natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In Italy and the Netherlands, the number of craft enterprises tended to increase, but on the other hand, employment gradually declined. • In Spain, the artist approach (craft enterprises are exclusively involved in artistic activities) is followed.
Tuote- ja palvelumarkkinoiden toiminta lähestymistapaa (käsiteollisuusyritykset toimivat vain taidealoilla).
The number of enterprises is seen to be quite stable.
Yritysten lukumäärä näyttää pysyvän vakaana.
However, after an increase in employment in the beginning of the 1990s, job losses have occurred since 1995.
Kuitenkin 1990luvun alun työllistävyyskasvun jälkeen työpaikat ovat vähentyneet vuodesta 1995 lähtien.
• Belgium, Finland, Ireland, Portugal, Switzerland and the United Kingdom follow other approach­
• Belgia, Irlanti, Portugali, Suomi, Sveitsi ja Yhdistynyt kuningaskunta noudattavat muita lähestymistapoja.
Data for Ireland point to a gradual employ­their flexibility, that regulation can lead to ment increase since 1993.
Irlannista saadut tiedot osoittavat asteittaista kasvua vuoden 1993 jälkeen.
The role of the organisations in the social econ­omy is increasing (also called CMAFs, i.e. cooperatives, mutuais, associations and foun­dations).
Sosiaalisen talouden alan järjestöjen (osuuskunnat, keskinäiset yhtiöt, yhdistykset ja säätiöt) rooli on kasvamassa.
However, due to differences between countries regarding the definitions used, no comparable data for these activities are avail­able.
Eri maat käyttävät kuitenkin niin erilaisia määritelmiä näistä organisaatioista, ettei vertailukelpoista tietoa ole käytettävissä.
As regards employment, the social economy is — by and large — equiv­alent to over 5 % of European employment.
Saatavissa olevat sosiaalisen talouden tilastotie
In Chapter 2 of the report, two case studies are presented.
Säädösmuutokset vaikuttavat hyvin eri tavoin pieniin ja suuriin yrityksiin.
Percentages of SMEs being aware of the possibilities of public tender procedures, trying to participate in European tenders in the past 3 years and receiving an order, per enterprise size class, 1999
Keskikokoisissa yrityksissä ongelma on suurin, ja tässä kokoluokassa vain yksi kolmannes yrityksistä ei ole kokenut vaikeaksi täyttää avoimia työpaikkojaan.
Aware
Tietoinen
Tried to participate
Osallistui
Received orders
Sai tilauksen
deregulation aimed at enhancing consumer welfare and economic growth, i.e. the liberalisation of opening hours for retail shops.
kaikkia ammattiryhmiä. Itse asiassa heikosti tai kohtalaisesti ammattitaitoisten työntekijöiden rekrytointiin liittyy yleisesti ongelmia, kuten myös teknikkojen ja insinöörien rekrytointiin.
The second shows the effects of a regulation aimed at, amongst others, improving the entry of enterprises to, and increasing the transparency of, the market for public procurement.
Lähes viidesosa pk­yrityksistä on lakannut yrittä­mästä täyttää avoimia työpaikkojaan.
Liberalisation of opening hours for retail shops curement.
menpiteisiin näiden taitojen puutteen ennakoi­miseksi, ennen kuin niistä tulee ongelma.
The ENSR Enterprise Survey 1999 reveals that in 1999, on average, one third of SMEs are aware of the possibilities for enterprises like themselves to participate in tender procedures for supplying goods, services or construction works to local, national or European administrations and public bodies.
Useimmat rekrytointiongelmien korjaustoimen­piteistä ovat luonteeltaan epäsuoria, koska nii­den tavoitteena on varmistaa joustavat työ­markkinat nostamalla työvoiman taito­ tai päte­vyystasoa ja edistämällä liikkuvuutta ja tiedon­saantia.
Also, one third of them face more opportunities due to the opening-up of the market for public procurement, although country differences exist.
Vaikka esimerkkejä löytyykin aloitteista määrittää aluekohtaisia osaamiskapeikkoja, ne ovat varsin harvinaisia.
The liberalisation of opening hours for retail shops appears to accelerate the diminishing market share of SMEs, by decreasing profitability (costs rise more than turnover).
Niissä pk­yrityksissä, jotka ryhtyivät toimenpitei­siin näiden ongelmien ratkaisemiseksi, työssä olevan henkilökunnan kouluttaminen on suosi­tuin ratkaisu (katso kuvio 3).
Large enterprises are more able to take advantage of extended opening times since these enterprises have a greater managing capacity such as organising job rotation shifts and pools of parttime workers.
Kun tarkastellaan eri kokoluokkia, havaitaan selvä trendi: mitä enemmän yrityksellä on työntekijöitä, sitä suu­rempi osa yrityksistä kouluttaa henkilökuntaan­sa.
Small shops simply cannot pay an extra employee, and/or small speciality goods shops cannot hire inexperienced cheap parttimers, since a certain level of experience is needed to serve the customers correctly.
Tämä suuntaus kuvaa sitä, että suuret ja keskikokoiset yritykset ovat yleensä aktiivisempia tarjoamaan koulutusta työntekijöilleen kuin mikro­ tai pienyritykset.
Opening-up the market for public procurement
Katso myös tämän raportin ammatillista täydennyskoulutusta käsit­televää osaa.
One sixth of the enterprises that are aware of public tenders tried to participate in European tenders during the past three years (see Figure 2).
Tässä kuudennessa observatorion raportissa on esitetty ne toimenpiteet, joihin viranomaiset ovat ammattitaitoisen työvoiman puutteen kor­jaamiseksi ryhtyneet.
Of all enterprise sizes considered, the mediumsized enterprises seem to be more aware of tender procedures and also tried to participate most.
Useimmat tässä raportissa mukana olevista 19 maasta ovat kehittäneet jär­jestelmiä, joiden avulla ammattitaidon puutteita seurataan, mutta vain harvat ovat ryhtyneet toi­
About half of the SMEs that tried to participate in one or more European tenders in the past three years did receive an order following their participation in such tender pro cedures.
Yksi tapa, jolla yritykset voivat voittaa rekrytoin­tiongelmansa ja taitopulansa, on palkata henki­lökuntaa muista läntisen Euroopan maista.
All in all, between 2 and 3 % of all SMEs stated that they received orders during the past three years following their participation in European tender procedures.
Muuttamisen ja rajan yli tapahtuvan työssä­käynnin mahdollisuuksia ei ole vielä Euroopassa käytetty täysimääräisesti hyväksi, varsinkin jos ti­lannetta verrataan Yhdysvaltoihin, ja työvoiman liikkuvuuden esteenä on vielä tiettyjä mekanis­meja.
The results of the ENSR Enterprise Survey 1999 do not allow for an
Tästä seuraa se, että viimeisten kolmen vuoden aikana noin neljä prosenttia pk­yrityk­sistä on palkannut henkilökuntaa toisesta länti­sen Euroopan maasta.
New opportunities for SMEs emerge as a consequence of another relatively recent regulation: the opening-up of the market for public pro
Pääasialliset esteet ovat asiaan liittyvät hallinnolliset velvoitteet ja työ­lupien järjestämisessä esiintyvät ongelmat.
The European Observatory for SMEs
Kuudes raportti - sisältötiivistelmä
Percentage of enterprises (') that take specific actions to overcome difficulties in filling vacancies, by enterprise size
Niiden yritysten määrä kokoluokittain (prosentteina), jotka ovat ryhtyneet erityistoimenpiteisiin täyttääkseen avoimet työpaikkansa. (*)
I Initiate training for staff Intensify recruitment efforts
■ Palkkaa vähemmän päteviä henkilöitä Jättää työpaikat täyttämättä
I Recruit staff with fewer qualifications Do not fill vacancies I Relocate staff within enterprise
■ Aloittaa henkilökunnan koulutuksen Tehostaa rekrytointia α Tekee työvoiman uudelleenjärjestelyjä
(') The percentages shown in the chart refer to those enterprises that experience difficulties.
(*) Kuviossa esitetyt prosenttiluvut viittaavat yrityksiin, joilla on vaikeuksia.
This group is 30 % of all enterprises, 70 % for mediumsized enterprises, 58 % of small enterprises, 39 % of micro-enterprises and 18 % for enterprises without employees.
Tämä ryhmä on 30 % kaikista yrityksistä, 70 % keskikokoisista yrityksistä, 58 % pienistä yrityksistä, 39 % mikroyrityksistä ja 18 % yrityksistä, joilla ei ole työntekijöitä.
Labour market issues
Rahoituksen saatavuus
Almost a fifth of SMEs have given up trying to fill their vacancies.
Verotuskäytäntö ratkaisuksi rekrytointi­ongelmiin
Since then, the economic trends have improved and an increase of the problem of skill shortages has been recorded, especially among SMEs.
Pk­yritykset joutuvat kohtaamaan erityisiä ongel­mia yrittäessään hankkia rahoitusta.
Chapter 4 of the report gives insight into the importance of such problems.
Raportin luku 4 valottaa näiden ongelmien merkitystä.
The financial structure of an enterprise seems to depend more on the financial system and financial habits of the country in which it operates than on any other characteristics of enterprises such as size, sector, age and even profitability.
Yrityksen rahoitusrakenne näyttää olevan enem­män riippuvainen yrityksen toimintamaan rahoi­tusjärjestelmistä ja rahoituskulttuurista kuin muis­ta yritykseen itseensä liittyvistä tekijöistä, kuten koosta, sektorista, iästä ja jopa kannattavuudesta.
Moreover, the smaller the enterprise, the greater are the international differ ences in its financial structure.
Mitä pienempi yritys on, sitä suuremmat ovat kansainväliset erot sen rahoitusrakenteessa.
In other words, there seems to be a generalised convergence in financing patterns for larger enterprises.
Toisin sanoen näyttäisi siltä, että suurten yritysten rahoi­tusrakenteen mallit ovat lähempänä toisiaan.
Most of the 19 countries covered by this report have developed systems to monitor the existing skill shortages, but only a few are taking action to anticipate skill short ages before they become a problem.
Tuloverotuksen alentaminen ei ole tarpeeksi laa­jasti käytössä, jotta sitä voitaisiin nimittää strate­giaksi, jonka avulla voitetaan ammattitaidon puutteesta johtuvat yhä lisääntyvät ongelmat.
Most of the corrective actions taken to overcome recruit ment problems are indirect in nature since their aim is to secure a flexible labour market by upgrading the skills/qualifications of the labour force, and by promoting high mobility and transparency. Although examples exist of initiatives to identify skill shortages within specific areas, these are more rare.
Yhdeksän jäsenmaata (Belgia, Tanska, Saksa, Espanja, Ranska, Irlanti, Alankomaat, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta) käyttää jo joitakin verotuksellisia elementtejä tai toteuttaa toimen­piteitä, joiden avulla alennetaan palkan sivu­kuluja ja stimuloidaan työpaikkojen syntymistä.
Access to finance appears among the most important constraints for the development of an SME: in almost all countries, the access to finance appears among the three most important constraints.
Useimmissa maissa verotuksen uudistuksiin on sisällytetty sekä yleinen tuloverotuksen alentami­nen että matalapalkkaisten työntekijöiden erityi­set verokevennykset.
One way for enterprises to overcome recruit ment problems and skill shortages is to employ staff from other west European countries.
Rahoituksen saatavuus näyttää olevan yksi tär­keimmistä pk­yrityksen kehitystä rajoittavista tekijöistä.
As a consequence, in the last three years only about 4 % of SMEs have employed staff from another west European country.
Lähes kaikissa maissa rahoituksen saa­tavuus on kolmen tärkeimmän rajoitteen jou­kossa.
Taxation policies to solve recruitment problems
Tässä suhteessa on erotettavissa kolme maaryhmää:
The absolute importance of the 'access to finance' constraint as well as its rank seems be negatively correlated with the enterprise size.
Syyt, miksi alennettua tuloveroastetta työpaik­kojen lisäämiseksi ei ole otettu käyttöön, ovat eri maissa erilaiset, koska peruskriteerit sellaisten strategioiden käyttöönottamiseksi ovat erilaiset.
Enterprises with 19 employees rank this constraint higher compared with other constraints than enterprises with 10-49 employees.
Kolme pääasiallista, selittävää tekijää ovat budje­tin rajoitukset, alhainen työllisyysaste ja epäilyk­set kyseisen strategian tehokkuuden suhteen.
Nine Member States (Belgium, Denmark, Germany, Spain, France, Ireland, the Netherlands, Portugal and the UK) are now using elements of their taxation system, or are implementing actions to reduce the non-wage labour costs and to stimulate the creation of employ ment.
• Espanjassa, Italiassa, Kreikassa, Norjassa, Ruotsissa, Tanskassa ja Yhdistyneessä kunin­gaskunnassa rahoituksen saatavuus on yri­tysten toimintakyvyn päärajoite.
The European Observatory for SMEs cial means but also commercial skills, entrepreneurial experience and business know-how.
Eurooppalainen Pk-yritysten observatorio
Small mature enterprises are, out of the four groups, the least constrained by access to finance (the rate for this category is almost half of the rate for all SMEs), most probably because they have established their financial basis over a long period and they are not, structurally speaking, in need of additional or new financing.
• Islannissa, Portugalissa, Ranskassa, Saksassa, Suomessa ja Sveitsissä rahoituksen saatavuus on toiseksi tärkein rajoite. • Kuudessa muussa maassa eli Alankomaissa, Belgiassa, Irlannissa, Itävallassa, Liechtensteinissa ja Luxemburgissa rahoituksen saatavuus on kolmanneksi tai neljänneksi tärkein rajoite. joite.
state of affairs. On the other hand, the data derived from the ENSR Enterprise Survey 1999 allow for a closer look at the relationship the European SMEs have with banks as providers of credit.
Kehitettäessä pk-yritysten rahoituksen tukitoimenpiteitä yritysten toimintaympäristön yksinkertaistamista tutkivan työryhmän (BEST) laatiman raportin tulokset tulisi ottaa huomioon.
Bank credit is the most common, and for many enterprises the only external source of financing.
Kuten BEST-raportissa todetaan, pkyritykset eivät ole homogeenisia, ja siksi pitäisi kehittää erityyppisiä tukitoimenpiteitä erilaisille yritysryhmille.
Although these data do not differentiate among credit types, they show that the proportion of enterprises currently having a bank credit varies widely across Europe.
Tässä observatorion raportissa on analysoitu neljää yrityskategoriaa: varhaisvaiheen yritykset, pienet, kypsät yritykset, erittäin innovatiiviset yritykset ja laajentuvat yritykset.
The fact of having a bank credit does not prevent many enterprises from feeling constrained in their access to finance.
Se, miten tärkeäksi rajoitteeksi rahoituksen saatavuus arvioidaan ja sijoitetaan, näyttää olevan kääntäen verrannollinen yrityskokoon.
This feeling may come either from the insufficient volume of the credit or from its unsatisfactory conditions.
Yritykset, joissa on 19 työntekijää, asettavat tämän rajoitteen korkeammalle muihin rajoitteisiin nähden kuin yritykset, joissa on 10-49 työntekijää.
Highly innovative and expanding enterprises seem, by and large, to have better access to bank credit than the average European SME.
Varhaisen vaiheen yritykset kokivat kaikkein voi makkaimmin rahoituksen saatavuuden toimintansa rajoitteena, lähes yksi yritys neljästä tässä kategoriassa tuntee rahoituksen pääasialliseksi rajoitteekseen (katso taulukko 3).
This would suggest that banks have more interest in providing finance to these two groups of enterprises probably because of the enterprises' dynamic profile.
Pankkiluoton ohella, epäviralliset lähteet mukaan lukien, ystävät ja sukulaiset sekä "business-enkelit" ovat näiden yritysten tärkeitä rahoittajia.
A comparative analysis by group of enterprise
"Business-enkelit" eivät anna vain rahavaroja vaan myös liiketoimintataitoja, yrittäjyyskokemusta ja liiketaloudellista osaamista.
Three main reasons can be suggested to explain why the financial sector can be reluctant to finance highly innovative enterprises through their traditional channels: the uncertainty of expected returns, the benefits cannot be fully retained in the enterprise and the indivisibility of the Investment. The main sources of finance for this group of enterprises are apart from bank credits, venture capital and business angels.
Nämä tiedot antavat yleiskuvan yritysten kokemasta turhautumisesta rahoitustarpeensa suhteen, mutta ne eivät anna täsmällistä vastausta siihen, millainen rahoitus vastanneilla yrittäjillä oli mielessään (oliko se lainoitusta vai omaa, pääomaehtoista rahoitusta jostain virallisesta tai epävirallisesta lähteestä), eivätkä ne myöskään anna mahdollisuutta päätellä tämän asiantilan syitä.
In the development of financial support measures for SMEs, the results of the report of the Business Environment Simplification Taskforce (BEST), should be taken into account.
Toisaalta ENSR Enterprise Survey 1999 -raportista saatavat tiedot antavat lisävalaistusta Euroopan pk-yritysten suhteista pankkeihin luotonantajina.
As stated in the BEST report, SMEs are not homogeneous, therefore different kinds of support measures should be developed for different categories of enterprises.
Pankkiluotto on yleisin ja monille yrityksille ainoa ulkoinen rahoituslähde.
In this Observatory report four categories of enterprises have been analysed: early stage enterprises, small mature enterprises, highly innovative enterprises and expanding enterprises.
Vaikka nämä tiedot eivät erittele erilaisia luottotyyppejä, ne osoittavat tällä hetkellä pankkiluottoa ottaneiden yritysten suhteellisen määrän vaihtelevan suuresti Euroopan eri maissa.
The most common sources of finance for expanding enterprises are bank loans.
Pienet, kypsät yritykset ovat näistä neljästä ryhmästä se osa, jolle rahoituksen saatavuus on pienin rajoite (tämän ryhmän arvio on lähes puolet kaikkien pk-yritysten arvioista).
High growth enterprises have, like their innovative counterparts, a privileged access to other channels, for example venture capital funds or business angels.
Syy on luultavimmin siinä, että nämä yritykset ovat vakiinnuttaneet rahoituspohjansa pitkän ajan kuluessa eivätkä ne rakenteensa puolesta ole uuden tai lisärahoituksen tarpeessa.
The collateral policy used by banks when they extend credit lines to the different groups of enterprises also shows some degree of differentiation.
Pankkilainan olemassaolo ei estä monia yrityksiä tuntemasta rahoituksensaantiaan rajoittuneeksi.
Apartfrom bank credit, informal sources including friends and relatives as well as business angels are important financiers of these enterprises. Business angels are not only providing finan
Erittäin innovatiiviset ja laajentuvat yritykset näyttävät kaiken kaikkiaan saavan helpommin pankkiluottoa kuin keskimääräinen eurooppalai-
Table 3 Access to finance, bank credit and collateral, by target groups, Europe-19
Taulukko 3. Rahoituksen saatavuus, pankkilainat ja vakuudet kohderyhmittäin, Eurooppa-19.
H¡Shly innovative
Laajentuvat
Early stase
Kaikki yritykset
Small mature
Varhaisvaiheessa olevat
Ml enterprises
Pienet, Erittäin kypsät innovatiiviset
Sixth Report, Executive Summary collateral, especially property, is significantly higher for highly innovative and expanding enterprises than for the two other groups.
Tämä saattaisi olla osoituksena siitä, että pankeilla on suurempi intressi rahoittaa näitä kahta ryhmää luultavasti niiden dynaamisen luonteen vuoksi.
Electronic commerce and SMEs face this new way of conducting business addi­tional new skills are needed for SMEs, both for technically launching and maintaining a com­mercial application and sometimes for expand­ing the market into new regions with another language or culture.
Tämän uuden kaupankäyntitavan omaksuminen edellyttää pk-yrityksiltä sovellutusten teknisen toteutuksen ja ylläpitämisen edellyttämiä lisätaitoja ja myös taitoa laajentua markkina-alueille, joilla tarvitaan vieraan kielen tai kulttuurin tuntemusta.
The share of SMEs that have direct access to the Internet is equal to 42 % of the total (see Figure 4).
Niiden pk-yritysten osuus, joilla on suora pääsy Internetiin, on noin 42 prosenttia vastanneista (katso kuvio4).
This percentage is highest in Sweden and Iceland, followed by Finland and Norway.
Tämä prosenttimäärä on korkein Islannissa ja Ruotsissa, joiden jälkeen tulevat Norja ja Suomi.
The lowest per­centages are found in Portugal and Greece.
Alhaisimmat prosenttimäärät ovat Kreikassa ja Portugalissa.
In Europe as a whole the percentage of SMEs con­nected to the Internet is increasing by size of enter­prise.
Koko Euroopassa Internetissä mukana olevien pk-yritysten määrä lisääntyy yrityskoon mukaan.
The use of Internet technology for supporting cooperation and managing information among enterprises has recently become more frequent for SMEs, opening up markets so far only acces­sible to the larger enterprises.
Laajentuvien yritysten tavallisimmat rahoituslähteet ovat pankkilainat. Nopean kasvun yritykset ovat innovatiivisten kumppaniensa tavoin etuoikeutetussa asemassa muihin rahoituslähteisiin, kuten riskisijoittajien tai "business-enkelien", rahoihin nähden.
This is because e­commerce, based on the Internet, is gradually changing the way business is conducted throughout the entire process: in many cases all trade transactions, marketing, ordering, pay­ment, delivery, and customer support can nowa­days be carried out digitally.
Pk-yritysten harjoittaman online-liiketoiminnan joukossa tiedon jakaminen niiden tuotteista ja palveluista on ylivoimaisesti yleisintä Internetin kaupallista käyttöä. Itävaltalaiset, ruotsalaiset ja sveitsiläiset pkyritykset ovat aktiivisimpia käyttämään verkkoa levittääkseen tietoa tuotteistaan ja palveluistaan.
Among the on­line business activities pursued by SMEs, distribution of information on their prod­ucts or services is by far the most widespread use of the Internet for commercial purposes.
Niiden pk-yritysten osuus, jotka jakelevat tuo tettaan tai palveluaan ¡tse verkon kautta on seitsemän prosenttia.
The Swiss, Swedish and the Austrian SMEs are the most active in using the web for presenting information on their products and services.
Saksa ja Ruotsi johtavat, ja heti perässä tulevat Islanti ja Itävalta, jotka ovat tässä suhteessa edistyneimmät maat.
Entering the electronic market can for many SMEs be a natural way of expanding into a nationally or even internationally oriented busi­ness from being a regional one, especially because a virtual store is more flexible and in most cases less costly than acquiring a physical, new store or sales office.
Pankkien noudattama vakuuspolitiikka osoittaa myös differentiointipyrkimyksiä silloin, kun ne ulottavat luototuksensa eri yritysryhmille. Pankkien vakuusvaatimukset erityisesti kiinteistövakuuksien osalta ovat erittäin innovatiivisten ja laajentuvien yrityksien tapauksissa merkittävästi tavallisempia kuin silloin, kun kyseessä ovat toi set kaksi ryhmää.
The small SMEs without large sales organisations have an advantage over larger organisations when restructuring the organisation for using e­commerce.
Yritysten Internetin kautta tapahtuvaan yhteistyöhön tuotteiden ja palvelujen tarjonnassa vai kuttaa paljon myös yrityksen koko. On nähtävissä, että vanhemmat yritykset käyttävät tätä mahdollisuutta enemmän kuin nuoret.
The share of SMEs who are distributing their product or service itself on the web is equal to 7% on average.
Tietoisuus ja osallistuminen myymisessä on käsitys, että se ei sovellu yrityk­selle.
Sweden and Germany are closely followed by Austria and Iceland as the most advanced countries in this regard.
Toi­saalta Kreikka, Ranska ja Portugali ovat maita, joissa tämä näkökanta useimmin esitetään.
Percentage of SMEs having access to the Internet and its use for the two most widespread com­mercial purposes, by country
Kuvio 4. Pk­yritykset (prosentteina), joilla on pääsy Internetiin, ja Internetin käyttäminen kahteen yleisim­pään kaupalliseen tarkoitukseen maittain.
Luxembourg Netherlands
Itävalta Kreikka ι _BAR_
Finland Sweden
Ranska j m mmmmmmm
Norway Switzerland Europe­19
Suomi Tanska Yhdistynyt kuningaskunta Euroopan unioni Islanti Liechtenstein Norja Sveitsi Eurooppa­19 ι ι
■ Access to the Internet
■ Pääsy Internetiin a Tietoa tuotteista/palveluista
Information on products/services
Tuotteiden/palvelujen levitys
The European Observatory for SMEs
Kuudes raportti ­ sisältötiivistelmä