natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Community research should begin by pooling the skills and knowledge present in the Community, by using recent statements on the question, such as the report of the working meeting on research issues in electronic records (Washington, 1991, p.
Yhteisön tutkimuksen olisi alettava yhteisössä olevien taitojen ¡a tietojen keräämisellä käyttämällä viimeaikaisia tätä kysymystä koskevia mielipiteitä, kuten elektronisten tietojen tutkimusta koskevia kysymyksiä käsitelleen työryhmän kertomusta (Washington, 1991, s.
8) and the work of Hedström (op. cit., pp. 336 et seq.).
8) sekä Hedstromin teosta (mts. 336 et seq.).
It is from detailed comparative examination that solutions may arise.
Ratkaisut voivat löytyä yksityiskohtaisen vertailevan tutkimuksen avulla.
Whilst the objective is to attain a general model of computerized archive management, particularly regarding storage, the pursuit of this objective implies:
Koska tavoitteena on löytää tietokonearkistojen hallinnan ¡a erityisesti niiden säilyttämisen yleinen malli, tähän tavoitteeseen pääseminen edellyttää seuraavia seikkoja: ja:
• harmonization on a European level of the principles which govern the formation of archives;
— arkistojen muodostamista koskevien periaatteiden yhdenmukaistamista Euroopan tasolla
DRAFT APPROACH FOR THE DEVELOPMENT OF JOINT PRINCIPLES RELATING TO THE MANAGEMENT OF COMPUTERIZED ARCHIVES
LÄHESTYMISTAPALUONNOS TIETOKONEARKISTOJEN HALLINTAAN LIITTYVIEN PERIAATTEIDEN YHTEISEEN KEHITTÄMISEEN
Prior to the preparation of a research programme, it would be appropriate to know the operations already used in the various Member States with regard to computer ized archives.
Ennen tutkimusohjelman laatimista olisi aiheellista tuntea eri jäsenvaltioissa tietokonearkistojen osalta jo käytettävät toimet.
With this aim in mind, an inventory should be drawn up of research in progress, planned research and the results already acquired or awaited.
Tätä tarkoitusta varten olisi inventoitava meneillään olevat tutkimukset, suunnitellut tutkimukset ja jo hankitut tai odotettavissa olevat tulokset.
It is important not to limit this inventory to the institutions which manage archives, but also to involve the governments (assuming that there is concern about this problem).
On tärkeätä, että tätä inventointia ei rajoiteta arkistoja hoitaviin laitoksiin vaan että se kattaa myös hallitukset (olettaen, että tämä kysymys aiheuttaa huolta).
The inventory will allow definition of Community research themes together with knowledge of the extent to which response has already been made and/or whether there are still gaps to be filled.
Inventoinnin avulla voidaan määritellä yhteisön tutkimusaiheet samoin kuin se, missä määrin tietoja on jo saatu tai mitä aukkoja vielä on täytettävä.
(a) the research to be carried out per country, if possible within already existing initiatives which form the object of coordination, in order to avoid duplication; agreements relating to the exchange of research results (for example, in the form of publications, symposiums, etc.);
Heti kun tutkimusalat on määritelty, olisi tarpeesta riippumatta tehtävä seuraavat päätökset: a) kussakin maassa suoritettava tutkimus mikäli mahdollista jo olevien aloitteiden puitteissa, jotka muodostavat yhteensovittamisen kohteen, jotta vältettäisiin työn kaksinkertaistaminen; tutkimustulosten vaihtoa koskevat sopimukset (esimerkiksi julkaisujen, kokousten ¡ne.) muodossa b) yhteisön tutkimusohjelman luominen.
This Community research programme will without doubt have more success in finding immediate applications in the field of physical control of computerized archives since, as noted, there are fewer conflicts of interests in this area.
Tämä yhteisön tutkimusohjelma onnistuu epäilemättä paremmin löytämään heti käytettäviä sovelluksia tietokonearkistojen fyysisen valvonnan alalla, koska, kuten edellä on todettu, tällä alalla vallitsee vähemmän eturistiriitoja.
THE EXCHANGE OF ARCHIVAL INFORMATION AND COMPUTER NETWORKS BETWEEN THE MEMBER STATES
ARKISTOTIETOJEN VAIHTO JA TIETOKONEJÄRJESTELMÄT JÄSENVALTIOIDEN VÄLILLÄ
By introducing more generalized automation, the tasks of archivists can be facilitated at the same time as offering more extensive services to the users.
Ottamalla käyttöön yleisempää automaatiota arkistonhoitajien tehtävää voi daan helpottaa samalla kun käyttäjille tarjotaan laajempia palveluja.
With the aid of current technology it should also be possible to create compatible systems of archival information and integrate these within national and eventually European networks.
Nykyisen tekniikan avulla pitäisi myös olla mahdollista luoda yhteentoimivia arkistotiedon järjestelmiä ¡a yhdistää nämä kansallisiksi ja aikaa myöten eu rooppalaisiksi verkoiksi.
Exchanges of databases can also be carried out by means of CD-ROM publishing.
Tiedostojen vaihto voidaan suorittaa myös julkaisemalla cd-romeja.
In this sphere, archives have to fill an evident gap in comparison with other information sectors.
Tällä alalla arkistojen on täytettävä ilmeinen aukko verrattuna muihin tiedonaloihin. donaloihin.
Whilst awaiting a European network of information exchange specific to archives, it would be appropriate at the present time to undertake joint action between Member States in identifying and accepting computer standards which would be of the most interest for the archival world.
Sillä aikaa kun odotetaan eurooppalaista arkistoihin keskittyvää tietojenvaihtoverkkoa, olisi tässä vaiheessa aiheellista ryhtyä jäsenvaltioiden välillä yhteisiin toimiin sellaisten tietokonestandardien tunnistamiseksi ja hyväksymiseksi, jotka kiinnostaisivat eniten arkistomaailmaa.
In any case, any new initiative will only be able to refer to attainments already made on a national level, by encouraging their coordination of these and particularly by recommending the use of open systems.
Joka tapauksessa uusissa aloitteissa voidaan vain viitata kansallisella tasolla ¡o saatuihin tuloksiin kannustamalla näiden yhteensovittamista ¡a erityisesti suosittelemalla avoimien järjestelmien käyttöä.
It will be necessary at the same time to seek an agreement for researching and promoting archival description standards.
Samanaikaisesti on välttämätöntä pyrkiä sopimukseen arkistojen kuvausstandardien tutkimisesta ja edistämisestä.
A working party could be made responsible for drawing up short- and longterm plans in this area, having firstly to make an inventory of existing computer applications in the National Archives and then to promote research into descriptive standards specific to archives.
Työryhmän tehtäväksi voitaisiin antaa lyhyen ja pitkän aikavälin suunnitelmat tällä alalla niin, että ne ensin inventoisivat kansallisarkistoissa olevat tietokonesovellukset ¡a sen jälkeen edistäisivät nimenomaan arkistoja koskevia kuvailevia standardeja koskevaa tutkimusta.
This would have the aim of bringing information technology into widespread use with regard to the processing of archival information and facilitating dissemination of the latter through the creation of national and then European networks, with Community support.
Tämän tehtävänä olisi saada tietotekniikka laajamittaiseen käyttöön arkistotietojen käsittelyssä ¡a näiden tietojen levittämisen helpottamisessa luomalla yhteisön tuella kansallisia ¡a sen jälkeen eurooppalaisia verkkoja.
In agreement with the Resolution of 14 November 1991, which stated that archives were an essential tool for writing history and defining the cultural identity of Europe and of its Member States, and taking into account the
Sen päätöslauselman mukaisesti, joka annettiin 14 päivänä marraskuuta 1991 ja jossa todettiin, että arkistot ovat olennainen väline historian kirjoittamiseksi ¡a Euroopan sekä sen jäsenvaltioiden kulttuuri-identiteetin määrittelemiseksi, sekä ottamalla huomioon näiden jäsenvaltioiden yhteinen historia vaikuttaa hyvin toivottavalta luoda automatisoitu tietojenvaihtojärjestel-
common history of the said Member States, it appears highly desirable to establish an automated system of information exchange between the archive repositories of the various Member States.
mä eri jäsenvaltioiden arkistojen välille.
This network should permit remote access to the information contained in the archives through various means.
Tämän verkon avulla pitäisi luoda arkistoissa olevien tietojen kaukokäyttö eri välineiden kautta.
COMPUTERIZATION OF ARCHIVES IN THE MEMBER STATES
JÄSENVALTIOIDEN ARKISTOJEN SAATTAMINEN TIETOKONEISTETTUUN MUOTOON
Over the last few years, archive work in Europe, as in the rest of the world, has been influenced by developments in information technology.
Viime vuosien aikana arkistotyöhön Euroopassa kuten myös muualla maailmassa on vaikuttanut tietotekniikan kehittyminen.
Institutions, both public and private, are producing documents in non-traditional forms with their own special characteristics; this has implications both for legislation and for archival working methods.
Sekä yleiset että yksityiset laitokset tuottavat asiakirjoja uusissa muodoissa omine erityispiirteineen; tällä on vaikutuksia sekä lainsäädäntöön että arkistojen työmenetelmiin.
However, in most countries the main impact of new technology has been in the use of new computerized tools for improving document management and conservation and the dissemination of information.
Useimmissa maissa uuden tekniikan tärkein vaikutus on kuitenkin ollut uusien tieto konepohjaisten välineiden käyttö asiakirjojen hallinnon ¡a konservoinnin parantamiseksi ja tietojen levittämiseksi.
There has been a spectacular increase in the use of these new tools for archive work, especially since the arrival of microcomputers; rapidly falling prices and the growing availability of user-friendly software have made computers accessible even to the non-specialist.
Näiden uusien välineiden käyttö arkistotyössä on lisääntynyt erittäin paljon erityisesti mikrotietokoneiden myötä; nopeasti laskevat hinnat ¡a käyttäjäystävällisten ohjelmistojen lisääntyvä saatavuus ovat tuoneet tieto koneet jopa muidenkin kuin asiantuntijoiden ulottuville.
In fact, the variety of computer applications now utilized by archivists is such that many of the advantages of the new technology have been nullified.
Itse asiassa arkistonhoitajien nykyisin käyttämien tietokonesovellusten valikoima on sellainen, että monet uuden tekniikan edut ovat mitätöityneet.
Moreover, many of these tools are fairly limited, being used simply to computerize tasks previously performed manually (replacement of traditional files by computerized information retrieval systems, or database management systems).
Lisäksi monet näistä välineistä ovat melko rajallisia, ja niitä käytetään vain sellaisten tehtävien suorittamiseen tietokoneella, joita aikaisemmin suoritettiin käsin (perinteisten tiedostoluettelojen korvaaminen tietokonepohjaisilla tietojenhakujärjestelmillä tai tietokantojen hallintojärjestelmät).
With a few exceptions, there has been little progress in creating systems for the large-scale dissemination or exchange of archival information in electronic form or through information networks, and since archivists have shown little interest in developing open systems it is hardly surprising that those projects that have been carried out are incompatible.
Muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta on edistytty vain vähän luotaessa järjestelmiä arkistotietojen laajamittaiseksi levittämiseksi tai vaihtamiseksi elektronisessa muodossa tai tietoverkkojen kautta, ¡a koska arkistonhoitajat ovat osoittaneet vain vähän kiinnostusta avoimien järjestelmien kehittämiseen, ei ole juurikaan hämmästyttävää, että toteutetut hankkeet eivät toimi yhdessä.
In recent years, many countries have therefore changed their approach to preparing general plans for computerizing national archives.
Viime vuosina monet maat ovat tämän vuoksi muuttaneet lähestymistapaansa laatiakseen yleissuunnitelmia kansallisarkistoaineistojen saattamisesta tietokonemuotoon.
However, with the exception of the contacts that take place in international organizations (International Council on Archives, Unesco, etc.), there is no evidence of any desire among the EU Member States to coordinate their efforts.
Lukuun ottamatta kansainvälisten järjestöjen välisiä suhteita (kansainvälinen arkistoneuvosto, Unesco jne.) EU:n jäsenvaltioiden keskuudessa on ilmennyt vain vä hän todisteita halusta ponnistelujen yhteensovittamiseksi.
NEW TECHNOLOGY — WHAT DOES IT OFFER?
UUSI TEKNIIKKA — MITA SE TARJOAA?
The importance of modernizing archival information systems by using computer technology is by now self-evident.
Arkistotietojärjestelmien nykyaikaistamisen merkitys tietokonetekniikkaa käyttäen on nykyisin itsestään selvää.
Many tasks can be carried out more easily and more effectively with the assistance of computers.
Monet tehtävät voidaan suorittaa paljon helpommin ¡a tehokkaammin tietokoneiden avulla.
The new technology can even be used to set up unified archival information systems which can incorporate all the
Uutta tekniikkaa voidaan jopa käyttää yhdenmukaisen arkistotietojärjestelmän luomiseksi, johon voidaan sisällyttää kaikki muissa muodoissa olevat kuvailevat tiedot, mikä tekee mahdolliseksi useat käyttömuodot ¡a helpottaa samanaikaisesti tietojen suorakäyttökeinoja samalla kun kunnioitetaan omistusoikeusperiaatetta.
One of the main functions of archives is to disseminate information and it is here that the new technology offers many advantages by giving quicker, more efficient and more decentralized access to information.
Yksi arkistojen tärkeimpiä tehtäviä on tietojen levittäminen, ¡a juuri tässä uusi tekniikka tarjoaa monia etuja tekemällä mahdolliseksi nopeamman, tehokkaamman ¡a hajautetumman pääsyn tietoon.
At the most basic level, word-processing systems can greatly facilitate traditional description work.
Perustasolla tekstinkäsittelyjärjestelmät voivat suuresti helpottaa perinteistä kuvailutyötä.
Information retrieval systems, database management systems, hypertext, and so on, are all tools for creating archive management systems and archival information systems which will be even further improved by applying the techniques of artificial intelligence (and expert systems in particular).
Tietojenhakujärjestelmät, tietokantojen hallintojärjestelmät, hyperteksti ja muut vastaavat ovat kaikki välineitä, joilla voidaan luoda arkistojen hallintojärjestelmiä ja sellaisia arkistotietojärjestelmiä, joita voidaan edelleen parantaa soveltamalla tekoälytekniikoita (sekä erityisesti asiantuntijajärjestelmiä).
Digital sound and vision technology, multimedia systems and new data media — mainly optical — all have the potential to help conserve documents and disseminate the information they contain.
Digitaalinen ääni- ¡a kuvatekniikka, multimediajärjestelmät ¡a uudet datavälineet, etupäässä optiset, voivat kaikki auttaa asiakirjojen konservoinnissa ¡a niiden sisältämien tietojen levittämisessä.
Finally, ever more powerful and complex communications networks offering remote access to information or electronic data exchange, not to mention the tremendous potential of electronic publishing using today's CD-ROM technology, will all help bring about the decentralized utilization of vast amounts of data.
Lopuksi vieläkin tehokkaammat ja monimutkaisemmat viestintäjärjestelmät, jotka tarjoavat mahdollisuuden tietojen kaukokäyttöön tai elektroniseen tietojenvaihtoon puhumattakaan suunnattomista sähköisten julkaisujen mahdollisuuksista käyttäen nykyistä cd-rom-tekniikkaa, auttavat kaikki luomaan suurten tietomäärien hajautettua käyttöä.
REMOTE ACCESS TO INFORMATION
TIETOJEN KAUKOKÄYTTÖ
Basic telephone networks (public switched telephone network — PSTN) exist in all countries, providing the infrastructure for any kind of information transmission.
Peruspuhelinverkot (yleiset kytkentäiset puhelinverkot) ovat olemassa kaikissa maissa, ¡a ne tarjoavat infrastruktuurin kaikenlaisen tiedon siirtoon.
These are usually complemented by networks specifically designed for information management and exchange (the so-called packet switched data network — PSDN), both public and private: all the countries in the European Union have at least one public data transmission network, based on the CCITT's X.25 standard in addition to other standards for linking up separate networks (such as X.75), or for accessing the PSDN via the PSTN (such as X.28 or X.32).
Niitä täydentävät usein sekä julkiset että yksityiset verkot, jotka on suunniteltu erityisesti tietojen hallintaa ja vaihtoa varten (niin kutsutut pakettikytkentäiset dataverkot): kaikissa Eu roopan unionin jäsenvaltioissa on ainakin yksi yleinen datasiirtoverkko, joka perustuu CCITT:n X.25-standardiin muiden standardien ohella ja joka yhdistää erilliset verkot (kuten X.75:n) tai jonka avulla PSDN:n kautta päästään PSTN:ään (esimerkiksi X.28:aan tai X.32:een).
However, these networks are still limited to transmitting certain types of information or small quantities of data; the capacity and speed at which they operate prevent them, for example, from sending high-quality digital images of archive documents.
Nämä verkot rajoittuvat kuitenkin yhä tietyntyyppisen tiedon tai pienten tietomäärien siirtoon; niiden toimintakapasiteetti ¡a -nopeus estävät niiden käyttämisen esimerkiksi arkistoasiakirjojen korkealaatuisten digitaalisten toisintojen lähettämiseen.
This constraint will be removed by new developments (fibre optics in particular) which will allow the introduction of the new integrated services data networks (ISDN), or universal networks, that will be able to offer all kinds of public service on one network: improved telephony, teletext, telefax, teleconference facilities, videotext, high-quality television, interactive television, intercomputer communications, multimedia databases, etc.
Tämän rajoitteen poistaa uusi kehitys (erityisesti kuituoptiikka), jonka avulla voidaan ottaa käyttöön uudet integroidut dataverkkopalvelut (ISDN) eli yleismaailmalliset verkot, jotka pystyvät tarjoamaan kaikenlaisia julkisia palveluja yhdessä verkossa: parantunutta puhelinviestintää, teletekstiä, telekopioita, telekokousmahdollisuuksia, videotekstiä, korkealaatuisia televisiokuvia, interaktiivisen television, tietokoneiden välisen viestinnän, multimediapohjaiset tietokannat jne.
The Community has given full backing to the setting-up of a European ISDN, although it is far from being at the same stage of development in every Member State.
Yhteisö on tukenut eurooppalaisen ISDN:n perustamista, joskaan se ei suinkaan ole samassa kehitysvaiheessa ¡okaisessa jäsenvaltiossa.
The computer resources of the institutions participating in the network are made available to authorized users (with open or restricted access) who may or may not have to pay for them.
Verkkoon osallistuvien laitosten tietokonevoimavarat asetetaan (avoimen tai rajoitetun pääsyn muodossa) valtuutettujen käyttäjien käytettäviksi, jotka joko maksavat tai eivät maksa niistä.
National academic networks link up universities and research centres and connect them up with the rest of the world.
Kansalliset akateemiset verkot yhdistävät yliopistoja ja tutkimuskeskuksia ¡a liittävät ne muuhun maailmaan.
It is possible, for example, to use the Spanish IRIS network to gain on-line access to the large databases available on international networks such as Internet which allow remote access to information from anywhere in the world.
On esimerkiksi mahdollista käyttää espanjalaista IRIS-verkkoa ja saada online-yhteys kansainvälisissä verkoissa kuten Internetissä oleviin laajoihin tietokantoihin, joiden avulla on mahdollista päästä etäältä kaikkialla maailmassa olevaan tietoon.
But access to information is not the whole story; other services such as teleconferencing or electronic mail are available to users of these networks, although it is true that the most popular service is accessing ASCII databases.
Mutta pääsy tietoon ei kerro koko tarinaa: näiden verkkojen käyttäjillä on käytettävissään myös muita palveluja kuten telekokouksia tai sähköposti, joskin on totta, että suosituin palvelu on ASCII-tietokantojen käyttö.
One particular type of network centralizes information from all the institutions making up the network in a single central computer which controls, manages, stores and distributes all information.
Yksi nimenomainen verkkotyyppi keskittää tiedot kaikista verkon muodostamista laitoksista yhteen ainoaan keskustietokoneeseen, ¡oka valvoo, hallinnoi, tallentaa ¡a ja kaa kaikkea tietoa.
One such example is the research library information network (RUN) which was set up by the Research Library Group (RLG) and based in the central computer of Stanford University, California.
Yksi tällainen esimerkki on tutkimuskirjastojen tietoverkko (Research Library Information Network, RLIN), jonka perusti tutkimuskirjastojen ryhmä (Research Library Group, RLG) ¡a ¡oka pohjautui Kaliforniassa olevan Stanfordin yli opiston keskustietokoneeseen.
One advantage of these centralized networks for libraries which does not apply to archives is that each book only has to be catalogued once even if it is held by every single library in the network, since each centre incorporates into the basic catalogue details of all the volumes on its shelves: this system greatly facilitates the production of collective catalogues and other services such as interlibrary lending.
Yksi näiden keskitettyjen verkkojen kirjastoille tuoma etu, ¡oka ei koske arkistoja, on se, että ¡okainen kirja tarvitsee luetteloida vain kerran siinäkin tapauksessa, että se löytyy verkon jokaisesta kirjastosta, koska jokainen keskus sisältää kaikkia sen hyllyillä olevia niteitä koskevat perusluettelotiedot: tämä järjestelmä helpottaa suuresti yhteisten luetteloiden tuottamista ¡a muita palveluja kuten kirjastojen välistä lainausta.
However, it only works with very precise description standards (AACR2) and information exchange formats (MARC).
Se toimii kuitenkin vain hyvin tarkan kuvailunormin (AACR2) ¡a tietojenvaihtoformaatin (MARC) avulla.
Some of the many standards issued by various bodies have been mentioned above; these all have to comply with the ISO's 1979 general standard (ISO 7498) on setting up open communication systems through the open systems interconnection (OSI) reference model which regulates the exchange of information between networks and the systems created by various manufacturers.
Joitakin lukuisista eri laitosten julkaisemista standardeista on mainittu edellä; niiden on kaikkien noudatettava ISO:n vuoden 1 979 yleisstandardia (ISO 7498) avointen viestintäjärjestelmien perustamisesta avoimien yh teenliittämistä koskevien järjestelmien (Open Systems Interconnection, OSI) viitemallin kautta, joka sääntelee tietojenvaihtoa verkkojen välillä ja eri valmistajien laatimia järjestelmiä.
The OSI model establishes seven levels of communication: from the physical level (Level 1), which controls the physical connection between the networks, to the applications level (Level 7) which provides the means of communication for the user's applications programmes.
OSI-malli käsittää seitsemän viestinnän tasoa: fyysisestä tasosta (taso 1 ), joka valvoo verkkojen välistä fyysistä yhteyttä, sovellustasolle (taso 7), ¡oka tarjoaa viestintävälineet käyttäjän sovellusohjelmille.
Each level uses the services provided by lower levels and at the same time provides services to higher levels.
Jokainen taso käyttää alempien tasojen an tamia palveluja ja tarjoaa samanaikaisesti korkeampien tasojen palveluja.
These standards allow different systems to communicate, filtering data sent by one system so that it is intelligible to the system receiving it.
Näiden standardien avulla eri järjestelmät pystyvät viestimään keskenään, suodattamaan yhden järjestelmän lähettämää tietoa niin, että vastaanottava järjestelmä tunnistaa sen.
Alongside the OSI reference model levels, there are other standards drawn up by different bodies which are used by hardware and software producers to eliminate information compatibility problems.
OSI:n viitemallitasojen rinnalla on muita eri toimielinten laatimia standardeja, joita laitteiden ja ohjelmistojen tuottajat käyttävät poistaakseen tietojen yhteentoimivuusongelmat.