natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Social partners negotiate, at the appropriate levels, agree­ments on work organisation and flexible working arrange­ments, including reductions in working time.
Täs­sä tilanteessa naisen työllistettävyys voi olla heikentynyt hänen tai­tojensa vanhennuttua.
These four pillars represent the European Commission's view of the priorities for action.
Lisäksi voi olla vaikea saada koulutusta, jos ei ole ilmoittautunut työttömäksi työnhakijaksi.
They represent priorities for a Europe in transition.
Vero­ ja etuusjär­jestelmät saattavat nekin heikentää työnhaun taloudellisia kannus­timia.
These guidelines refer to Member States employment policy, not to new initiatives at European level.
Jäsenvaltioiden olisi puututtava näihin ja muihin työhönpa­luun esteisiin.
Member States put in place a framework for more adap­table forms of contracts.
Nämä neljä pilaria edustavat Euroopan komission näkemyksiä toi­minnan painotuksia.
Those in non­standard work should be given greater security and occupational status.
Ne edustavat siirtymävaiheessa olevan Euroopan painotuksia.
Those who opt to work reduced hours should not be pena­lised in terms of career progression or in terms of maintai­ning social security protection.
Suuntaviivat liittyvät jäsenvaltioiden työlli­syyspolitiikkaan eivätkä ole uusia Euroopan tason aloitteita.
Europe can change its employment situation by working toge­ther to ensure that employers and employees are equipped to engage fully in the new, more diverse, skill and process driven European economy.
Suuntaviivat esittävät perinteiselle ajattelutavalle haasteen asetta­malla pitkäaikaisia tavoitteita.
Support adaptability in enterprises.
Tuetaan yritysten sopeutumiskykyä.
In order to renew skill levels within enterprises, Member States should
Jotta taitotasoa voitaisiin yrityksissä uudistaa, jäsenvaltioiden olisi • poistettava verotukseen liittyvät ja muut esteet ja tuettava si­ten henkilöstöön tehtäviä investointeja sekä verokannustein edistettävä yrityksen sisäistä koulutusta.
Futher inFormation about the "four pillars'' is available in the Commission Communication "Proposal for Guidelines for Member States Employment Policies 1998" (COM/97/497), available from the DCV Information Centre (for the address, see p. 12).
Lisäksi olisi kannus­tettava työntekijöitä hyödyntämään koulutusmahdollisuuksia. • suunnattava valtiontukipolitiikkansa työvoiman taitojen ko­hentamiseen, pysyvien työpaikkojen luomiseen ja työmarkki­noiden toiminnan tehostamiseen.
remove fiscal and other obstacles to the promotion of investment in human resources and offer tax incentives for the development of in­house training. Incentives to wor­kers to avail themselves of training opportunities should also be encouraged.
Eurooppa voi muuttaa työllisyystilannettaan pyrkimällä yhteisvoi­min varmistamaan, että työnantajat ja työntekijät pystyvät täysi­painoiseen toimintaan uudessa ja entistä monisyisemmässä eurooppalaisessa talouselämässä, jonka liikkeelle panevana voi­mana ovat taidot ja prosessit.
re­focus their State Aid policies on upgrading the labour force, the creation of sustainable jobs and efficiently func­tioning labour markets.
Lisätietojas ns. neljästä pilarista on saatavilla englanniksi, ranskaksi ja saksaksi Komission tiedononnosta „proposal for Guidelines for member states Employment policies 1998" joka on saatavilla pääosasto V:n tiedotuskeskuksesta (Ks. osoite sivulta 12).
"We need α new strategy which goes beyond the current "wait and see" attitude"
"Tarvitsemme strategian, joka menee pitemmälle kuin nykyinen 'katsotaan nyt' -asenne"
Allan Larsson is Director-General of DG V (Employment, Industrial Relations and Social Affairs)
Allan Larsson on pääosaston V (työllisyys, Työmarkkinasuhteet ja sosiaaliasiat) pääjohtaja.
The Member States already advise the Commission on employment policies in the so-called "Employment Committee".
Jäsenvaltiot antavat jo nyt komissiolle neuvoja niin kutsutun työlHsyyskomitean kautta.
You have been actively involved in the work of the group.
Olette osallistunut ryhmän työskentelyyn aktiivisesti.
What are the main results?
Mitkä ovat työn tärkeimmät tulokset?
Yes, there are now strong forces looking for a modernisation of the employment policies in the Member States.
Aivan, jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan modernisoinnilla on nyt vahvoja puolestapuhujia.
The main failure of European employment policies is the "wait and see" attitude that has led to the high and persistent long-term unemployment.
Keskeistä eurooppalaisen työllisyyspolitiikan epäonnistumisessa on eräänlainen "katsotaan nyt" -asenne, joka on johtanut mittavaan ja itsepintaiseen pitkäaikaistyöttömyyteen.
It is a known fact that the present policies lead to an inflow of 2 million people every year in long-term unemployment. This gives a clear indication of the need for a new strategy.
On tunnettu tosiseikka, että nykyisellä politiikalla ajautuu pitkäaikaistyöttömyyteen joka vuosi kaksi miljoonaa ihmistä, uutta strategiaa tarvitaan siis selvästi.
The Committee started its work at the beginning of 1997.
Komitea aloitti työnsä vuoden 1997 alussa.
We have a very busy work programme and very constructive debates.
Työohjelmamme on hyvin tiivis ja keskustelumme erittäin rakentavia.
The work until now has laid a good foundation for the Joint Report and the new Employment Guidelines.
Tähänastinen työ on antanut hyvän perustan yhteisen raportin ja uusien työllisyys politiikan suuntaviivojen laatimiselle.
There is general support for the political orientation expressed in the four "pillars": entrepreneurship, employability, adaptability and equal opportunities, and the analysis behind these four priorities.
Neljässä pilarissa-yrittäjyys, työllistettävyys, sopeutumiskyky ja yhdenvertaisuus - ilmaistulla tavalla suunnata politiikkaa sekä näiden painotusten taustalla ole valla analyysilla on laaja kannatus.
However, the Summit will not be a success if we limit our­selves to merely describing the general orientation.
Mitä paremmin työllistävät toimenpiteet kytketään työelämän todellisuuteen, sitä paremmat mahdollisuudet onnistumisella on.
There must be very clear commitments from the Member States to make the strategy concrete and the commitments measu­rable and comparable.
Tämä strategia on esittämiemme suuntaviivojen kulmakivi.
So concrete and so comparable that they will have an impact in each of the Member States.
Oikean strategian valinta ratkaisee sen, onnistutaanko tällä alalla vai ei.
Early identification and early intervention, based on the needs of every individual jobseeker, in order to prevent long term unemployment, is the only way to success.
Huippukokous ei kuitenkaan johda tuloksiin, jos rajoitumme pelkästään kuvaamaan yleisiä suunnanvetoja.
The more the employability measures are linked to the realities of working life the better the chances for success.
Strategian konkretisointi ja sitoumusten mitattavuus ja vertailtavuus edellyttää jäsenvaltioilta hyvin selkeää sitoutumista.
This strategy is the cornerstone of the Guidelines we have presented. The choice of strategy in this field will make the difference bet­ween success and failure.
Sitoumusten on oltava niin konkreettisia ja niin vertailtavia, että niillä on vaikutusta kaikissa jäsenvaltioissa.
What is the role of the social partners (employers and employee organisations) in the new approach towards employment policy?
Mikä on työmarkkinaosapuolten (työnantajien ja työntekijöiden organisaatioilla) rooli uudessa tavassa lähestyä työllisyyspolitiik kaa?
We have great expectations of the social partners.
Odotamme työmarkkinaosapuolilta paljon.
The European Commission's Guidelines give them an important role.
Euroopan komission suuntaviivat antavat niille merkittävän roolin.
They have the means, at national and local level, to either keep the doors closed or open for jobseekers to get the trai­ning and practice they need to become employable.
Osapuolet voivat kansallisella ja paikallisella tasolla pitää ovet joko avoimina tai suljettuina työnhakijoiden etsiessä sitä koulutusta ja kokemusta, jota he tarvitsevat työllistyäkseen.
Public policies are important to create the right incentives, but they will not work unless the employers and unions can agree on joint efforts for a better labour market.
Julkisella politiikalla on tärkeä tehtävä luoda asianmukaisia kannustimia, mutta politiikka ei pääse tavoitteisiinsa, elleivät työnantajat ja ammattiliitot pääse sopimukseen yhteisistä toimista työmarkkinoiden kohentamiseksi.
Therefore it is very posi­tive that the social partners are working together through the Social Dialogue Committee in preparing a joint contribution from the Social Summit in the middle of November for the Jobs Summit.
Sen vuoksi on erittäin myönteistä, että työmarkkinaosapuolet valmistelevat työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun komiteassa sosiaaliasiain huippukokouksen yhteistä panosta työllisyyshuippukokoukseen. en.
Best practice examples:
Esimerkkejä parhaista käytännöistä:
What can Europeans learn from each other?
Mitä eurooppalaiset voivat oppia toisiltaan?
Good ideas should always be imitated.
Hyvät ajatukset pitäisi aina ottaa omaankin käyttöön.
But how do I know that the concepts of my neighbours do work?
Mutta mistä tiedän, ovatko naapurin toimintata vat todella toimivia?
The European Commission helps to bridge the knowledge gap by collecting success­ful examples of policy measures.
Euroopan komissio auttaa tämän tietokuilun ylittämisessä kokoamalla esimerk kejä onnistuneista poliittisista toimenpiteistä.
The joint Report on Employment, which will be discussed in Luxembourg, provides For the examination and comparison oF best practice in Member States.
Luxemburgin huippukokouksessa käsiteltävässä yhteises sä työllisyyskertomuksessa tarkastellaan ja vertaillaan jäsenvaltioiden parhaita käytänteitä.
Labour Market Indicators 1996 Employment rate _BAR_ Unemployment rate Youth unemployment rate, _BAR_ 15­24y
Työmarkkinaindikaattorit 1996 Työllisyysaste _BAR_ Työttömyysaste _BAR_ Nuorisotyöttömyys I (15-24-vuotiaat)
The following examples, chosen amongst the 1 1 contained in the Joint Report on Employment , demonstrate that the concepts of employability, adaptability, entrepreneurship, and equal oppor­tunities are not just abstract ones.
Seuraavat esimerkit, jotka on valittu 11: stä yhteisessä työllisyyskertomuksessa mainituista esimerkeistä, osoittavat, etteivät työllistettävyys, sopeutumiskyky, yrittäjyys ja yhdenvertaisuus ole pelkkiä abstraktioita.
When translated into national policies they can and do bring positive results as the following examples show.
Kun niitä sovelletaan kansalliseen politiikkaan, tulokset voivat olla ja myös ovat myönteisiä.
Denmark: Better employability through active labour market policies
Tanska: Työllistettävyys lisääntyy aktiivisen työmarkkinapolitiikan avulla
In 1994 Denmark shifted the focus from passive income support to active labour market policies.
Painopiste siirrettiin Tanskassa vuonna 1994 passiivisesta toimeentulotuesta aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan.
In particular, the introduction of the principle by which every person under the age of 25 years who has not completed a formal education or training programme is offered training after six months' unemployment (6­month benchmark), was remarkably successful.
Erityisen onnistunut on sen periaatteen käyttöön ottaminen, jonka mukaan jokaiselle 25vuotiaalle ammattkoulutvsta tai vastaavaa keskiasteen tutkintda vailla olevalle tarjotaan koulutusta kuuden (6) kuukauden työttömyysjakson jälkeen.
The period over which the unemployment benefit was paid was reduced from 7 to 5 years.
Työttömyyskorvauksen maksuaikaa lyhennettiin seitsemästä viiteen vuoteen.
Those failing to find a job during the first two years of unemployment passed into an "activation period" during which they had both a right and duty to accept a training offer.
Jollei työtön löytänyt työtä ensimmäisten kahden työttömyysvuoden aikana, hän siirtyi erityiseen "aktivointivaiheeseen", jonka aikana hänellä oli sekä oikeus koulutukseen että velvollisuus ottaa sitä vastaan.
A number of instruments have been created for the activation of the long­term unemployed: Ordinary job­training, giving access to a wage subsidy, for the unemployed who are in fact employable for ordinary work in private firms or in the public sector; Individual job­training for those unemployed who cannot become employed under normal conditions.
Pitkäaikaistyöttömien aktivoimiseksi on kehitetty eräitä keinoja: Tavanomainen työharjoittelu työttömille, jotka yksityinen tai julkinen työnantaja voisi todellisuudessa palkata tavanomaisiin tehtäviin. Työharjoittelun palkkakustannuksia tuetaan.
Individual job­training may take place in private firms or in the public sector (normal­ly in the municipalities).
Yksilöllinen työharjoittelu voi tapahtua yksityisen tai julkisen työnantajan (silloin tavallisesti kunnissa) palveluksessa.
Education (including educational leave for the unemployed) with or without a subsidy from the labour market authorities.
Koulutus (sisältää työttömälle myönnettävän koulutusvapaan) joko työmarkkinaviranomaisten tukemana tai ilman tukea.
Both education and job­training activated the workforce and lowered subsequent unemploy­ment.
Sekä koulutus että työharjoittelu aktivoi työvoimaa ja vähensi myöhempää työttömyyttä.
However, the best results were achieved through job­training in the private sector which highlights the fact that private firms have greater possibilities for keeping trainees after the sub­sidy terminates.
Parhaat tulokset saatiin kuitenkin yksityisen palveluksessa suoritetun työharjoittelun kautta. Tämä ilmentää sitä, että yksityisillä yrityksillä on julkisia työnantajia paremmat mahdollisuudet harjoittelijan työsuhteen jatkamiseen tukikauden päätyttyä.
Individual guidance of the unemployed was given high priority in the Danish labour market reform.
Tässä tanskalaisessa työmarkkinauudistuksessa korostettiin työttömälle annettavaa henkilökohtaista ohjausta.
People were even given a personal "plan of action".
Joillekin laadittiin myös henkilökohtainen toimintasuunnitelma.
The plan specified the employment goal of the unemployed individual and the kind of activation (education, job­training etc.) that the individual should undertake in order to regain ordinary employment.
Suunnitelmassa määriteltiin työttömälle työllisyystavoitteet ja aktivoinnin tyyppi (koulutus, työharjoittelu jne.), joiden avulla hän voi si päästä jälleen tavanomaiseen työsuhteeseen.
In four out of five cases, the employment goal specified in the plan was in line with the wishes of the unemployed individual, which was crucial in obtaining high motivation on the part of the unemployed person for any action that was proposed.
Neljässä tapauksessa viidestä työllisyystavoite vastasi työttömän omia toiveita, mikä olikin työttömälle olennainen ehdotettuun toimintaan motivoiva tekijä.
The success in Denmark was not only based on training but also on the understanding that the right/duty to full­time activation meant that the measures during the activation period were based, to a greater extent than before, on systematic control of the duty to be available for work and on the motivation effect.
Koulutuksen lisäksi tuloksiin auttoi Tanskassa sen tunnustaminen, että oikeus ja velvollisuus kokopäiväiseen aktiiviseen toimintaan edellyttävät, että aktivointivaiheen toimenpiteet on entistä voimakkaammin perustettava työttömän käytettävissäolon valvontaan ja toimenpiteiden motivoivaan vaikutukseen.
Labour Market Indicators 1996
Työmarkkinaindikaattorit 1996
Austria and Greece: Re-adapting workers affected by industrial restructuring
Itävalta ja Kreikka: Työntekijöiden sopeuttaminen rakenne­muutoksien vaikutuksiin
Employment rate Unemployment rate Youth unemployment rate, 1 5-24y
I Työllisyysaste Työttömyysaste I Nuorisotyöttömyys (15­24­vuotiaat)
In 1987 Austria launched the Arbeitsstiftungen (Labour foundations) offering a list of measures to those affected by collective dismissals, industrial restructuring and company insolvency.
Itävallassa perustettiin vuonna 1987 työvoimasäätiöitä (Arbeitsstiftungen) tarjoamaan toimenpidepa­ketti työntekijöille, diden tilanne oli järkkynyt joukkoirtisanomisten, rakennemuutosten tai työnantajan maksukyvyttömyyden vuoksi.
The main objective was to bridge the gap between the former and future job without going through a period of open unemployment.
Päätavoitteena oli helpottaa siirtymistä entisestä työpaikasta seuraavaan ilman työttömyyskautta.
The package consisted of career guidance, active job search, occupational placements, traineeships, training, and support in the creation of new businesses.
Pakettiin kuului ammatinvalinnanohjausta, aktiivista työnhakua, oppisopimuk­sia, työharjoittelua, koulutusta ja tukea yrityksen perustamisessa.
Labour foundations were not limited to the company level, but were also aimed at the regional and sectoral levels, to cover several companies affected by similar restructuring problems due to industrial change.
Työvoimasäätiöiden toimintaa ei rajoitettu yrityksiin vaan myös alueelliselle ja toimialatasolle, jotta niiden piiriin saataisiin useita yrityk­siä, joille rakennemuutokset olivat aiheuttaneet samankaltaisia ongelmia.
The foundations are funded by the companies, the employees, the Labour Market Service, Länder and communes, and receive ESF support.
Säätiöiden rahoituksesta huolehtivat yritykset, työntekijät, työvoimavirasto, osavaltiot ja kunnat. Lisäk­si ne saavat ESR:n tukea.
Participants in the foundations receive unemployment benefits in the form of training allowances for a maximum of 3 years, in exceptional cases up to 4 years, as well as a "foundation scholarship".
Säätiöiden toimintaan osallistuvat saavat työttömyyskorvausta koulutustuke­na, joka kestää enintään kolme tai erityistapauksissa enintään neljä vuotta. Säätiö myöntää heille lisäk­si erityisen apurahan.
In 1995, 43 different foundations existed at all levels.
Eri toimintatasoilla toimi vuonna 1995 kaikkiaan 43 säätiötä.
A recent evaluation of the foundations in the foodstuff and transportation sectors showed a high re-employment rate.
Kun säätiöiden toimintaa vastikään arvioi­tiin elintarvike­ ja kuljetusalalla, havaittiin työllistymisprosentin olevan korkea.
After following the measures, 83% of people in the foodstuff industry foundation and 73% in the transport sector foundation were re-employed.
Säätiön esittämien toi­menpiteiden toteuttamisen jälkeen uuden työpaikan löysi elintarvikealalla 83 % ja kuljetusalalla 73 % osallistujista.
6 months later, the re-employment rate continued to be high at 75 %.
Puoli vuotta myöhemmin työllistymisaste oli edelleen korkea eli 75 %.
Almost 60% of participants succeeded in maintaining or improving their former wage income. me.
Lähes 60 % osal­listujista pystyi säilyttämään aiemman tulotasonsa tai korottamaan sitä.
Greece is implementing a programme with similar characteristics, which addresses the needs of workers affected by collective dismissals in areas of industrial restructuring.
Kreikassa on käynnissä samantapainen ohjelma kuin Tanskassa. Se on suunniteltu vastaamaan jouk­koirtisanomisten kohteena olevien työntekijöiden tarpeisiin alueilla, joilla on käynnissä rakennemuutok­sia.
The "Integrated Programme of Intervention" consists of a list of measures aimed at the re-integration of dismissed workers through active support for a period of 37 months.
Tämän "integroidun interventio­ohjelman" sisältämällä toimenpidepaketilla pyritään palauttamaan irtisanotut työntekijät työelämään 37 kuukauden aktiivisen tukikauden avulla.
It includes training allowances, subsidised jobs and start-up grants for the creation of own business.
Tukeen kuuluu koulutu­savustuksia, tuettuja työpaikkoja ja tukea oman yrityksen perustamisessa.
In contrast with passive income support, that in the past has been widely used to deal with similar problems, the new programme attempts to create the right conditions for the re-integration of the unemployed into active life.
Toisin kuin vastaavanlaisis­sa ongelmissa aiemmin laajalti käytetty passiivinen toimeentulotuki uusi ohjelma pyrkii luomaan olot, joissa työtön voi palata aktiiviseen elämään.
It is expected to play an important role in supporting the current privatisation process.
Ohjelman odotetaan tukevan merkittävästi meneillään ole­vaa yksityistämisprosessia.
Italy: Measures to promote enterprise creation by young entrepreneurs
Italia: Nuorten yrittäjien tukeminen yrityksen perustamisessa
Labour Market Indicators Employment rate Unemployment rate Youth unemployment rate, 15-24y
Työmarkkinaindikaattorit 1996 Työllisyysaste _BAR_ Työttömyysaste _BAR_ Nuorisotyöttömyys I (15­24­vuotiaat)
Start-up grants have enjoyed wide popularity in Europe, despite the evidence that the "mortality rate" of such businesses can be high.
Yrityksen perustamistuki on ollut Euroopassa hyvin suosittua, vaikka sen avulla perustettujen yritysten "kuolleisuusluku" voi kokemusten mukaan olla suuri.
A solution for improving their effectiveness can be found in the provision of specific training in combination with finance and an appropriate assessment of the feasibility of each business project.
Toiminnan tehostaminen saattaa onnistua tarjoa­malla rahoituksen lisäksi sopivaa koulutusta samoin kuin arvioimalla asianmukaisesti kunkin liikeidean toteutettavuus.
Since 1986, Italy has been running a Programme of Support to Youth Entrepreneurial Activity quite successfully, with the aim of encouraging young entrepreneurs to start up a business.
Italiassa on vuodesta 1986 ollut käynnissä varsin menestyvä nuorten yritystoimintaa tukeva ohjelma, jonka tavoitteena on rohkaista nuoria yrittäjiä perustamaan yritys.
People under 36 years of age are eligible for financial aid.
Rahoitustukea voidaan myöntää alle 36­vuotiaille.
This can amount to 90% of costs (in the Mezzogiorno region) or 60% (in northern and central regions ) and is granted in addition to other support services (technical assistance, training, market orientation).
Tuen suuruus voi olla 90 % (Mezzogiornon alueella) tai 60 % kustannuksista (pohjoisilla ja keskisiliä alueilla), ja sitä myönnetään muiden tukipalvelujen (asiantuntija­apu, koulutus, markkinoil­le suuntautuminen) lisäksi.
Financial aid for investments may be in the form of non-refundable grants or loans at favourable interest rates.
Investointeihin voidaan myöntää rahoitustukea avustuksina tai halpakorkoisina lainoina.
The manage ment of the system is ensured by a public development company.
Järjestelmän hallinnosta vastaa julkinen kehitysyritys.
In 1996 a new initiative called Prestito d'onore (Loan Based on Honour) was launched, with the aim of supporting unemployed people who wished to enter selfemployment in the crafts or manufacturing sector and who demonstrated the ability to translate an idea into a profitable activity.
Vuonna 1996 käynnistettiin uusi Prestito d'onore ­niminen aloite sellaisten työttömien tukemiseksi, jot­ka haluavat ryhtyä itsenäiseksi yrittäjäksi käsityöläis­ tai tuotantoteollisuusalalla ja jotka ovat osoittaneet pystyvänsä saamaan ideansa tuottamaan.
Under this scheme, small-scale selfemployment initiatives in the Mezzogiorno are funded partly by non-refundable grants and partly by loans on favourable terms.
Mezzogiornon alueella tuetaan järjestelmän puit­teissa pienimuotoisia itsenäiseen yrittäjyyteen tähtääviä hankkeita. Tukea myönnetään osin avustuks­ina ja osin halpakorkoisina lainoina.
The projects are selected and their feasibility checked at the end of a selfemployment training course organised by public authorities.
Hankkeet valitaan ja niiden toteutettavuus tarkistetaan viranomais­ten järjestämien yrittäjäkurssien päätteeksi.
The ESF supports the training part of this activity.
ESR tukee toiminnan koulutuksellista osuutta.
An "activation" element is included in the scheme, to the extent that workers who have been made redundant may claim early payment of compensation when they propose to enter selfemployment .
Järjestelmään kuuluu myös aktivointiosa, jolla tarkoitetaan sitä, että irtisanottu työntekijä voi hakea ir­tisanomiskorvauksen maksun varhaistamista halutessaan ryhtyä yrittäjäksi.
ITL 30 Billion for 1995 and ITL 50 Billion for 1996 have been earmarked for the implementation of this scheme.
Järjestelmän toteuttamiseen on varattu 30 miljardia Italian liiraa vuodelle 1995 ja 50 miljardia liiraa vu­odelle 1996.