natgillin/translations-raw huggingface dataset:
density, peripheral location, etc.) would receive special attention in implementing various Community policies.
-4- e) kuljetussektorin nk. julkisen palvelun velvoite (Public Service Obligation) tulee laajentaa kattamaan myös toisen valtion kautta saaristoalueille ja saaristoalueilta tapahtuvat kuljetukset.
These criteria include a peripheral location, low population density, remoteness, poor access, sparse population and severe winter conditions.
Ryhmän tulisi kussakin yksittäistapauksessa tehdä yhteistyötä sekä asianomaisen jäsenvaltion että saaren alue- ja paikallishallinnon kanssa.
In the context of future reform of the Structural Funds, the CoR proposes the following: a) island regions should automatically be included under Objective 1, in the light of Article 158 of the Treaty and Declaration (No. 30) annexed to the final act of Amsterdam, which recognises that the handicaps experienced on account of island status must be taken into account, and specific measures taken in response to them.
Tällaisia tekijöitä ovat mm. perifeerinen sijainti, harva asutus, eristyneisyys, heikko saavutettavuus, pieni väestömäärä tai ankarat talviolosuhteet. Rakennerahastojen tulevaa uudistusta ajatellen AK ehdottaa seuraavaa: a) saaristoalueet tulee automaattisesti luokitella tavoitteen 1 piiriin kuuluviksi alueiksi perustamissopimuksen 158 artiklan ja Amsterdamin sopimuksen päätösasiakirjaan liitetyn julistuksen N:o 30 mukaisesti.
Assistance must be adjusted in line with GDP, the additional cost imposed by structural handicaps and factors that exacerbate and amplify the effects of isolation (e.g. an island with mountainous regions, a sparsely populated or isolated island belonging to a territorially fragmented archipelago); b) when designing Community initiatives it would be useful for a special programme for island regions to be provided under the INTERREG.
Julistuksessa todetaan, että saaristoasemasta aiheutuvat puutteet tulee ottaa huomioon ja että puutteiden korjaamiseksi tulee toteuttaa erityistoimenpiteitä. Tuki on määriteltävä bruttokansantuotteen tason ja sen mukaan, kuinka paljon lisäkustannuksia aiheutuu rakenteellisista haitoista ja eristynyttä asemaa pahentavista ja sen vaikutuksia vahvistavista tekijöistä (esim. vuoristoalueella sijaitsevat saaret, hajanaisessa saaristossa tai eristyksissä sijaitseva harvaan asuttu saari).
Priority must be given to islands for interregional and intergovernmental cooperation measures, and inter-island cooperation must also be promoted by providing support for all existing networks and systems that encourage links between island regions.
Saaristoalueet on asetettava etusijalle alueiden ja valtioiden välisissä yhteistyötoimissa. Saaristoalueiden välistä yhteistyötä on edistettävä myös tukemalla kaikkia olemassa olevia verkostoja ja järjestelmiä, jotka pyrkivät lisäämään saarten välisiä yhteyksiä.
The CoR calls on the Commission and the European Council to address the problems of the islands as a matter of priority.
AK kehottaa komissiota ja neuvostoa kohtelemaan saaristoalueiden ongelmia ensisijaisen tärkeänä kysymyksenä.
It undertakes to cooperate as fully as possible and proposes to contribute to future measures supporting demands and pursuing the objective of balanced and sustainable development of the EU's island regions.
Komitea ilmoittaa olevansa valmis yhteistyöhön ja osallistumaan tuleviin toimiin, joilla pyritään varmistamaan EU:n saaristoalueiden tasapainoinen ja kestävä kehitys.
Brussels, 13 March 2001
Bryssel 13. maaliskuuta 2002
Series : COR OPINIONS AND REPORTS CdR(2001)301
Sarja : AK:N LAUSUNTOJA JA RAPORTTEJA CdR(2001) 301
14 pp. - Format 21,0 χ 29,7 cm
14 s. - Koko 21,0 χ 29,7 cm
Green Paper on Promoting a European Framework for Corporate Social Responsibility
Vihreä kirja yritysten sosiaalisen vastuun eurooppalaisten puitteiden edistämisestä
Brussels, 13/14 March 2002 CdR 345/2001 fin
Bryssel, 13.-14. maaliskuuta 2002 CdR 345/2001 fin
Brussels, 27 March 2002
Bryssel 27. maaliskuuta 2002
OPINION of the Committee of the Regions of 14 March 2002 on the Green Paper on Promoting a European Framework for Corporate Social Responsibility COM(2001) 366 final
Alueiden komitean 14. maaliskuuta 2002 antama LAUSUNTO aiheesta Vihreä kirja yritysten sosiaalisen vastuun eurooppalaisten puitteiden edistämisestä KOM(2001) 366 lopullinen
HAVING REGARD TO the Green Paper presented by the Commission on promoting a European framework for Corporate Social Responsibility COM(2001) 366 final;
OTTAA HUOMIOON komission vihreän kirjan yritysten sosiaalisen vastuun eurooppalaisten puitteiden edistämisestä (KOM(2001) 366 lopullinen),
HAVING REGARD TO the decision taken by the Commission on 25 July 2001, under the first paragraph of Article 265 of the Treaty establishing the European Community, to consult the Committee of the Regions on the matter;
OTTAA HUOMIOON komission 25. heinäkuuta 2001 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,
HAVING REGARD TO its Bureau's decision of 13 June, 2000 to instruct Commission 5 for Social Policy, Public Health, Consumer Protection, Research and Tourism to prepare the Committee's work on this subject;
OTTAA HUOMIOON työvaliokuntansa 13. kesäkuuta 2000 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 5:n "sosiaalipolitiikka, kansanterveys, kuluttajansuoja, tutkimus, matkailu" tehtäväksi,
HAVING REGARD TO the conclusions of the Lisbon and Nice European Councils which emphasised the role of corporate social responsibility in addressing employment, adapting working conditions in the new economy and how it can contribute to the goal of building a dynamic, competitive and cohesive knowledge-based economy;
OTTAA HUOMIOON Lissabonissa ja Nizzassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa korostetaan yritysten sosiaalisen vastuun merkitystä työllisyyden kannalta sekä sen tärkeyttä sopeutettaessa työoloja uuteen talouteen; se voi myös edistää tavoitetta rakentaa dynaaminen, kilpailukykyinen ja yhtenäinen osaamistalous,
HAVING REGARD TO the draft opinion (CdR 345/2001 rev. 1) adopted by Commission 5 on 19 November 2001 (rapporteurs: Ms H an n iffy (IRL/EPP, Member of Offaly County Council and Member of Midlands Regional Authority) and Ms Buron (F7PES, Member of Châteaubriant Borough Council));
OTTAA HUOMIOON valiokunta 5:n marraskuun 19. päivänä 2001 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 345/2001 rev. 1, jonka esittelijät olivat Constance Hanniffy (IRL/EPP), Offalyn kreivikunnanvaltuutettu, Midlandsin aluevaltuutettu sekä Martine Buron (F7PSE), Châteaubriantin kaupunginvaltuutettu,
WHEREAS the concept of corporate social responsibility has been driven, to date, by large companies there remains great potential for all enterprises, including SMEs, and also the public sector, including local and regional authorities, to develop more socially responsible practices;
JA KATSOO, ETTÄ vaikka yritysten sosiaalisen vastuun käsitettä ovat tähän saakka ajaneet lähinnä suuryritykset, kaikilla yrityksillä - mukaan lukien pk-yritykset, julkinen sektori ja alue- ja paikallisviranomaiset - on mahdollisuuksia kehittää sosiaalisesti entistä vastuullisempia käytäntöjä,
WHEREAS being socially responsible means more than just fulfilling legal obligations.
JA ETTÄ kaikkien lakisääteisten sosiaalinen vastuu merkitsee enemmän kuin velvoitteiden täyttämistä, hyväksyi 13.-14. maaliskuuta 2002 pitämässään 43. täysistunnossa (14. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.
rd plenary session on 13 and 14 March 2002 adopted unanimously the following opinion at its 43(meeting of 14 March).
1.1 Alueiden komitea pitää vihreää kirjaa tervetulleena ja tärkeänä askeleena kohti sosiaalisesti vastuullista, osallisuutta edistävää ja kilpailukykyistä Eurooppaa. Sen avulla on määrä käynnistää
Member of the CoR until 25 January 2002
Alueiden komitean jäsen 25. tammikuuta 2002 asti.
The Committee of the Regions' general comments
-2- keskustelu siitä, kuinka Euroopan unioni voi edistää yritysten sosiaalista vastuuta ja sen tunnustamista sekä sitä, kuinka tähänastisia kokemuksia voitaisiin parhaiten hyödyntää.
1.1 The Committee of the Regions welcomes the Green Paper as an important step towards a socially responsible inclusive and competitive Europe and in launching a debate on how the European Union can promote corporate social responsibility (CSR), how to encourage its acceptance and how to make the most of existing experience.
1.2 Komitea antaa tunnustusta sille, että vihreään kirjaan on koottu paljon niiden pohdintojen ja keskustelujen tuloksia, jotka koskevat yritysten kannustamista edistämään paremman yhteiskunnan kehittämistä.
1.2 The Committee acknowledge that this Green Paper brings together the results of much thought and discussion on encouraging companies to contribute to a better society and that it also comes at a time when governance structures are being challenged to cope with the global economy giving rise to the need for fresh thinking on the relationship between business and society.
Vihreä kirja tulee myös aikaan, jolloin hallintorakenteilta vaaditaan kykyä vastata maailmanlaajuisen talouden haasteisiin ja sen mukanaan tuomaan tarpeeseen ajatella uudella tavalla yritysten ja yhteiskunnan välisiä suhteita.
1.3 The Committee accepts that the principle of social partnership between business, governments, NGOs, individuals and civil society underlies the principle of corporate social responsibility and acknowledges that local and regional authorities can play a significant role in contributing to the development of CSR practices.
1.3 Komitea hyväksyy ajatuksen siitä, että yritysten, hallitusten, kansalaisjärjestöjen, yksilöiden ja kansalaisyhteiskunnan sosiaalisen kumppanuuden periaate on pohja, johon yritysten sosiaalisen vastuun käsite perustuu. Komitea katsoo myös, että alue-ja paikallisviranomaiset voivat merkittävällä tavalla edistää yritysten sosiaalisen vastuun käytänteiden kehittämistä.
1.4 The Committee emphasises that a clear distinction must be drawn between business acting out of responsibility as opposed to philanthropy/charity/sponsorship and that the former philosophy underpins this initiative.
1.4 Komitea korostaa, että on tehtävä selvä ero yhtäältä vastuuntuntoisesti toimivien yritysten ja toisaalta hyväntekeväisyyden/sponsoroinnin välillä. Näistä ensin mainittu ajattelutapa on nyt käsiteltävänä olevan aloitteen pohjana.
1.5 The Committee stresses that this proposal is based exclusively on the voluntary nature of CSR, while expressing its agreement with the Commission's statement that CSR should "not be seen as a substitute to regulation or legislation concerning social rights or environmental standards, including the development of new appropriate legislation".
1.5 Komitea painottaa, että kyseinen ehdotus pohjautuu yksinomaan yritysten sosiaalisen vastuun vapaaehtoisuuteen. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että "yritysten sosiaalista vastuuta ei kuitenkaan tulisi pitää sosiaalisia oikeuksia tai ympäristönormeja koskevan lainsäädännön tai uuden asiaankuuluvan lainsäädännön kehittämisen korvikkeena".
1.6 The Committee would consider that there is potential for better integration of CSR principles into other existing EU policies and programmes and that some of these programmes could be used for better research, promotion and benchmarking of CSR policies.
1.6 Komitea katsoo, että yritysten vastuun periaatteita voitaisiin hyvinkin sisällyttää entistä enemmän EU:n nykyisiin politiikkoihin ja ohjelmiin, ja että joitakin yhteisön ohjelmista voitaisiin käyttää yritysten sosiaalista vastuuta koskevien kysymysten tutkimiseen, edistämiseen ja vertailuanalyysiin.
1.7 The Committee recognises that the issues set out in the Green Paper apply to both public and private sector bodies and would recommend that the proposed memorandum on White Paper would have more specific regard to the role of public authorities, including local and regional authorities, in the adoption and implementation of CSR principles.
1.7 Komitea katsoo, että vihreässä kirjassa käsitellyt kysymykset koskevat sekä julkisella että yksityisellä sektorilla toimivia yrityksiä ja laitoksia. Komitea suosittaa, että ehdotetussa muistiossa tai valkoisessa kirjassa kiinnitettäisiin entistä tarkempaa huomiota julkisviranomaisten - alue- ja paikallisviranomaiset mukaan luettuina - rooliin yritysten sosiaalisen vastuun periaatteiden omaksumisessa ja toteuttamisessa.
The role of the European Union and the need for a framework
Euroopan unionin rooli ja eurooppalaisten puitteiden tarve
2.1.1 The Committee acknowledges that while CSR is based on voluntary participation by business there is a role for the European Union in providing a framework for raising awareness, promoting CSR principles, assisting business and public authorities to incorporate CSR practices and highlighting best practice.
2.1.1 Komitea katsoo, että vaikka yritysten sosiaalinen vastuu perustuukin yritysten vapaaehtoiseen osallistumiseen, Euroopan unionin roolina voi olla valveutuneisuuden kasvattaminen, yritysten sosiaalisen vastuun periaatteiden edistäminen, yritysten ja julkisviranomaisten auttaminen sisällyttämään toimiinsa vastuullisia käytänteitä sekä parhaiden käytänteiden tunnetuksi tekeminen.
2.1.2 The Union could also promote better research on the impacts of the CSR practices on business performance and also the impact of CSR on particular target groups and social sectors.
2.1.2 Unioni voi myös edistää tutkimusta yritysten sosiaalista vastuuta koskevien käytänteiden vaikutuksista yritysten suorituskykyyn, tiettyihin kohderyhmiin ja sosiaalialaan.
2.1.3 The Committee recommends that the Commission carry out a study in order to take on board types of conduct and practices consistent with CSR within the European budget.
2.1.3 Komitea suosittaa, että komissio laatisi tutkimuksen yritysten sosiaalisen vastuun mukaisen toiminnan ja käytäntöjen toteuttamisesta yhteisön talousarvion yhteydessä.
2.1.4 The Committee recommends that the indicators to be defined by the Community's Business Impact Task Force, if deemed suitable, should be adapted and implemented without delay.
2.1.4 Komitea suosittaa, että yritysten sosiaalista vastuuta koskevia kysymyksiä pohtivan asiantuntijaryhmän ("Business Impact Task Force") suunnittelemia indikaattoreita aletaan soveltaa viipymättä, mikäli ne osoittautuvat sopiviksi.
The promotion of corporate social responsibility
Yritysten sosiaalisen vastuun edistäminen
2.2.1 The CoR considers that if CSR is treated as an investment rather than a cost, then business needs to be convinced and made aware of the business sense of developing a CSR approach.
2.2.1 AK katsoo, että jos yritysten sosiaalista vastuuta pidetään investointina kustannuksen sijaan, yritykset on saatava vakuuttuneiksi ja tietoisiksi tällaisen lähestymistavan liiketaloudellisesta hyödystä.
To enable this the Committee believes that a survey of consumer attitudes needs to be undertaken at an EU level to determine the level of consumer support for CSR products and services and assess the commercial benefit for business in investing in CSR.
Tarkoitusta varten tulisi komitean mielestä suorittaa EU:n tasolla kuluttajatutkimus, jossa mitattaisiin kuluttajien asenteita sekä sosiaalisesti vastuuntuntoisesti toimivien yritysten tuotteiden ja palvelujen saamaa kannatusta.
2.2.2 The CoR further recommends a survey of businesses using CSR be carried out at the earliest opportunity to assess the impact of corporate social responsibility on business performance.
2.2.2 Lisäksi AK suosittaa, että mahdollisimman varhaisessa vaiheessa tehtäisiin tutkimus sosiaalista vastuuta soveltavista yrityksistä, jotta voitaisiin arvioida periaatteen soveltamisen vaikutuksia yritysten suorituskykyyn.
2.2.3 The CoR considers that the Commission should develop and provide a "tool box" for business and public authorities who are convinced of the need and benefit of CSR and who want to implement CSR principles using the best available practice.
2.2.3 Alueiden komitea katsoo, että komission tulisi kehittää "työkalupakki" sellaisia yrityksiä ja julkisviranomaisia varten, jotka ovat vakuuttuneita yritysten sosiaalisen vastuun periaatteiden tarpeellisuudesta ja hyödystä ja jotka tahtovat soveltaa näitä periaatteita parhaita toimintatapoja hyödyntäen.
2.2.4 The CoR believes that it must be determined whether the introduction of a CSR label for goods and services is really necessary and useful.
2.2.4 AK:n mielestä on tutkittava, onko todella tarpeen ja hyödyllistä ottaa käyttöön sosiaalisen vastuun erityismerkki tuotteissa ja palveluissa.
Although the existence of such a label would help develop consumer awareness, the Committee is nevertheless equally aware of the potential for abuse of such labels.
On totta, että erityismerkki voisi auttaa lisäämään kuluttajien tietämystä. Komitea on kuitenkin tietoinen myös tällaisten merkkien väärinkäyttömahdollisuuksista.
It therefore considers, in the event that it is decided to create the label, either publicly or privately, that there would be potential for monitoring of the standards of these labels, developing minimum objective criteria and policing their application in order to maintain credibility of the CSR process and protect the consumer.
Tästä syystä komitea katsookin, että jos merkit päätetään ottaa käyttöön julkis- tai yksityissektorilla, merkkien standardeja on valvottava ja kehitettävä objektiiviset vähimmäisvaatimukset sekä valvottava niiden noudattamista, jotta voidaan taata järjestelmän luotettavuus ja kuluttajansuoja.
2.2.5 The voice of those at the margins of society needs to be heard in the ongoing development of CSR.
2.2.5 Yritysten sosiaalisen vastuun järjestelmää kehitettäessä on kuultava yhteiskunnasta syrjäytyneiden ääntä.
The CoR recommends that CSR and the linkages between business and marginalised should be developed by slightly re-orienting the focus on existing funding streams where necessary.
Kumppanuuteen perustuvan lähestymistavan kehittämiseksi tulisi myöntää kohtuullinen määräraha syrjäytyneiden ryhmien kapasiteetin rakentamiseksi.
Making the best of existing experiences
Tähänastisten kokemusten hyödyntäminen parhaalla mahdollisella tavalla
2.3.1 The Committee believes that best use must be made of existing experiences and sees the identification of good practices as a fundamental tool in achieving voluntary "buy-in" by the business sector.
2.3.1 Komitea katsoo, että tähänastisia kokemuksia on hyödynnettävä parhaalla mahdollisella tavalla ja määriteltävä parhaat toimintatavat, joiden avulla liike-elämä saadaan vapaaehtoisesti mukaan toimintaan.
2.3.2 The Committee also recommends that case studies from countries outside the European Union be included in this process as this has the potential to open up new vistas on how to carry out business in parallel with the development of society, thus leading to a more competitive Europe.
2.3.2 Komitea suosittaa myös tapaustutkimusten suorittamista EU:n ulkopuolisissa maissa, sillä tämä saattaa avata uusia näkymiä siihen, kuinka liiketoimintaa harjoitetaan rinnakkain yhteiskunnan kehittämisen kanssa. Näin lisätään Euroopan kilpailukykyä.
2.3.3 The Committee considers that CSR needs to be integrated into formal and informal education structures and a concerted effort should be made to include it on the syllabi of third level courses, in particular on business and administration courses.
2.3.3 Komitea katsoo, että yritysten sosiaalista vastuuta koskevia kysymyksiä on käsiteltävä pakollisessa ja vapaaehtoisessa koulutuksessa ja yhteisesti pyrittävä sisällyttämään nämä kysymykset korkeamman asteen koulutuksen, erityisesti kaupallisenja hallinnon alan opinto-ohjelmiin.
2.3.4 The Committee would emphasise the responsibility of business to proactively engage with employees in relation to their ongoing training and development.
2.3.4 Komitea korostaa yritysten vastuuta työntekijöidensä sitouttamisesta jatkuvaan kouluttautumiseen ja kehittymiseen.
The rewards for business from increased employee ownership, the increase in workforce skills and quicker adaptation to changing conditions, resulting from the adaptation of a life-long learning strategy, need to be demonstrated.
On tehtävä tunnetuksi niitä hyötyjä, joita yrityksille koituu työntekijöiden omistuksen lisäämisestä, työvoiman taitojen parantamisesta ja heidän nopeammasta sopeutumisestaan muuttuviin olosuhteisiin elinikäisen oppimisen strategian avulla.
2.3.5 The Committee emphasises that development in any one of the environmental, social, culture and economic areas does not happen in isolation.
2.3.5 Komitea korostaa, että kehitys ei ole irrallinen ilmiö millään alalla, sen paremmin ympäristö-, sosiaali-, kulttuuri- kuin talousalallakaan.
All are interlinked and progress in any one generates positive change in some or all of the others.
Kaikki ovat kytköksissä toisiinsa ja edistyminen yhdellä alalla saa aikaan positiivisia muutoksiajoillakin tai kaikilla muilla aloilla.
2.3.6 The Committee recommends that specific mention be made of cultural development in the Green Paper.
2.3.6 Komitea suosittaa, että vihreässä kirjassa mainittaisiin erityisesti kulttuurin kehitys.
The relationship between business and cultural development is already established and has potential to create social change and increased economic activity.
Liiketoiminnan ja kulttuurin kehityksen välisestä suhteesta on olemassa näyttöä, ja sillä on mahdollisuuksia luoda sosiaalisia muutoksia ja lisätä taloudellista toimintaa.
2.3.7 The CoR recognises the linkage between CSR and Social Capital and requests that this should be referred to.
2.3.7 Alueiden komitea on tietoinen yritysten sosiaalisen vastuun ja sosiaalisen pääoman välisestä yhteydestä ja toivoo, että asia mainittaisiin vihreässä kirjassa.
"Social capital refers to features of social organisation such as networks, norms, and social trust that facilitate co-ordination and cooperation for mutual benefit" (Putnam, 1995).
"Sosiaalisella pääomalla tarkoitetaan sosiaalisen organisoitumisen piirteitä, kuten verkostoja, normeja ja sosiaalista luottamusta, joka helpottaa koordinointia ja yhteistyötä molempien osapuolten eduksi" (Putnam, 1995).
Key concepts are:
Avainkäsitteitä ovat
• participation in social networks; • participation in democratic structures; • reduction of inequalities in society; • building of trust and mutual cooperation.
• • • • sosiaalisiin verkostoihin osallistuminen demokraattisiin rakenteisiin osallistuminen yhteiskunnan eriarvoisuuden vähentäminen luottamuksen ja keskinäisen yhteistyön rakentaminen.
2.3.8 The Committee emphasises the role to be played by ICT in CSR, particularly its efficiency in speeding up information flows on good practice and in enabling business to communicate with employees and communities in an open and transparent manner.
Sosiaalisen pääoman kehittyminen johtaa verkostojen vahvistumiseen, luottamuksen ja osallistumisen lisääntymiseen ja lopulta sosiaalisesti yhtenäisempään yhteiskuntaan.
2.3.9 The Committee recommends that the positive effects of a proactive approach to health and safety by business should be emphasised.
2.3.8 Komitea korostaa tieto- ja viestintäteknologian merkitystä yritysten sosiaalisessa vastuussa.
Absenteeism due to illness and injury is a drain on companies' resources and a threat to competitiveness.
Sairauksista ja loukkaantumisista johtuvat poissaolot ovat rasitus yrityksen resursseille ja uhka niiden kilpailukyvylle.
Preventative strategies aimed at eliminating the causes of ill-health are an integral component of CSR.
Terveysongelmien ehkäisyyn tähtäävät ennaltaehkäisevät strategiat ovat olennainen osa yritysten sosiaalista vastuuta.
2.3.10 Much work is now carried out by sub-contract.
2.3.10 Monet työt teetetään nykyisin alihankintana.
Businesses should encourage subcontractors to adapt a proactive/preventative approach as outlined above.
Yritysten tulee kannustaa alihankkijoita omaksumaan edellä mainitun kaltainen ennaltaehkäisevä lähestymistapa.
2.3.11 HRM policies of business need to reflect on CSR and the training/development needs arising.
2.3.11 Yritysten henkilöstöhallintopolitiikassa on pohdittava yritysten sosiaalista vastuuta ja siitä syntyviä koulutus- ja kehittämistarpeita.