery products.
EU:lla on huomattava kauppavaje kalataloustuotteissa.
While the quantities imported have remained relatively stable over the last decade, the deficit in terms of value continues to grow.
Tuodut määrät ovat pysyneet suhteellisen vakaina viime vuosikymmenellä, mutta arvomääräinen vaje jatkaa kasvuaan.
Only three EU Member States, Denmark, Ireland and the Netherlands, had, in 1999, positive trade balances in fishery products.
Ainoastaan kolmella EU-jäsenmaalla, Tanskalla, Irlannilla ja Alankomailla oli vuonna 1999 positiivinen kauppatase kalataloustuotteissa.
In contrast to most species, greater quantities of mackerel and horse mackerel are exported than imported because there are no traditional markets for these species in the European Union.
Lajeista ainoastaan makrillia ja piikkimakrillia viedään enemmän kuin tuodaan, koska EU:ssa ei ole perinteisiä markkinoita näille kalalajeille.
Total exports and imports of fishery products by Member State 11999)
Kalataloustuotteiden kokonaisvienti- ja tuontimäärät jäsenmaittain n999) já
(volume in tonnes and value in thousands of EUR) τ
(määrä tonneissa ja arvo tuhansissa. EUR)
\¿f Value of exports in thousands of E φ
V2J Vientiarvo tuhansissa EUR
Volume of imports in tonnes ft
Xgj) tuontimäärä tonneissa
Ç§f Value of imports in thousands of EUR
19 438 302 ζ§ί TUontiarvo tuhansissa EUR
Source: Eur ostat
Lähde: Eurostal
Exports and imports offish products (1999)
Kalataloustuotteiden vienti ja tuonti 119991
(volume in tonnes and value in thousands of EUR)
(määrä tonneissa ja arvo tuhansissa EUR)
Fresh, chilled or frozen v4
Tuore, jäähdytetty tai pakastettu
Source; Eurostat
Lähde: Eurostat
Exports and imports offish products n 999)
Kalataloustuotteiden vienti ja tuonti n 999)
Salted, smoked or dried m
Suolattu, savustettu tai kuivattu m
Exports and imports offish products π 999)
Kalataloustuotteiden vienti ja tuonti 11999)
Preparations and conserves
Valmisteet ja säilykkeet
Exports and imports of crustaceans and molluscs n 999)
Äyriäisten ja nilviäisten vienti ja tuonti n999)
Fresh, chilled, frozen, dried. salted
Tuore, jäähdytetty, pakastettu, kuivattu, suolattu
Exports and imports of crustaceans and molluscs (1999)
Äyriäisten ja nilviäisten vienti ja tuonti n 999)
Facts and figures on the CFP - Basic data on the Common Fisheries Policy
Tietoja ja lukuja YKP:sta - Perustietoja yhteisestä kalastuspolitiikasta
Reproduction is authorized, exept for commercial purposes, provided the source is acknowledged.
Tekstin jäljentäminen on sallittua muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin, kunhan lähdetiedot mainitaan.
Control of activities in the fisheries sector
Kalastustoiminnan valvonta
I. A common heritage .2.
I. I. Kalavarat — yhteistä omaisuutta 1.2.
Limiting catches
Saaliiden rajoittaminen
Monitoring activity in the fishing sector
Kalastustoiminnan valvonta
The role of control 3.2.
Valvonnan tehtävä 3.2.
The organization of control 3.3.
Valvonta järjestelmänä 3.3.
The Community inspectorate 3.4.
Yhteisön tarkastusvirasto 3.4.
On-shore control
Valvonta maissa
Enforcement problems
Valvonnan toteuttamisen ongelmat
Assessing enforcement performance 4.2.
Selvitys valvonnan toteuttamisesta 4.2.
Protection and enforcement 4.3.
Suojelu ja valvonta 4.3.
Need for harmonization 4.4.
Yhdenmukaistamisen tarve 4.4.
Coordination and training 4.5.
Yhteistoiminta ja koulutus
A new control system
Uusi valvontajärjestelmä
Bridging the gap 5.2.
Puutteiden korjaaminen 5.2.
Harmonization, cooperation and transparency 5.3.
Yhdenmukaistaminen, yhteistyö ja avoimuus 5.3.
Rational fishing
Järkiperäinen kalastus
Evaluation and prospects
Arviointi ja tulevaisuudennäkymät
Resources and costs 6.3.
Varat ja kustannukset 6.3.
Using new technologies 6.4.
Uuden tekniikan käyttö 6.4.
Investing in the future
Investointi tulevaisuuteen
Control is an integral part of the CFP which aims to conserve the common natural fish resource at a sufficient level to ensure the long term vialibity of the fishing industry.
Valvonta on olennainen osa yhteistä kalastuspolitiikkaa, jonka päämääränä on säilyttää yhteiset kalavarat riittävällä tasolla kalastusalan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistumiseksi.
Introduction depletion offish stocks which would, in turn, lead to the demise of fishing.
Johdanto pidettävä mielessä, että nykyaikaisilla kalastusaluksilla harjoitetaan meren luonnonvarojen tehokasta pyyntiä.
However, contrary to popular belief, even the most efficient of control systems could not, alone, ensure sustainable fishing.
Jos alusten käyttöä ei ohjata, ne voivat merkittävässä määrin edistää kalakantojen nopeaa hävittämistä, mikä puolestaan johtaa kalastusmahdollisuuksien loppumiseen.
A range of other elements both within and beyond fisheries management also have an impact on fishing activities.
Monilla muilla, niin kalatalouden hallintoon kuuluvilla kuin sen ulkopuolisilla tekijöillä, on myös vaikutusta kalastustoimintaan.
There appears to be little understanding among both the general public and the fishing sector itself of the purpose and nature of control of fishing activities.
Sekä suuri yleisö että itse kalatalousalan ammattilaiset eivät tunnu ymmärtävän kovin hyvin kalastustoiminnan valvonnan tarkoitusta ja luonnetta.
Both are mistaken.
Molemmat näkökannat ovat vääriä.