natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, fuel excises only have a direct impact on the fuel efficiency of vehicles (which generally come at a cost) and, indirectly, reduce mileage.
Polttoaineen valmisteverot vaikuttavat kuitenkin suoraan vain ajoneuvojen polttoaineen tehokkuuteen (joka yleensä aiheuttaa kustan nuksia), ja epäsuorasti ne vähentävät ajomatkaa.
Fuel taxes are largely ineffective on the emission of NOx, because a vehicle's specific fuel consumption is more or less independent from its NOxemissions per kilometre.
Polttoaineverot ovat suurelta osin tehotto mia NOx-päästöjen osalta, koska ajoneuvon tyypillinen polttoaineenkulutus on etupäässä
The reason why fuel taxes reduce conventional emissions slightly, is because they reduce driving.
Polttoaineverot vähentävät perinteisiä päästöjä jossakin määrin, koska ne vähentävät ajamista.
In terms of the list presented in Annex 8, the tax targets none of the factors directly, but has some effect on factors 2, 9 and 10.
Liitteessä 8 esitetyn luettelon osalta vero ei kohdistu suoraan mihinkään tekijään, mutta sillä on jonkin verran vaikutusta tekijöihin 2, 9 ja 10.
Overall, an increase in fuel taxes that reduces NOx emissions from vehicles by 1.5 %, causes EU-wide welfare reductions of ECU
Kaiken kaikkiaan sellainen polttoaineve ron korotus, joka vähentää ajoneuvojen NOx-päästöjä 1,5 prosenttia, aiheuttaa EU:n laajui sen 25 miljardin ecun hyvinvoinnin alenemisen (diskontattuna kustannuksina vuosilta
25 billion (in discounted costs over the period 2000-10 and leaving aside benefits).
2000—2010 ja sivuuttaen edut).
Finally, emissions are obviously also a function of the annual mileage.
Lopuksi päästöt riippuvat ilman muuta vuosittain ajetusta maikasta.
A circulation tax that takes not only emission factors but also mileage into account, leaves people more choice in how they can reduce emissions.
Käyttövero, jossa otetaan päästötekijöiden lisäksi huomioon myös ajomatka, antaa ihmisille enemmän valinnanvaraa päästöjen vähentämisessä.
This system generates lower costs because the fee is tailored both to people who do not want to change their driving and buy cleaner cars and to those that want to keep a somewhat dirtier vehicle, but reduce their driving.
Tästä järjestelmästä aiheutuu vähemmän kustannuksia, koska maksussa otetaan huomioon sekä ne, jotka eivät halua muuttaa ajamistaan ja ostaa puhtaampia autoja, että ne, jotka haluavat pitää hieman likaisemman ajoneuvon, mutta vähentävät ajamista.
Such a tax scheme lets people choose the optimal combination between factors 3, 4, 9, 10, and 11.
Tällainen verojärjestelmä antaa ihmisille mahdollisuuden valita ihanteellisen tekijöiden 3, 4, 9, 10 ja 11 yhdistelmän.
Extending choice allows a 26% emission reduction to be achieved at the same cost.
Valinnanvaran laajentamisella saadaan aikaan 26 prosentin päästöjen vähennys samoilla kustannuksilla.
Such a fee could be implemented, for example, within the framework of an annual inspection programme that checks the vehicle's emissions factors and registers the driven kilometres from the mileometer.
Tällainen maksu voitaisiin panna täytäntöön esimerkiksi vuotuisen katsastusohjelman yhteydessä, jossa tarkistetaan ajoneuvon päästötekijät ja kirjataan ajetut kilometrit matkamittarista. rista.
Its main effect is that it induces people that drive old and therefore often highly polluting cars to scrap these vehicles.
Sen teho perustuu pääasiassa siihen, että se kannustaa vanhoja ja tämän vuoksi usein suuresti saastuttavia ajoneuvoja ajavia ihmisiä romuttamaan nämä ajoneuvot.
This is because compared to the low value of old cars the tax is proportionally higher than that for new cars.
Tämä johtuu siitä, että vanhojen henkilöautojen alhaiseen arvoon verrattuna vero on suhteellisesti korkeampi kuin uusien henkilöautojen vero.
Although the tax is a general tax, it hits hardest the group of car owners most responsible for emissions.
Vaikka vero on yleisvero, se kohdistuu siten kovimmin siihen autonomistajaryhmään, joka on eniten vastuussa päästöistä.
The tax therefore influences in a major fashion factor 4 of the list, with some minor impact on factor 10.
Vero vaikuttaa täten huomattavasti luettelon tekijään 4. ja sillä
This tax can theoretically only be improved upon by a tax on actual emissions, which would open changes in driving style and speed as further channels through which adjustments could take place, and would make people demand low-emission fuels, and change their travelling plans to avoid traffic jams, possibly avoiding or reducing driving in winter. A tax on actual emissions would add the missing factors 6 and 7 to the list of possibilities.
Teoreettisesti tätä veroa voidaan parantaa vain todellisiin päästöihin perustuvalla verolla, jon ka kautta muutokset ajotyylissä ja nopeudessa ovat lisätekijöitä, joiden kautta voi tapahtua muutoksia, jotka saisivat ihmiset vaatimaan alhaisempia päästöjä aiheuttavia polttoaineita ja muuttamaan matkasuunnitelmiaan välttääkseen liikenneruuhkia ja mahdollisesti vähentämään ajamista talvella.
(minus 4.9 % for ECU 25 billion).
Varsinaisiin päästöihin koh-
pick the least cost combination.
distuva vero lisäisi mahdollisuuksien luetteloon tekijät 6 ja 7.
The example shows clearly that the efficiency loss of a bad proxy can be substantial.
Esimerkki osoittaa selvästi, että epäonnistuneen valinnan aiheuttama tehokkuuden menetys voi olla huomattava.
In our example, a fuel tax is a 17 times more expensive option than that of a circulation tax based on mileage and vehicle emission factors.
Esimerkissämme polttoaine vero on 17 kertaa kalliimpi vaihtoehto kuin ajomatkaan ja ajoneuvon päästötekijöihin perustuva käyttövero.
How much NOxemissions reduction can be 'bought' for ECU 25 billion (in discounted costs over the period 2000-10 — excluding the value of environmental benefits)
Kuinka paljon NOx-päästöjen vähentämistä voidaan "ostaa" 25 miljardilla eculla (diskontattuina kustannuksina ajalla 2000—2010 — ilman ympäristöetujen arvoa)
• Increase in fuel tax • Increase in annual vehicle tax
— Polttoaineveron korottaminen — Vuotuisen ajoneuvoveron korottaminen
• Restructuring of and increase in annual tax on circulation -- depending on vehicle emission parameters
— Vuotuisen käyttöveron rakenteen uudistaminen ja korottaminen — ajoneuvon päästötekijöistä riippuen
• Restructuring of and increase in annual tax on circulation -- depending on vehicle emission parameters times actual mileage driven
— Vuotuisen käyttöveron rakenteen uudistaminen ja korottaminen — ajoneuvon päästötekijöistä ja todellisesta ajomatkasta riippuen
Source: Commission services; DOC IÏ/576/95.
Lähde: Komission yksiköt, asiakirja 11/576/95.
Estimates of external costs
Arvioita ulkoisista kustannuksista
< a Table A.6 — External costs of transport in EU- 15
Liikenteen ulkoiset kustannukset 15(a >
' 1991 by type of effect
Taulukko A.6 jäsenvaltion muodostamassa EU.ssa vuonna 1991 vaikutustyypin mukaisesti
(I 000 million ECU/year)
(I 000 miljoonaa ecua/vuosi)
Aviation
Tieliikenne
Freight
Yhteensä
Freight
Vaikutus
Freight
Henkilöautot
Accidents
Onnettomuudet
Freight:
Vaikutus
Freight2
Henkilöautot '
Freight2
Henkilö liikenne'
Statistics not available.
* Tilastotietoja ei ole käytettävissä. '"
Including Switzerland and Norway.
Mukaan lukien Sveitsi ja Norja. 'bl Mukaan lukien ilmastomuutokset.
List of studies to be launched
Luettelo käynnistettävistä tutkimuksista
Here is a list of studies to be launched by the Commission to analyse issues discussed in this Green Paper.
Luettelo komission käynnistettäviksi suunnittelemista tutkimuksista tässä vihreässä kirjassa käsiteltyjen aiheiden analysoimiseksi syntään ja sen jakautumiseen liikennemuodoittain) (1. ehdotus pyyntö).
Task 17: Economic impact assessment of transport sector activities on Member States' economies (first call).
Tehtävä 16: Infrastruktuurisijoitusten rahoittaminen (2. ehdotuspyyntö).
A review of possible obstacles towards a cost internalization policy in existing Community legislation.
D Katsaus olemassa olevassa yhteisön lainsäädännössä oleviin mahdollisiin kustan nuksiin sisällyttämispolitiikkaa koskeviin esteisiin. siin.
Task 20: Methodology for strategic multimodal/intermodal modelling (first call).
Tehtävä 17: Liikenteen alan toimenpiteiden ta loudellisten vaikutusten arvioiminen jäsenvaltioiden talouteen (1. ehdotuspyyntö).
(ii) Measuring road infrastructure capital and maintenance costs in the European Union: methodologies, evidence and cost allocation options.
D Teiden infrastruktuurin pääoma- ja ylläpitokustannusten mittaus Euroopan unionissa: menetelmät, todisteet ja kustannusten kohdistusvaihtoehdot.
Including principles for detailed accounts on transport fiscality.
Sisältää periaatteet liikenteen verotusta koskeviksi yksityiskohtaisiksi selvityksiksi. siksi.
(iii) Infrastructure cost imputation for inland waterway transport.
D Sisävesiväyläliikenteen tannusten veloittaminen.
(iv) Railway infrastructure: cost imputation and charging.
D Rautateiden veloittaminen.
(v) An electronic kilometre charge for heavy goods vehicles.
D Elektroninen kilometrimaksu raskaille ajoneuvoille. neuvoille.
(vi) Potential for bringing accident cost closer to the individual through insurance premiums. iums.
D Mahdollisuudet onnettomuuskustannusten tuomiseksi lähemmäs yksilöitä vakuutusmaksujen kautta.
Task 1 : Assessment of the socioeconomic and cultural factors affecting all types of road travel demand, travel behaviour, travel patterns and cost elasticities in different Member States (first call).
D Liikenteen ulkoisten kustannusten sisällyttäminen hintoihin: seuraukset teollisuudelle.
(vii) Internalizing external costs in transport: consequences for industry.
Tehtävä 21: Poliittiset välineet eri liikenne muotojen parannetuksi yhteiskäytöksi ja optimaalinen jakautuminen liikennemuodoittain (1. ehdotuspyyntö). tuspyyntö).
Task 2: Development of strategies designed to avoid the need for travel (first call).
(b) Tieliikenteen ala
In addition, many of the issues discussed in this Green Paper are already analysed in the EU's fourth framework programme for research and development (notably the JOULE, environment and transport research programmes).
Lisäksi monia tässä vihreässä kirjassa käsiteltyjä asioita analysoidaan jo EU:n neljännessä tutkimusta ja kehitystä koskevassa puiteohjelmassa (nimittäin Joule-ohjelmassa, ympäristöä ja liikennettä koskevissa tutkimusohjelmissa).
The results of this programme will be made available on completion of the individual research projects.
Tätä ohjelmaa koskevat tulokset asetetaan käytettäviksi yksittäisten tutkimushankkeiden valmistuttua.
The following work programme tasks in the transport research programme are relevant to pricing.
Seuraavat liikenteen tutkimusohjelman työohjelmatehtävät liittyvät hinnoitteluun:
(a) Strategic research sector
(a) Strateginen tutkimusala taloudelliset te
Economics of transport systems
Liikennejärjestelmien kijät
Task 14: Methodologies for valuation of transport systems (first call).
Tehtävä 14: Liikennejärjestelmien arvottamismenetelmät (1. ehdotuspyyntö).
Task 15: Pricing of transport systems (impacts of alternative pricing policies on transport demand and modal split) (first call).
Tehtävä 15: Liikennejärjestelmien hinnoittelu (vaihtoehtoisten hinnoittelupolitiikkojen vaikutus liikenteen ky
Task 24: Specification, demonstration and evaluation of integration of pricing measures (urban and suburban) to change modal split in urban areas.
2: Strategioiden kehittäminen matkustustarpeen välttämisen suunnittelemiseksi (1. ehdotus pyyntö).
Task 26: Development of a European guide (methodology) for the evaluation of real transport costs (third call), including the concept of congestion pricing and evaluation of the impli- cation of different fee structures (first call).
3: Arviointityökalujen kehittäminen saatavuutta, taloudellisia olosuhteita ja ympäristöä koskevien TDM-strategioiden vaikutusten arvioimiseksi (1. ehdotuspyyntö).
Task 27: Investigation of the opportunities for the private sector to contribute to the optimization of the urban public transport system (second call).
esikaupunkialueilla) kaupunkien eri liikennemuotojen välisen ja kautuman muuttamiseksi mukaan lukien ruuhkautumishinnoittelukäsite ja erilaisten maksurakenteiden vaikutusten arviointi (1. ehdotuspyyntö).
Task 25: Study on financing schemes for urban transport systems with empha- sis on the relation between real costs and their actual financial treatment (third call).
Tehtävä 25: Kaupunkialueiden liikennejärjestelmien rahoitusjärjestelmiä koskeva tutkimus painottaen todellisten kustannusten ja niiden todellisen rahoituskäsittelyn välistä suh detta (3. ehdotuspyyntö).
Towards fair and efficient pricing in transport — Policy options for internalizing the external costs of transport in the European Union — Green Paper
Kohti oikeudenmukaista ja tehokasta liikenteen hinnoittelua — Poliittiset vaihtoeh­dot liikenteen ulkoisten kustannusten sisällyttämiseksi hintoihin Euroopan unio­nissa — Vihreä kirja
Supplement 2/96 to the Bulletin of the European Union
Euroopan unionin tiedotteen täydennysosa 2/96
+ * * OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS *ç_BAR_ > * OF THE EUROPEAN COMMUNITIES * —■— +
*** EUROOPAN YHTEISÖJEN * OföT * VIRALLISTEN JULKAISUJEN TOIMISTO
Living and working in the information society: People first
Elämä ja työ tietoyhteiskunnassa: ihmisläheisyys etusijalle j ti"
Resolution of the European Parliament on the programme for 1996
Komission ohjelma vuodeksi 1996 Puheenjohtaja Jacques Santerin esitys Euroopan parlamentissa Euroopan parlamentin päätöslauselma ohjelmasta vuodeksi 1996
2/96 Towards fair and efficient pricing in transport — Policy options for internalizing the external costs of transport in the European Union — Green Paper
2/96 Kohti oikeudenmukaista ja tehokasta liikenteen hinnoittelua — Poliittiset vaihtoehdot liikenteen ulkoisten kustannusten sisällyttämiseksi hintoihin Euroopan unionissa — vihreä kirja
3/96 Living and working in the information society: People first — Green Paper
3/96 Elämä ja työ tietoyhteiskunnassa: ihmisläheisyys etusijalle — vihreä kirja
Living and working in the information society: People first
Elämä ja työ tietoyhteiskunnassa: ihmisläheisyys etusijalle
Document drawn up on the basis of COM(96) 389 final
Asiakirjan KOM(96) 389 lopull. perusteella laadittu asiakirja
People first in the information society — executive summary
Ihmisläheisyys etusijalle tietoyhteiskunnassa — tiivistelmä
Why a Green Paper? Invitation to a political, social and civil dialogue
Miksi vihreä kirja? — Kutsu poliittiseen ja yhteiskunnalliseen vuoropuheluun sekä kansalaiskeskusteluun
The concerns: skills revolution and job insecurity 3.2.
Huolenaiheet: ammattitaidon vallankumous ja työpaikkojen epä varmuus
The first challenge: to build knowledge and raise awareness of new forms of work organization
Ensimmäinen haaste: tiedon luominen ja tietoisuuden lisääminen työn järjestämisen uusilla muodoilla
The second challenge: to ensure that SMEs take full advantage of the IS
Toinen haaste: sen varmistaminen, täysimittaisesti tietoyhteiskunnasta
The third challenge: to modernize the institutions of working
Kolmas haaste: työelämän instituutioiden ajanmukaistaminen 3.6.
I 1 II 12 13 life 3.6.
Uusi turvallisuuskäsite 3.7.
A new concept of security 3.7.
Uusi ennakointikulttuuri 3.8.
A new culture of anticipation 3.H. Questions for further reflection
Kysymyksiä lisäharkintaa varten
The platform: new priorities in the convergence programmes
Koulutuksen ja ammattikoulutuksen tarkistaminen 17 7 - vallankumouksen vaatimusten mukaiseksi 4.7.
The first challenge: to make the best of the new regulatory framework
Ensimmäinen haaste: uuden säädöskehyksen hyväksikäyttö 5.4.
The third challenge: empowerment and integration 5.6.
Kolmas haaste: voimistuminen ja yhdentyminen 5.6.
Consolidating progress 5.7.
Lujittamisprosessi 5.7.
Questions for further reflection
Kysymyksiä lisäharkintaa varten
The information society — the European way
Tietoyhteiskunta eurooppalaiseen tapaan
People first in the information society — executive summary
Ihmisläheisyys etusijalle tietoyhteiskunnassa — tiivistelmä tietoyhteiskunnassa
Working in the information society (Chapter 3)
Työskentely (3. luku)
We are living through a historic period of technological change, brought about by the development and the widening application of information and communication technologies (ICTs).
Elämme teknologisen muutoksen leimaamaa historiallista vaihetta. Tämän muutoksen on aiheuttanut tieto­ ja tietoliikennetekniikan (TTT) kehitys ja yleistyvä soveltaminen.
This process is both different from, and faster than, anything we have seen before.
Tämä prosessi on sekä erilainen että nopeampi kuin mikään tähän saakka näkemämme.
It has a huge potential for wealth creation, higher standards of living and better services.
Se merkit­see valtavia mahdollisuuksia vaurauden luomi­seen, parempaan elintasoon ja parempiin palve­luihin.
ICTs are already an integral part of our daily life, providing us with useful tools and services in our homes, at our workplaces, everywhere.
TTT on jo nyt osa jokapäiväistä elämäämme ja tarjoaa meille hyödyllisiä työkaluja ja palve­luja koteihimme, työpaikoillemme, kaikkialle.
The information society is not a society far away in the future, but a reality in daily life.
Tietoyhteiskunta ei ole kaukana tulevaisuudes­sa odottava yhteiskunta, vaan jokapäiväistä todellisuutta.
It is adding a new dimension to society as we know it, a dimension of growing importance.
Se luo tuntemaamme yhteiskun­taan uuden, yhä tärkeämmäksi tulevan ulottu­vuuden.
The production of goods as well as services is becoming more and more knowledge based.
Tavaroiden ja palvelujen tuotannosta tulee yhä enemmän tietoon perustuvaa.
ICTs have led to an enormous reduction in the cost of storing and processing of informa­tion over the last 50 years.
Viimeksi kuluneiden 50 vuoden aikana TTT on johtanut tiedon tallennuksen ja käsittelyn kustannusten valtavaan laskuun.
We are now witnessing a similar reduction in the cost of transmitting information.
Olemme nyt todistamassa samanlaista laskua tiedon siirto­kustannuksissa.
This is the beginning of the information distribution revolution.
Tämä on tiedonjakelun vallan­kumouksen alku.
In this way ICTs are reshaping working life, the organization of enterprises and the whole of society.
Tällä tavalla TTT muovaa työelämää, yritysten organisaatiota ja koko yhteiskuntaa.
Enterprises are being transformed away from hierarchical and complex organizations with simple jobs to more decentralized and network-oriented organizations with more com­plex jobs.
Yritykset muuttuvat hierarkkisista ja monimutkaisista organisaatioista, joissa on yksinkertaisia töitä, hajautetummiksi ja verkko­keskeisiksi organisaatioiksi, joissa työt ovat monimutkaisempia.
The most successful enterprises are combining ICTs with education and training and with organizational transformation in an integrated approach.
Menestyvimmät yritykset yhdistävät TTT:n, koulutuksen ja organisaa­tionmuutoksen yhtenäiseksi lähestymistavaksi.
Fostering this approach presents a number of challenges.
Tämän lähestymistavan kehittäminen merkitsee useita haasteita.
D A first challenge is to build knowledge and raise awareness of the potential of the new paradigm of work organization to deliver both productivity growth and job satisfaction.
D Ensimmäinen haaste on tiedon luominen ja tietoisuuden kasvattaminen työn järjestämisen uuden käsitteen mahdollisuudesta sekä tuotta­vuuden kasvun että työtyytyväisyyden lisäämi­seksi.
However, the speed of introduction of ICTs varies between countries, regions, sectors, industries and enterprises.
TTT:n yleistymisnopeus vaihtelee kuitenkin maiden, alueiden, alojen, elinkeinojen ja yritys­ten välillä.
The benefits, in the form of prosperity, and the costs, in the form of burden of change, are unevenly distributed between different parts of the Union and between citizens.
Vaurautena näkyvät edut ja muutos­taakkana tuntuvat kustannukset jakautuvat epä­tasaisesti unionin eri osien ja kansalaisten välillä.
Understandably, people are worried and demand answers to questions about the impact of ICTs.
On ymmärrettävää, että ihmiset ovat huolissaan ja toivovat vastauksia kysymyksiin TTT:n vaikutuksesta.
Their concerns can be summarized in two main questions.
Huolenaiheet voidaan tiivistää kahteen pääkysymykseen:
D A second challenge is to help SMEs, the job generators in the EU, maximize the potential of this change to become more competitive.
D Toinen haaste on EU:ssa työpaikkoja luo­vien pk­yritysten auttaminen hyödyntämään mahdollisimman hyvin tätä muutosta ja tule­maan kilpailukykyisemmiksi.
D The first concerns employment.
Π Ensimmäinen koskee työllisyyttä.
Will these technologies not destroy more jobs than they create'?
Tuhoavat­ko nämä teknologiat useampia työpaikkoja kuin ne luovat?
Will people be able to adapt to the changes in the way we work?
Pystyvätkö ihmiset mukautumaan työssään kokemiinsa muutoksiin?
Π A third challenge is to modernize the contractual framework for working life to find ways and means to reconcile flexibility and security.
D Kolmas haaste on työelämän sopimuskehyk­sen ajanmukaistaminen keinojen ja välineiden löytämiseksi joustavuuden ja turvallisuuden yhteensovittamiseksi.
information
tietoyhteiskunnassa
Employment in the society (Chapter 4)
Työllisyys (4. luku)
D The second question concerns democracy and equality.
D Toinen kysymys koskee demokratiaa ja tasa­arvoa.
Will the complexity and the cost of the new technologies not widen the gaps between industrialized and less developed areas, between the young and the old. between those in the know and those who are not?
Eivätkö uuden teknologian moni­mutkaisuus ja kustannukset levennä kuilua teol­lisuusmaiden ja heikommin kehittyneiden mai­den välillä, nuorien ja vanhojen välillä, tietä­vien ja tietämättömien välillä?
Europe has had steady but low employment growth for several decades.
Euroopan työllisyyden kasvu on ollut tasais­ta mutta hidasta usean kymmenen vuoden ajan.
The introduction of ICTs does not seem to have changed the rate of job creation.
TTT:n käyttöönotto ei näytä muuttaneen työ­paikkojen luomisen nopeutta.
If anything, growth has become slightly more, not less, job-intensive.
Kasvusta on kor­keintaan tullut hieman työkeskeisempää.
The intro­duction of ICTs has huge effects on skill requirements and employment policy must become more focused on human resource investment.
TTT:n käyttöönotto vaikuttaa valtavasti ammattitaito­vaatimuksiin, ja työllisyyspolitiikassa on keski­tyttävä entistä enemmän inhimillisiin voimava­roihin investoimiseen.
This is underlined by the already existing mismatch between skill supply and the demand for new skills — the two-speed labour market.
Tämä korostuu jo ole­massa olevassa epäsuhdassa ammattitaidon tar­
D What Europe needs is a substantial overhaul of education and training that can match the ICT revolution and keep pace with continuing technological development during the years to come.
D Eurooppa tarvitsee nyt olennaisen koulutus ta koskevan tarkistuksen, joka vastaa TTT:n vallankumousta ja pysyy teknologian jatkuvan kehityksen tasalla tulevien vuosien aikana.
D A second challenge is to integrate more closely the Structural Funds and information society policies, so as to stimulate the access to and use of modern ICTs.
D Toinen haaste on rakennerahastojen ja tietotekniikkapolitiikkojen tiiviimpi yhdentäminen ajanmukaisen TTT:n käyttömahdollisuuksien ja käytön edistämiseksi.
The process of stronger local involvement through local and regional employment pacts could be an important vehicle for a new, more employment intensive and human resource-oriented cohesion policy. icy.
Voimakkaamman paikallisen osallistumisen prosessi paikallisille ja alueellisine työllisyyssopimuksineen voi olla tärkeä väline uuden, työllisyyskeskeisemmän ja inhimillisiin voimavaroihin keskittyneemmän yhteenkuuluvuuspolitiikan kannalta.
D The education system must be transformed from teaching to learning.
D Koulutusjärjestelmä on muutettava opettamisesta oppimiseen.
Enterprises must offer more learning by doing.
Yritysten on tarjottava tekemällä oppimista.
The unemployed must be offered retraining instead of longterm unemployment and de-skilling.
Työttömille on tarjottava uudelleenkoulutusta pitkäaikaistyöttömyyden ja ammattitaidon unohtamisen asemesta.