natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The fourth edition of the publication "Enterprises in Europe", published at the end of 1996, provides a descriptive analysis of the data, illustrated by graphs and tables of figures.
Vuoden 1996 lopussa julkaistu "Euroopan yritykset" -julkaisun neljäs painos sisältää deskriptiivisen analyysin pkyrityksiä koskevista tiedoista. Esitystä on havainnollistettu kaavioin ja taulukoin.
It gives a picture of European enterprises (on the basis of their number, workforce and turnover), plus a comparison with the United States and Japan, thematic analyses (the demography of enterprises, innovation in SMEs, labour costs and productivity in SMEs, SMEs and subcontracting, SMEs and the recession in Europe), regional analyses, sectoral analyses (27 sectors of activity are examined) and national analyses (covering the countries of the European Economic Area).
Julkaisu antaa kuvan eurooppalaisista yrityksistä (lukumäärän, työntekijöiden määrän ja liikevaihdon perusteella) ja vertaa tietoja Yhdysvaltojen ja Japanin vastaaviin tietoihin. Julkaisussa on lisäksi aiheittaisia analyyseja (yritysten jakautuminen, pkyritysten innovaatiot, työn hinta ja pkyritysten tuottavuus, pkyritykset ja alihankinta, pkyritykset ja lama Euroopassa), alueellisia analyyseja, alakohtaisia analyyseja (27 toimialaa) ja maakohtaisia analyyseja (Euroopan talousalueen valtioista).
A new update of the European System of Statistics on SMEs has just been started, with the aim of publishing the fifth edition of "Enterprises in Europe" by the beginning of 1998.
Pkyrityksiä koskevasta Euroopan tilastojärjestelmästä julkaistaan pian uusi päivitetty versio ja "Euroopan yritykset" -julkaisun viides painos ilmestyy vuoden 1998 lopussa.
Besides, the BACH Database contains business account data with a breakdown of different size groups based on a harmonised definition.
Lisäksi Bach-tietokanta sisältää liikeyritysten taloustietoja, jotka on esitetty yrityskoon mukaan noudattaen yhtenäistettyä kokomääritelmää.
The information is provided by Central Banks and Statistical Agencies.
Tiedot ovat peräisin keskuspankeilta ja tilastovirastoilta.
The database is well-suited for financial analysis and a first study "European Economy (Supplement A) : Financial situation of European enterprises" was published on 14 July 199712.
Tietokanta soveltuu hyvin taloudelliseen tutkimukseen, ja siihen perustuva ensimmäinen tutkimus "European Economy (Supplement A): Financial situation of European enterprises" julkaistiin 14. heinäkuuta 199712
The European SME Observatory
Euroopan pkyritysten seurantakeskus
During the period 1995-1996, the European SME Observatory produced two reports: the third and fourth.
Kauden 1995-1996 aikana Euroopan pkyritysten seurantakeskus laati kolmannen ja neljännen vuosikertomuksensa.
They contain both quantitative and qualitative information and a number of detailed thematic studies.
Kertomukset sisältävät määrällisiä ja laadullisia tietoja sekä useita aihekohtaisia tarkempia selvityksiä.
The third covers the 15 Member States of the European Union plus Norway, while the fourth covers the countries of the European Economic Area plus Switzerland.
Kolmas kertomus kattaa Euroopan unionin 15 jäsenvaltiota ja Norjan, neljäs Euroopan talousalueen valtiot ja Sveitsin.
The latter deals particularly with the effects of the internationalisation of markets on SMEs and their performance in the Single Market.
Neljännessä kertomuksessa keskitytään erityisesti markkinoiden kansainvälistymisen vaikutuksiin pkyritysten kannalta ja pkyritysten toimintakykyyn yhtenäismarkkinoilla.
It arrives at the conclusion that the completion of the Single Market has so far had a positive impact on economic growth in Europe, particularly on exports and the productivity of enterprises, and that SMEs have greatly benefited from it.
Kertomuksen perusteella yhtenäismarkkinoiden tähänastinen vaikutus Euroopan talouskasvuun on ollut positiivinen, erityisesti viennin ja yritysten tuottavuuden kannalta, ja pkyritykset ovat hyötyneet merkittävästi yhtenäismarkkinoista.
It is SMEs which now have the highest growth potential, implying the creation of many new jobs.
Nimenomaan pkyrityksissä on nyt kasvupotentiaalia, ja mikä tärkeintä, se on uusia työpaikkoja luovaa kasvupotentiaalia.
The detailed thematic studies presented in the fourth report deal with (a) women and SMEs and (b) cooperatives, mutual societies, associations and foundations.
Neljänteen kertomukseen sisältyvät erityisselvitykset käsittelevät aihetta naiset ja pkyritykset sekä osuuskuntia, keskinäisiä yhtiöitä, yhdistyksiä ja säätiöitä.
1997 saw the start of preparatory work for the fifth report, which will comprise two thematic studies on tourism and the environment and new chapters on cooperation between SMEs, the use of external advisory services, and failures and bankruptcies.
Vuonna 1997 on ryhdytty valmistelemaan viidettä kertomusta, johon sisältyy erityisselvitykset matkailusta ja ympäristöstä sekä uudet osat pkyritysten välisestä yhteistyöstä, ulkopuolisen neuvonnan käytöstä, heikoista puolista ja konkursseista.
CHAPTER I. IMPROVING THE SME ENVIRONMENT
I. OSA PK-YRITYSTEN TOIMINTAYMPÄRISTÖN PARANTAMINEN
Community measures to improve the SME environment are mainly directed at administrative simplification, taking the needs and constraints of SMEs into account in the drafting of legislative proposals and in policies likely to affect them (notably competition, the internal market, taxation, and social and environmental policies), the simplification of existing legislation, specific initiatives such as those on payment periods and the transfer of SMEs, and lastly the consultation of SME organisations and the representation of SMEs in the social dialogue.
Toimenpiteet pkyritysten toimintaympäristön parantamiseksi kohdistuvat erityisesti hallinnon yksinkertaistamiseen, pkyritysten tarpeiden ja erityisongelmien huomioon ottamiseen lakiehdotusten laadinnan ja sellaisten politiikkojen yhteydessä, joilla voi olla vaikutuksia pkyrityksiin (kilpailu-, sisämarkkina-, vero-, sosiaali- ja ympäristöpolitiikka), nykyisen lainsäädännön yksinkertaistamiseen, erityisaloitteisiin esimerkiksi maksuviivästysten vähentämiseksi ja pkyritysten omistuksenvaihdoksen helpottamiseksi, pkyritysten edunvalvontajärj estojen kuulemiseen ja pk-alan osallistumiseen työnmarkkinaosapuolten vuoropuheluun.
Concerted action with the Member States and organisations representing enterprises with regard to legal and administrative simplification
Jäsenvaltioiden ja yritysten edunvalvontajärj estojen kanssa yhteisesti toteuttavat toimet lainsäädännön ja hallinnon yksinkertaistamiseksi
The administrative burdens imposed on enterprises are due mainly to Member State and not European Union regulations13.
Yritysten hallinnollinen taakka ei johdu niinkään Euroopan unionin vaan jäsenvaltioiden säädöksistä13.
This is why the Commission has decided, in addition to the procedures to improve Community legislation described in point 1.2. above, to exchange information and best practice in the field of legal and administrative simplification with the Member States and the representatives of enterprises14.
Tämän vuoksi komissio on päättänyt 1.2 kohdassa esiteltyjen yhteisön lainsäädännön parantamismenettelyjen lisäksi käynnistää jäsenvaltioiden ja yritysten edunvalvontajärj estojen kanssa lainsäädännön ja hallinnon yksinkertaistamista koskevien tietojen ja hyvien käytäntöjen vaihdon14.
The aim is to disseminate this exchange of best practice in order to enable the Member States to assess their performance, for example by benchmarking, and thus to encourage them to devise, where necessary, new simplifying measures.
"Parhaiden käytäntöjen vaihdon" tavoitteena on mahdollistaa jäsenvaltioiden keskinäinen vertailu esimerkiksi esikuva-analyysin avulla (benchmarking) ja tällä tavoin kannustaa kehittämään tarvittaessa uusia yksinkertaistamistoimia.
This work has been carried out with the assistance of the group of experts for improving and simplifying the environment for enterprises, made up of representatives of the Member States and of enterprises15.
Nämä toimet on toteutettu yhteistyössä jäsenvaltioiden ja yritysten edustajista koostuvan, yritysten toimintaympäristön parantamista ja yksinkertaistamista käsittelevän asiantuntijaryhmän kanssa15.
In order to structure this work, it was considered appropriate to concentrate first of all on the initial phase of the life-cycle of an enterprise, i.e. its startup and its first few years of development.
Edellä mainittujen tehtävien organisoimista varten on katsottu tarpeelliseksi keskittyä yrityksen elinkaaren alkuvaiheeseen, eli yritystoiminnan käynnistämiseen ja ensimmäisiin kehitysvuosiin.
Despite the importance for employment, in some Member States it takes too long to set up an enterprise, owing to the lack of coordination between the administrative authorities, which is reflected in a maze of formalities and procedures.
Vaikka uusi yritys tuo lisää työpaikkoja, yrityksen perustamiseen kuluu eräissä jäsenvaltioissa liian kauan, mikä johtuu eri hallintoviranomaisten koordinoimattoman toiminnan aiheuttamasta byrokratiaviidakosta.
This has been confirmed by a comparative analysis of the situation in Europe, the United States and Japan conducted under the Innovation Programme - EIMS-96/142.
Tälle käsitykselle saatiin vahvistus Innovaatioohjelman yhteydessä tehdystä tutkimuksesta (EIMS-96/142), jossa verrattiin keskenään tilannetta Euroopassa, Yhdysvalloissa ja Japanissa.
A first concerted action with the Member States and organisations representing enterprises was therefore launched at a Forum held in June 1995 in Paris, which was followed up by three specialised workshops.
Ensimmäinen jäsenvaltioiden ja yritysten edunvalvontajärj estojen kanssa yhteisesti toteutettu toimi aloitettiin Pariisissa kesäkuussa 1995 järjestetyn foorumin yhteydessä. Tämän jälkeen pidettiin kolme erityiskokousta.
The exchange of information and best practice resulted in a Commission Recommendation on improving and simplifying the business environment for business start-ups16.
Tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihdon seurauksena komission antoi suosituksen aloittavien yritysten toimintaolosuhteiden parantamisesta ja yksinkertaistamisesta16.
The Commission recommends that, for all the formalities involved in starting up an enterprise, Member States should set up single contact points, use a single registration form and a single identification number, and speed up authorisation procedures.
Komissio suosittaa jäsenvaltiolle yhden yhteyspisteen perustamista kaikkia yrityksen perustamiseen liittyviä muodollisuuksia varten, yhden ilmoituslomakkeen ja yhden yritystunnuksen käyttöä ja lupamenettelyn nopeuttamista.
It also urges the Member States to stimulate enterprises in their first years of existence by easing the fiscal, social, environmental and statistical constraints to which they are subject.
Lisäksi komissio kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan yrityksiä niiden ensimmäisten toimintavuosien aikana keventämällä verotukseen, sosiaaliturvaan, ympäristönsuojeluun ja tilastointiin liittyvää taakkaa.
Report of the group of independent experts on legislative and administrative simplification (Molitor Group), COM(95) 288 of 21.6.1996 and 1995 UNICE report on regulation entitled "Releasing Europe's Potential through Targeted Regulatory Reform"
Riippumattoman asiantuntijaryhmän kertomus lainsäädännön ja hallinnon yksinkertaistamisesta (Molitor-ryhmä), KOM(95) 288, 21.6.1996, ja UNICEn vuoden 1995 lainsäädäntöä koskeva raportti Releasing Europe's Potential: Through Targeted Regulatory Reform.
Sec the Integrated Programme for SMEs and the craft sector, COM(96) 329 final of 10.7.1997 Council Resolution of 10 October 1994, OJ C 294 of 22.10.1994, p.
Neuvoston päätöslauselma, 10. lokakuuta 1994, EYVL C 294,22.10.1994, s. 6.
6 Recommendation of 22 April 1997, OJ L 145 of 5.6.1997, p. 29
Suositus, annettu 22. huhtikuuta 1997, EYVL L 145,5.6.1997, s. 29.
1.2 Assessment of the impact of Community legislation on business 1.2.1 Interdepartmental consultations on legislative proposals
1.2 Yhteisön lainsäädännön yrityksiin kohdistuvien vaikutusten arviointi
The role of enterprise policy in interdepartmental consultations, including legislative proposals, is to ensure that the Commission is taking appropriate account of the impact on business, and in particular on SMEs.
Yksiköiden välisissä neuvotteluissa, joita käydään mm. lakiehdotusten yhteydessä, yrityspolitiikka otetaan mukaan sen vuoksi, että voidaan varmistaa, että komissio ottaa riittävästi huomioon lakiehdotuksen yrityksiin, erityisesti pkyrityksiin, kohdistuvat vaikutukset.
Legislation is often necessary in order to protect the environment, or to ensure the health and safety of employees, or to introduce essential social security provisions.
Lainsäädäntö on usein välttämätöntä, kun halutaan suojella ympäristöä, varmistaa henkilöstön työsuojelu tai ottaa käyttöön tärkeitä sosiaaliturvamääräyksiä.
However, such legislation often affects businesses by creating compliance costs and administrative burdens, which can put at risk their competitive position, their growth and their potential for creating sustainable jobs.
Lainsäädännön noudattaminen aiheuttaa kuitenkin yrityksille usein kustannuksia ja lisää hallinnollista taakkaa, mikä voi vaarantaa yritysten kilpailukyvyn, kasvun ja mahdollisuudet uusien pysyvien työpaikkojen luontiin.
This burden falls disproportionately on smaller businesses, which in comparison to large enterprises, do not have sufficient human or financial resources.
Taakka on suhteettoman suuri pienehköille yrityksille, joilla ei ole riittävästi taloudellisia eikä henkilöresursseja.
SMEs are often not aware of or experience difficulty in understanding complex regulations.
Pkyritykset ovat usein tietämättömiä monimutkaisista säädöksistä tai niillä on vaikeuksia ymmärtää niitä.
They do not have the time or the expertise to get involved in consultation procedures prior to the preparation of legislation.
Pk-yrityksillä ei myöskään ole aikaa tai ammattitaitoa osallistua kuulemismenettelyihin ja lainsäädännön valmisteluun.
In view of the importance of the SME sector within the European Union's economy it is the responsibility of enterprise policy services to ensure that when a legislative proposal is likely to affect SMEs, proper account is taken not only of the compliance costs and other burdens of the regulation itself, but also of the administrative procedures or requirements which stem from the regulations.
Koska pk-alan vaikutus Euroopan unionin talouteen on merkittävä, yrityspolitiikkaa hoitavien yksiköiden vastuulla on varmistaa, että säädösehdotuksessa, joka luultavasti vaikuttaa pkyrityksiin, otetaan huomioon itse säädöksen noudattamisesta aiheutuvat kustannukset ja muu taakka sekä lisäksi säädöksestä aiheutuneiden hallinnollisten menettelyjen tai vaatimusten aiheuttamat kustannukset ja lisätaakka.
As part of the consultation process, enterprise policy services are introducing a "Think Small First" concept which should be applied by the Commission when legislation is being drafted.
Yrityspolitiikasta vastaavat yksiköt ovat tuoneet esille uuden "Ajattele pieniä ensin" -ajattelutavan, jota komissiossa pitää noudattaa lainsäädäntöä laadittaessa.
This on the basis that, while large firms can adapt to legislative requirements which have been developed with SMEs in mind, the reverse is not true.
Uusi ajattelutapa pohjautuu siihen huomioon, että suuret yritykset pystyvät sopeutumaan sellaisen lainsäädännön vaatimuksiin, joka on laadittu pkyritykset huomioon ottaen, sen sijaan pkyritysten on vaikea sopeutua suuryrityksille laadittuun lainsäädäntöön.
This means looking at a proposal for legislation from a small firm's point of view and ensuring that the appropriate SME business organisations have been properly consulted.
Tämän vuoksi säädösehdotusta on tarkasteltava pienen yrityksen näkökulmasta ja varmistettava, että asiaankuuluvia pkyritysten edunvalvontajärjestöjä kuullaan riittävästi.
Policy areas where enterprise policy services have been active and directly involved in the interdepartmental consultations, because of the potential implications for the business environment and SMEs, include : the social dialogue, the Single Market Programme (new common VAT system, public procurement, revised Intrastat Regulation (Eurostat)), Revised Eco-label Regulation, euro , Environmental Liability, Food Law Green Paper, and Commercial Communications.
Yrityspolitiikasta vastaavat yksiköt ovat osallistuneet suoraan yksiköiden välisiin neuvotteluihin seuraavien alojen politiikan valmistelussa liiketoimintaympäristöön ja pkyrityksiin kohdistuvien vaikutusten vuoksi: työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu, yhtenäismarkkinaohjelma (uusi yhteinen alv-j ärjestelmä, julkiset hankinnat, muutettu Intrastat-asetus (Eurostat)), muutettu ympäristömerkkiasetus, euro, ympäristövahinkojen korvausvelvollisuus, vihreä kirja elintarvikelainsäädännöstä ja kaupallinen viestintä.
On all these issues where the implications for SMEs are significant, the Commission services responsible for enterprise policy endeavoured to see that SMEs' concerns were understood and properly taken into account, and that SME business organisations were consulted and involved.
Kaikkia sellaisia aiheita käsiteltäessä, jotka vaikuttavat merkittävästi pkyrityksiin, komission yrityspolitiikasta vastaavat yksiköt pyrkivät varmistamaan, että pkyritykset otettiin asianmukaisesti huomioon ja että pkyritysten edunvalvontajärjestöjä kuultiin.
Community system for assessing the impact of legislative proposals on business, particularly SMEs
Yhteisön yrityksiin, etenkin pkyrityksiin. kohdistuvien vaikutusten arviointijärjestelmä
Where a specific legislative proposal is likely to have a significant impact on business, particularly on SMEs, enterprise policy services require the appropriate Directorate-General to complete a business impact assessment designed to provide a concise and comprehensive picture of the implications for SMEs so that decision-makers can see that the particular concerns of SMEs have been properly taken into account.
Jos jokin lainsäädäntöehdotus luultavasti vaikuttaa merkittävästi yritystoimintaa, erityisesti pkyrityksiin, yrityspolitiikasta vastaavat yksiköt edellyttävät asianomaisen pääosaston laativan arvioimiin yrityksiin kohdistuvista vaikutuksista. Arvioinnin avulla on tarkoitus saada tiivistetty kokonaiskuva ehdotuksen vaikutuksista pk-alaan ja näin päätöksentekijät näkevät, että pkyritysten erityisongelmat on otettu asianmukaisesti huomioon.
In the yearly Commission Legislative Programme, legislative proposals which will require the completion of a business impact assessment are indicated so that interests concerned have advance notice that business is going to be affected.
Vuosittain laadittavaan komission lainsäädäntöohjelmaan merkitään erikseen sellaiset lainsäädäntöehdotukset, joihin vaaditaan arviointi vaikutuksista yrityksiin.
The business impact assessment will be based on the appropriate regulatory impact analysis undertaken by the Directorate-General responsible for the legislative proposal.
Vaikutusten arviointi perustuu lainsäädäntöaloitteesta vastaavan pääosaston tekemään sääntömääräiseen vaikutusanalyysiin.
The objective is to ensure that the appropriate balance has been struck between new requirements, for example, the environmental or health and safety controls, and compliance costs and other administrative burdens for business.
Tavoitteena on pyrkiä varmistamaan, että esimerkiksi uusien ympäristönsuojeluun tai työsuojeluun liittyvien määräysten ja niistä yrityksille aiheutuvien kustannusten ja muun hallinnollisen taakan välillä valitsee asianmukainen tasapaino.
In 1995, 14 business impact assessments were completed including four legislative proposals concerning structural business statistics17; the protection of workers from risks
Vuonna 1995 laadittiin 14 arviointia, jotka liittyivät seuraavien alojen lainsäädäntöehdotuksiin: yritystoiminnan rakennetilastot17, työntekijöiden suojeleminen syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta18; televiestinnän yhteenliittäminen19 ja maastokäyttöisten koneiden polttomoottoreiden päästöt20.
Out of the 19 new legislative proposals contained in the Commission's 1996 legislative programme, 10 were considered likely to have a significant impact on business, particularly on SMEs, and the appropriate Directorates-General were required to complete a specific business impact assessment.
Komission vuoden 1996 lainsäädäntöohjelman 19 ehdotuksesta 10:llä katsottiin olevan merkittäviä vaikutuksia yritysten ja erityisesti pkyritysten toimintaan, joten asianomaisia pääosastoja pyydettiin laatimaan ehdotusta koskeva arviointi yrityksiin kohdistuvista vaikutuksista.
Out of these 10, 7 business impact assessments were completed while the other 3 were deferred into 1997.
Näistä kymmenestä arvioinnista seitsemän valmistui vuoden 1996 puolella, ja loput kolme siirtyivät vuodelle 1997.
These included proposals on : the use of organic solvents in certain industrial activities including dry cleaning, printing and vehicle repair, involving many SMEs21, the implementation of the framework agreement on parental leave, where a number of European SME business organisations were concerned about the need to address the specific position of SMEs22, the charging of heavy goods vehicles for the use of road infrastructure23, and the provision of labour costs statistics24.
Kyseiset lainsäädäntöehdotukset käsittelivät mm. seuraavia aiheita: orgaanisten liuottimien käyttö tietyissä teollisissa toimissa, mm. kuivapesuloissa, painoalalla ja korjaamoissa, joista monet ovat pk-yrityksiä21, vanhempainlomaa koskevan puitesopimuksen täytäntöönpano, missä monet eurooppalaiset pkyrityksiä edustavat järjestöt olivat mukana pkyritysten erityisaseman vuoksi22,, maanteiden tavaraliikenteen raskailta ajoneuvoilta perittävät infrastruktuurinkäyttömaksut23ja työvoimakustannustilastojen laadinta24.
All these business impact assessments can be examined by obtaining the appropriate COM document from the Office for Official Publications of the European Communities.
Nämä kaikki arvioinnit ovat saatavana tilaamalla kyseinen KOM-asiakirja Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimistosta.
Lastly, in the framework of the first Action Plan for Innovation in Europe, the Commission has undertaken to set up an ex-ante mechanism for assessing the impact of regulations on innovation within the general guidelines for legislative policy.
Innovaatiotoimintasuunnitelman yhteydessä komissio on ryhtynyt luomaan menetelmää, jolla innovaatiota koskevien asetusten vaikutuksia voidaan arvioida etukäteen.
Simplification and improvement of legislation on the Internal Market
1.3 Sisämarkkinalainsäädännön yksinkertaistamishanke
The SLIM initiative25(Simpler Legislation on the Internal Market), launched by the Commission in May 1996, aims to find ways to reduce the constraints which Single Market rules impose on enterprises, particularly the smallest among them, and to make the operation of the Union more transparent and more efficient.
Komission toukokuussa 1996 käynnistämän sisämarkkinalainsäädännön yksinkertaistamishankkeen Slim25tavoitteena on löytää keinoja, joissa vähennetään yhtenäismarkkinoita koskevien määräysten yrityksille, erityisesti pkyrityksille aiheuttamaa kuormitusta, ja tehdä Euroopan unionin toiminta avoimemmaksi ja tehokkaammaksi.
The SLIM method is novel in that it leaves the task of drawing up recommendations on simplifying legislation to small teams made up of experts from the national administrations and representatives of users, e.g. enterprises (manufacturing and distributive trade, including SMEs).
Slimmenetelmässä on uutta se, että siinä keskitytään laatimaan suosituksia lainsäädännön yksinkertaistamisesta ryhmissä, jotka koostuvat kansallisista hallintoasiantuntijoista ja käyttäjien, esimerkiksi yritysten (tuotanto ja kaupan ala, pk-yrityset mukaan lukien) edustajista.
Council Directive 96/34/EC of 3.6.1996, OJ L 145 of 19.6.1996, p.
KOM(96) 26 lopull, 31.1.1996. neuvoston direktiivi 96/34/EY, 3.6.1996, EYVL L 145, 19.6.1996, s. 4.