natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Among the older age groups, demographic changes will lead to a significant increase in the number of very old persons,1 whose health service consumption is well above the average. If per capita spending remains the same, health expenditure is thus likely to rise.
Myös iäkkäiden luokassa väestökehitys aiheuttaa huomattavan kasvun hyvin iäkkäiden ihmisten mää rissä;2näiden keskuudessa terveyden huoltopalvelujen kulutus on paljon keskimääräistä suurempi.
In these two major sectors of social protection, funding needs will, without any doubt, go up sharply.
Näillä kahdella suurella sosiaaliturvan alalla rahoitustarpeissa ilmenee epäilemättä huomattavaa painetta.
But before attempting an evaluation of these needs, let us recall a number of fundamental demographic changes which have affected the context in which social protection has existed since its creation.
Ennen kuin niitä yritetään arvioida, on aiheellista muistuttaa joista kin väestöllisistä perusmuutoksista, jotka ovat huomattavasti vaikuttaneet sosiaali
See Figure 18.
Ks. jäljempänä oleva kaavio 18.
Families past and present
Perheet ennen ja nyt
Single parent families (%)
Yksinhuoltajaperheet
Number of children per woman
Lasten määrä naista kohti
Divorces (gross rate per 1 000) I
Avioeroja (kokonaismäärä %o)
Births outside marriage (%)
Avioliiton ulkopuolella syntyneitä (%)
Single person households (%)
Yhden hengen kotitalouksia (%)
Changes in employment
Työelämän muutoksia
Unemployment rate (men %)
Työttömyysaste (miehet)
Unemployment rate (women %)
Työttömyysaste (naiset)
Temporary work (men %)
Tilapäistyö (miehet %)
Temporary work (women %)
Tilapäistyö (naiset %)
Parttime work (men %)
Puoi ¡päivätyö (miehet %)
Parttime work (women %)
Puoi ¡päivätyö (naiset %)
Changes within the family
Perherakenteen muutos
In the face of these trends, it is possible to evaluate the benefits to the Union of regenerating employment.
Näiden suuntausten perusteella on mahdollista arvioida työllisyyden elvyttämisestä unionille koituvaa hyötyä.
For example, if an employment rate of 70% could be achieved throughout the Union (the level in the Member States in which it is highest, and also in the United States), 30 million additional jobs would be created.
Esimerkiksi jos työllisyysaste saataisiin vakiintumaan 70 prosenttiin — sille tasolle, jolla se on työllisyysluvuiltaan parhaissa jäsenvaltioissa sekä Yhdysvalloissa — saataisiin 30 miljoonaa työpaikkaa lisää.
This would have a favourable effect on the basic scenarios for the funding of certain aspects of social protection.
Tämä muuttaisi suotuisasti tiettyjen sosiaaliturvan menoluokkien rahoituksen perusnäkymiä.
The social status of women has changed, but at the same time the family model has disintegrated, to be replaced by individual patterns of great complexity.
Samalla kun naisen sosiaalinen asema on muuttunut, perhemalli on pirstoutunut ja koostuu nyt lähinnä joukosta monimuotoisia yksilöllisiä kohtaloita.
Not only are certain social protection systems based on the traditional concept of the family model (families mainly dependent on the husband's income alone, with marriages ending only on the death of one of the partners), but some of them also presume the provision of family support for the very old.
Tietyt sosiaaliturvajärjestelmät perustuvat per hemallin perinteiseen käsitteeseen (perheet elävät yksinomaan miehen tuloilla, avioliitot purkautuvat vain puolison kuollessa), ja lisäksi eräät mallit edellyttävät perheiden tukevan vanhuksiaan.
Given the context of family changes, the possibility for families to assume such support could necessitate certain adjustments to the labour market and the organization of social protection:
Jotta perheillä olisi mahdollisuus ottaa vastuulleen tällaisia tehtäviä niiden ympäristön muuttuessa, työmarkkinoita ja sosiaaliturvajärjestelmää olisi mukautettava. tettava.
In this context, it would be interesting to look at the new possibilities offered by the development and spread of information technologies.
Tällä alueella on mielenkiintoista panna merkille uuden tietotekniikan kehityksen ja leviämisen tarjoamat uudet mahdollisuudet. suudet.
Changes in the employment situation
Muutokset työllisyystilanteessa
The employment scene has undergone fundamental changes, from three important angles, imposing a new order on social protection. tection.
Työllisyyden luonne on muuttunut perusteellisesti kolmen tärkeän tekijän osalta, mikä merkitsee sosiaaliturvan kannalta seuraavaa:
— the population of working age is becoming more vulnerable to unemployment.
— Työikäisessä väestössä on havaittavissa entistä suurempaa haavoittuvuutta työttömyyden suhteen.
The social protection implications of this are an increase in unemployment expenditure and a fall in contributions levied on wages;
Sosiaaliturvan kannalta tämä merkitsee työttömyyskustannusten kasvua ja palkasta perittävien maksujen vähenemistä.
— as a result of the combined effect of the prolongation of education (which means that people start working later) and early retirement, the number of years of contributions to social protection per employee has fallen in the course of time;
— Työelämään siirtymistä viivästyttävän koulutusajan pidentymisen ja työelämää lyhentävän varhaiseläkkeelle siirtymisen yhteisvaikutuksesta niiden vuosien määrä, joina palkansaaja osallistuu sosiaaliturvan rahoittamiseen, vähenee aikaa myöten.
— wage security has been adversely affect ed by an increase in temporary and parttime work, thus affecting the conditions for retirement pension insurance and increasing the risks of exclusion.
— Tilapäisen työn ja osa-aikatyön yleistyminen vaarantaa palkkatilanteen, vai kuttaa eläkevakuutuksen edellytyksiin ja kasvattaa syrjäytymisriskejä.
There is no absolutely clear link between female activity and fertility in the Union.
Naisten työllisyysasteen ja syntyvyyden välillä ei ole unionin alueella yksiselitteistä yhteyttä
Average number of children per woman
Lasten määrä keskiarvona naista kohti
DOES THE DECLINE IN FERTILITY REDUCE 'FAMILY/MATERNITY' EXPENDITURE?
MERKITSEEKÖ SYNTYVYYDEN LASKU SÄÄSTÖJÄ PERHE­JA ÄITIYSKUSTANNUKSISSA?
The decline in fertility which is behind the ageing phenomenon might at first sight be expected eventually to result in a fall in social protection costs under the heading 'family/maternity'.
Ensi kädeltä voitaisiin ajatella, että ¡kääntymisen taustalla oleva syntyvyyden lasku vähentäisi aikaa myöten "perhe/äitiys"­tilille siirrettäviä sosiaaliturvakustannuksia.
How­ever, several factors restrict the scope for savings:
Monet tekijät vähentävät kuitenkin tätä kompensaatio mahdollisuutta:
• family and maternity benefits account for only a small proportion of social protection expendi­ture (less than 8%, as against 45% for pensions/survivors' benefits and 34% for health);
• perhe/äitiys­toimintojen osuus sosiaaliturvan kustannuksista on pieni, alle 8 prosenttia, kun eläkkeiden osuus on 45 prosenttia ja terveydenhuollon 34 prosenttia;
• changes in lifestyles (partnerships and families breaking up and reforming) could result in new costs; σι o
• elämäntapojen kehitys (liittojen ja perheiden särkyminen ja uusiutuminen) voi merkitä uusia kustannuksia;
• the shift in fertility towards the older age groups increases the costs associated with childbirth, as older mothers are considered to be more at risk and require more prenatal care;
• synnyttämisien siirtyminen (synnytyskykyisten naisten vanheneminen) johtaa synnytyskus­tannusten nousuun, koska entistä vanhempia synnyttäjiä pidetään risk ¡synnyttäjinä, jotka vaativat enemmän tarkkailua raskausaikana;
• the fall in the number of children in the past has not automatically produced an equivalent fall in per capita expenditure on childcare and education.
• lapsista huolehtivan työvoiman väheneminen ei ole aiemmin automaattisesti merkinnyt vastaavaa laskua lastenhoidon ja koulutuksen kustannuksissa henkeä kohti.
The increase in female activity
Naisten osallistumisen kasvu
One of the most marked social develop ments of this century has been the largescale investment of women in the labour force.
Eräs tämän vuosisadan sosiaalisen kehi­tyksen näkyvimmistä piirteistä on ollut naisten valtava panostus työelämään.
However, this trend still poses various problems in that:
Tämä kehitys aiheuttaa kuitenkin vielä erilaisia ongelmia:
— the organization of work and services in general (childcare facilities, timetables), still lacks flexibility and has not yet taken sufficient account of the increased need to reconcile work and private life; — within couples, women still tend to bear primary responsibility for 'family matters' (housework, looking after children), which places a dual load on most working women;
— Työn ja palvelujen yleinen järjestely (lastenhoito, työajat) on vielä jäykkää, eikä siinä oteta tarpeeksi huomioon työelämän ja yksityiselämän yhteensovit­tamisen tarvetta.
— access for women to the employment market on an equal footing with men has not yet been achieved, and general problems constituting de facto discrimination still remain;
— Naisten osallistumista työmarkkinoille tasa­arvoisina miesten kanssa ei ole vielä varmistettu. Ratkaisematta on yleisluon­toisia ongelmia, jotka aiheutuvat tosi­asiallisesta syrjinnästä.
— reconciliation between work and family life more generally poses the problem of the respective development of male and female roles.
— Perhe­elämän ja työelämän yhteenso­vittaminen aiheuttaa yleisellä tasolla miesten ja naisten roolien kehitysongel­man.
In this context, attention is drawn to the agreement between the European social partners (UNICE, CEEP and ETUC) on parental leave, which constitutes an important contribution to the promotion of equal opportunities and reconciliation between work and family life.
Euroopan työmarkkinaosapuolien, UNICE, CEEP ja EAY, myönteistä tulosta vanhempainlomasta, mikä merkitsee huomattavaa panosta tasavertaisten mahdollisuuksien toteuttamisessa sekä perhe­elämän ja työelämän yhteensovit­ tamisessa.
Explosion in the number of sexagenarians
Kuusikymmenvuotiaiden räjähdysmäinen kasvu
THE BASIC MODEL USED ΤΟ ACCESS THE IMPACT OF AGEING
IKÄÄNTYMISEN VAIKUTUKSEN ARVIOIMISESSA KÄYTETTY PERUSMALLI
The model set out below constitutes a useful starting point for measuring the demo­graphic impact of ageing on the cost of retirement pensions.
Tässä esitettävä malli on hyvä lähtökohta haluttaessa mitata pelkän väestön ikääntymisen vai­kutuksia eläkekustannuksiin.
From an initial assessment of the inevitable costs (phase 1), various parametric simulations will be carried out to measure the effect and estimate the limits of each variable introduced. The model is based on a distribution scheme; the following parameters and hypotheses are involved.
Kun välttämättömät kustannukset on arvioitu ensimmäisen ker­ran (1. vaihe), toteutetaan erilaisia parametrisimulaatioita kullakin muunnelmalla aikaansaa­dun vaikutuksen mittaamiseksi ja sen rajojen arvioimiseksi.
This initial model will subsequently be fine-tuned to take account of additional aspects which exist in practice and to give a more balanced reflection of the situation.
Tätä alustavaa mallia hiotaan myö­hemmin niin, että voidaan ottaa huomioon todellisuudessa vaikuttavat täydentävät piirteet ja arvioida kysymystä vivahteikkaammin.
For the moment, this model gives only a partial representation of reality, but is still very useful as, in addition to quantifying the inevitable effect of ageing on growth, it also al­lows us to measure, through the results which it has given for each Member State (see Annex), at which point the demographic differential plays an important role in the na­ture, extent and timing of the effects of ageing.
Toistaiseksi malli kuvaa todellisuutta vain osittain, mutta on siitä huolimatta varsin hyödylli­nen, sillä se kuvaa määrällisesti ikääntymisen väistämätöntä vaikutusta taloudelliseen kasvuun ja antaa lisäksi mahdollisuuden mitata eri jäsenvaltioiden osalta saatujen tulosten perusteella (ks. liite), kuinka paljon väestöerot merkitsevät ikääntymisen vaikutusten luonteessa, laajuu­dessa ja ajoituksessa. Tämä malli perustuu jakaumaan, jossa ovat seuraavat parametrit ja hypoteesit: α o o
ASSUMPTIONS
LÄHTÖOLETUKSET
Number of active persons cu
■ 20—59­vuotiaat lasketaan työikäisiksi
Number of retired persons
■ Työikäisten määrä ■ Eläkeläisten määrä
■ Average wage ■ Average per capita production
■ Keskipalkka ■ Per capita ­keskituotanto
■ Average rate of pension contributions ■ Rate of transfer (ratio between average pension and average wage)
■ Keskimääräinen eläkemaksu ■ Muuntoindeksi (keskieläkkeen ja keskipal­kan suhde)
■ Persons aged 20 to 59 have the character­istics of the active population ■ Persons aged 60 and over have the char­acteristics of the retired population (retire­ment at 60 for everyone) ■ All active persons are wage/salary earners ■ Production is entirely used for paying wages and pensions ■ Variable dependent on wage and production ■ Fixed at 0.75% (it is assumed that average pension is constant and equivalent to three­quarters of the average wage)
■ 60­vuotiaat ja vanhemmat lasketaan elä­keläisiksi (kaikkien eläkeikä on 60) ■ Kaikki työikäiset saavat palkkaa ■ Tuotanto on tarkoitettu vain palkkojen ja eläkkeiden maksamiseen ■ Palkasta ja tuotannosta riippuva muuttuja ■ Kiinteä 0,75 % (oletetaan, että keskimää­räinen eläke on kolme neljäsosaa kes­kimääräisestä palkasta)
The active population is not expected to be able to compensate for this
Työikäisten joukko ei uusiudu
The population of working age -difference in the numbers joining and leaving reaching the age of 20.
Vastakohta on suuri, kun verrataan ikääntymistä 20 vuotta täyttävien määrän tulevaan kehitykseen.
The number of young people reaching the age of 20, 5.1 million in 1995, will fall to 4.2 million in 2025.
Näiden kaksikymmentä vuotta täyttävien nuor­ten määrä oli vuonna 1995 5,1 miljoonaa ja laskee vuoteen 2025 mennessä 4,2 mil­joonaan.
Initial spotlight on the analysis to be undertaken
Alustava katsaus analyysiin
Figure 3 provided a first indication of the net variations up to the year 2025 in the various population age groups.
Kaaviossa 3 esitettiin alustavasti väestön eri ikäryhmissä vuoteen 2025 mennessä tapahtuvat selvät vaihtelut.
It is interesting to note, again on the basis of the various scenarios, how the replacement of the working­age population will progress, year after year, thus allowing us to assess and date the differences between the numbers of people joining and leaving this category.
On mielenkiintoista todeta, edelleen Eurostatin eri mallien pohjalta, kuinka työikäinen väestö korvautuu vuosi vuo­delta sekä arvioida ja ajoittaa työikäi­seen väestöön siirtymisen ja siitä poistu­misen välisen erotuksen laajuus.
This will constitute a useful piece of information for assessing the role of demographic ageing in the pensions sector.
Näin saadaan hyödyllistä tietoa ¡kääntymisen merkityksen arvioimiseksi eläkkeiden alalla.
In order to assess the effect of demographic ageing on a per capita production basis, a first model has been designed, on which various parametric tests will subsequently be performed.
Väestön ikääntymisen vaikutuksen arvioi­miseksi tuotannossa asukasta kohti on kehitetty alustava malli. Sitä tutkitaan myöhemmin parametritesteillä.
Of course, we are in no way talking about a model which would take ac­count of the complexity of economic inter­actions, which have yet to be introduced.
Kyse ei kuitenkaan millään muotoa ole mallista, joka huomioisi taloudellisten toimien monimutkaisuuden, vaan ne on vielä sisällytettävä malliin.
On the other hand, this much simplified model offers the advantage of isolating the purely demographic impact of population ageing in that it measures the effect of vari­ations in the numbers entering and leaving specific age groups.
Tämän hyvin yksin­kertaistetun mallin etuna on kuitenkin mahdollisuus eristää pelkästään vanhe­nemisesta johtuva vaikutus, koska se mit­taa annettujen ikäluokkien työikäiseen väestöön siirtymisen ja siitä poistumisen vaihtelun vaikutuksia.
Demographic ageing as found in the European Union is resulting in a substantial increase in the number of old people.
Euroopan unionissa tapahtuvan kaltai­nen ikääntyminen johtaa ikäihmisten määrän huomattavaan kasvuun.
This increase will be particularly marked soon after the turn of the century, and each year there will be an increase in the number of persons reaching the age of 60. Under the 'medium' scenario, their number will rise from 4.0 million in 1995 to 5.9 million in 2025.
Tämä kasvu on erityisen selvää vuosisadan vaih­teen jälkeen ja merkitsee joka vuosi kuu­sikymmentä vuotta täyttävien henkilöi­den määrän lisääntymistä: tämä ryhmä kasvaa vuosina 1995—2025 keskisuuren mallin mukaan 4.0 miljoonasta 5.9 mil­joonaan henkeen.
Growth will be particularly marked after 2006, with annual numbers of new pensioners never before encountered.
Tämä kasvu on huo­mattavinta vuoden 2006 jälkeen ja johtaa vuosittain eläkkeellesiirtymismääriin, jol­laisia ei ole ennen nähty.
The first results of this model are shown in Figure 15.
Tämän mallin ensimmäiset tulokset esi­tetään seuraavassa kaaviossa.
Over the next 10 years, this will remain at a similar level to the past: between 0.1 and 0.3%.
Niistä näkyy vuositasolla ja keskiarvoina koko unionin osalta, mitä per capita ­tuotan­
The need to improve productivity merely to meet the need of resources because of ageing
Tuottavuuden kasvu on tarpeen ikääntymisen aiheuttamiin tarpeisiin vastaamiseksi
will be more pronounced, probably giving a figure of more than 0.5% per year.
Kymmenen seuraavan vuoden kuluessa tämä osuus säilyy samoilla tasoilla kuin ennenkin, 0,1 prosentin ja 0,3 prosentin välillä.
For a better appreciation of this, it can be considered in relation to three GDP growth hypotheses. potheses.
Vuoden 2005 jälkeen väestökehityksen vaikutus on entistä selvempi, luultavasti yli puoli prosenttia vuodessa.
The model presented here makes it possible to vary the four independent parameters which it contains.
Tässä esitetty malli antaa mahdollisuuden muuttaa sen sisältämiä neljää riippumatonta muuttujaa.
To clarify its use, it will be useful to explain precisely how these different parameters could be used to estimate how the inevitable effects of ageing, as previously measured and presented, can be limited.
Mallin käytön selventämiseksi kannattaa täsmentää, kuin ka ikääntymisen aiemmin mitattuja ja esi tettyjä väistämättömiä vaikutuksia voi daan rajoittaa.
Variation of activity rates
Toimintaasteen vaihtelu
Let us take three hypotheses of constant an nual growth of 1, 2 and 3% up to 2025.
Oletetaan kolme esimerkkitapausta: vakaa vuosikasvu 1 prosenttia, 2 prosenttia ja 3 prosenttia tästä hetkestä vuoteen 2025.
De ducting the 'cost' of the demographic burden, the model gives reduced real growth of 0.5, 1.5 and 2.5% respectively, an effect which is far from negligible.
Mallin tulosten mukaan tosiasialliset kasvuluvut olisivat, kun väestökehityksen "kustannukset" vähennetään, 0,5 prosenttia, 1,5 prosenttia ja 2,5 prosenttia; näin merkittävää vaikutusta ei voida jättää huomiotta.
Under the first hypothesis, the model main tains parity between demographic changes and changes in the active population.
Alustavan hypoteesin mukaisesti mallissa otetaan huomioon yhtäläisyys yleisen väestökehityksen ja aktiiviväestön kehityksen välillä.
By acting upon the parameter determining the active population under the model, it will be possible to measure the benefit to be gained from an increase in activity rates.
Vaikuttamalla mallin aktiiviväestöä määrittävään parametriin voi daan mitata, mitä hyötyä olisi toimintaasteen nostamisesta.
The model should then be completed in or der to distinguish, within the active population, between unemployed persons and those in employment.
Lisäksi mallia olisi täydennettävä, jotta aktiiviväestön sisällä voitaisiin erottaa työttömät työssäkäyvistä. vistä.
Of course, these initial results are dependent on the hypotheses adopted. The fact that these are conservative clearly illustrates the order of magnitude of the problem.
Nämä ensimmäiset tulokset riippuvat tietenkin lähtöoletuksista, joiden säilyttävä luonne kuvaa selvästi ongelman suuruusluokkaa.
The work in progress in connection with the monograph on the effects of demographic ageing will make it possible to establish the sensitivity of the final response to the various parameters.
Parhaillaan laadittavilla ikääntymisen vaikutuksia kuvaavilla erityistutkimuksilla voitaneen todentaa lopullisen vastauksen herkkyys eri parametrien suhteen. teen.
Clearly, it is constantly becoming more of a priority to identify the best way of adapting our economic and social organization to these new situations.
Tällä hetkellä jäsenvaltioissa on vallalla huomattavaa toimintaasteen vaihtelua.
At the moment, there are major discrepancies between the Member States as regards activity rates.
Tämä ero merkitsee, että ratkaisun toimintamarginaali vaikuttaa eri tavoin lähtökohdasta riippuen.
Some have high levels approaching 70%, whereas others barely reach 58%.
Siksi toimintaa kasvattavaa ratkaisua on tarkasteltava kansallisella tasolla, jossa sillä on erityinen merkitys.
This differential implies that the margin for manoeuvre under this solution will have different implications depending on the starting point, and this is why the solution consisting of increasing activity will have to be studied at national level, where it will take on special significance.
Lisäksi miesten ja naisten väliset huomattavat erot työllisyydessä edellyttävät tätä ulottuvuutta tähdentävän mallin kehittämistä. mistä.
More over, the model needs to be finely-tuned to take account of the significant discrepancies which exist between men and women.
On selvää, että taloudellisen ja sosiaali sen organisaatiomme optimointi näiden uusien tilanteiden osalta käy yhä tärkeämmäksi.
Procedure for parametric analysis based on the model
Malliin perustuva parametrianalyysi
Through its variables, the model in question develops options which are nevertheless linked to real circumstances.
Kyseisessä mallissa ja sen muuttujissa kehitetään todellisuuteen liittyviä vaihtoehtoja.
Clearly, if average per capita production is fixed, output under the model will be related to productivity with employment parity.
On ilmeistä, että jos keskimääräinen per capita -tuotanto on muuttumaton, mallin tulos liittyy työlli-
Test on the variation of retirement age to compensate for demographic ageing
Eläkeiän muuttamistesti väestön ikääntymisen tasoittamiseksi
Variation of retirement rates
Eläkeläisten määrän vaihtelu
The formulae discussed under this option may be summarized under two points:
Yksinkertaistettuna tämä vaihtoehto voi daan tiivistää kahteen kohtaan:
— an increase in the number of contributors (in terms of the model, this can be represented by variations in the ratio between rate active and nonactive persons); — changes the level of transfer between pensions and salaries.
— maksajakannan lisääminen. Mallin puitteissa tätä edustaisi työssä käyvien ja työttömien välisten suhteiden muuttaminen; — muutokset eläkkeiden ja palkkojen välisen siirtoasteen tasolla.
Officially, retirement age in most Member States is 65 years.
Malli edellyttäisi nyt 75 prosentin siirtymää ja sitä, että koko aktiiviväestö olisi palkansaajia, joiden tuotanto kattaisi palkat ja eläkkeet.
The actual pension age is about 60 years.
Laadittu malli perustuu yleiseen 60 vuoden eläkeikään.
A first question is how an in crease in the actual pension age will affect the economy and public finances, even if there will be jobs enough for such an improvement of employment.
Ensimmäinen kysymys on, vaikuttaako nykyisen eläkeiän nostaminen talous elämään ja julkiseen talouteen olettaen, että olisi olemassa riittävästi työpaikkoja vastaamaan tällaiseen työllisyyden kasvuun?
The first tests suggest that this solution would be very profitable in the short term, producing savings on two fronts (reduction in the number of pensioners and rise in the number of active persons).
Alustavien testien perusteella tällä ratkaisulla on erittäin kannattavat vaiku tukset lyhyellä aikavälillä, koska voitto tapahtuu kahdella alueella; eläkeläisten määrä vähenee ja työikäisten määrä kasvaa.