natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Reflecting the sharp drop in the numbers employed, unemployment increased particularly steeply in the three new Member States, from under 3% in 1990 to 972% in 1994,
Tämän tapahtumasarjan vas­takohtana on näiden kolmen maan tulokset 1970­ja 1980­luvuilla, jol­loin ne kaikki sekä yhdessä että erikseen pystyivät pitämään työt­tömyysasteensa selvästi Euroopan unionissa vallinneen tason alapuo­lella.
European Union, therefore, there is no sign of an upward trend in unemployment over this period, and since 1983, the US has succeeded in attaining both a con­sistently lower rate of joblessness than the Union and a higher level of employment in relation to popula­tion of working age.
Sama pätee myös Japaniin, vaikka sen erinomaiset tulokset korkean työllisyysasteen ylläpitämisessä ja alhaisessa työttömyydessä juonta­vat juurensa aikaan ennen 1980­lu­kua. Huolimatta siitä, että Japani kärsii sodanjälkeisen ajan pahim­masta taantumasta, se on onnistu­nut pitämään työllisyyden selvästi yli 75 prosentin tasolla työikäisestä väestöstä laskettuna, vaikka työlli­syys laski hieman vuosina 1992— 1994.
though again, virtually all of the rise occurred in Finland and Sweden, especially the former where it rose to over 18%.
Työttömyyden Japani on onnistunut pitämään kolmen pro­sentin alapuolella.
This ex­perience contrasts markedly with the record of these three countries over the 1970s and 1980s, when they succeeded, both collectively and individually in keeping the rate of unemployment well below that in the rest of the Union.
Vaikka työttö­myys on noussut vuoden 1992 jälkeen, nousu on ollut alle prosen­tin työvoimasta eli selvästi vähäi­sempää kuin Euroopassa.
The same is true of Japan, though in this case the superior perfor­mance in terms of maintaining high numbers of people in work and low rates of unemployment dates back to well before the 1980s.
Yhdysvalloissa työllisyys parani vuodesta 1992 alkaen ja työttö­myys väheni 7,5 prosentista alle 6,5 prosenttiin vuonna 1994.
Despite its most serious recession of the post­war years, Japan has succeeded in keeping employment above 75% of working-age population — though it fell slightly between 1992 and
Tämä luku on pienempi kuin viimeisten 20 vuoden keskiarvo ja lähestyy alinta arvoaan sitten vuoden 1974 (5,5 prosenttia vuonna 1989).
After rising grad­ually throughout the 1970s and 1980s, in contrast to the rest of the Union where it fell from 65% to 58% in the decade after the first oil price crisis, employment declined be­tween 1990 and 1994 from 73% of working-age population to 67%, still well above the level in the other Member States taken together but lower than at any time over the preceding 25 years.
Aiemmin alkaneen elpymisen vuoksi työllisyys kasvoi Yhdysval­loissa vuosina 1992­1994 suurin piirtein samassa tahdissa kuin se laski Euroopassa saavuttaen vä­hän yli 70 prosenttia vuonna 1994, mikä on enemmän kuin koskaan aiemmin sodan jälkeen.
In the US, the growth of employ­ment from 1992 on led to a fall in
Tähän vai­kutti naisten lisääntynyt työs­säkäynti.
Unemployment rates in the Union and elsewhere, 1972-94
Työttömyysaste unionissa ja muualla, 1972 ­ 94
In Japan, on the other hand, the employment rate fell in these two years but it was still almost 78% in 1994, well above the average rate in Europe or the US.
Japanissa taas työllisyys laski näi­nä kahtena vuotena, mutta oli yhä melkein 78 prosenttia vuonna 1994, mikä on selvästi Euroopan ja Yhdysvaltojen keskiarvon yläpuo­lella.
% in 1990 from a peak
Työllisyyden merkittävä lasku unionissa vuoden 1990 jälkeen on johtanut jyrkkään työttömyyden kasvuun.
1972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 of just under 10% in 1985, the aver­age rate of unemployment in the 15 Member States rose to just over 11% in 1994 (Graph 9).
Keskimääräinen työttö­myys laski 7,5 prosenttiin vuonna 1990 oltuaan suurimmillaan hieman alle 10 prosenttia vuonna 1985, mutta nousi hieman yli 11 prosenttiin vuonna 1994 unio­nin 15 jäsenmaassa (kaavio 9).
(The figures for unemployment rates have re­cently been revised, see Box.)
(Työllisyystilastot on uusittu hiljattain; ks. tietoruutu.)
The upward trend in unemployment evident since the first oil price crisis
Työttö­myydessä vuoden 1974 ensimmäi­sen öljykriisin jälkeen näkynyt kasvusuuntaus näyttää siis jat­kuneen oltuaan tilapäisesti keskeytyksissä viiden vuoden ajan vuosina 1985­1990, mikä on ainoa ajanjakso viimeisten 20 vuoden aikana, jolloin työttömyys on laskenut.
Revisions to Eurostat unemployment rates
Muutokset Eurostatin julkaisemiin työttömyyslukuihin
Recent changes in unemployment
Viimeaikaiset muutokset työttömyydessä
The comparable unemployment rates published each month since 1989 by Eurostat are based on the Community Labour Force Survey to accord with ILO international stand ard guidelines.
Eurostatin vuodesta 1989 lähtien kuukausittain julkaisemat vertailukelpoiset työttömyysluvut perustuvat yhteisön työvoimatutkimukseen ja noudattavat ILO:n kansainvälisen standardin ohjeita.
These are updated using the figures for the numbers registered as unemployed in each Member State and then expressed as a percentage of the estimated labour force.
Työttömyysluvut päivitetään kussakin jäsenvaltiossa työttömäksi rekisteröityneillä, jonka jälkeen määrä ilmaistaan prosenttiosuutena arvioidusta työvoimasta.
The method of calculating the figures was revised at the beginning of 1995, in consultation with national statistical offices and the OECD, to improve international comparability.
Laskutapaa muutettiin vuoden 1995 alussa yhteistyössä kan sallisten tilastolaitosten ja OECD:n kanssa, jotta kansainvälistä vertailukelpoisuutta voitaisiin parantaa.
The published figures were also extended to cover Finland and Sweden (but not yet Austria), the new Länder in Germany and the US and Japan.
Julkaistuihin lukuihin sisällytettiin myös Suomi ja Ruotsi (mutta ei vielä Itävaltaa), Saksan uuden itäiset osavaltiot sekä Yhdysvallat ja Japani.
The revisions consisted of:
Muutokset ovat seuraavat:
• the introduction of a more comparable benchmark from 1992 following the revision to the LFS (which could lower unemployment figures);
— työvoimatutkimuksen uudistaminen vuonna 1992 loi vertailukelpoisemman perustan (tämä voi laskea työttömyyslukuja)
• the inclusion of more recent data for this benchmark;
— uudempien tietojen lisäys tälle vertailu kohdalle
The latest monthly unemployment figures indicate that the average rate in the Union in May 1995 was just under 11% (on a seasonallyadjusted basis, which applies to all the monthly figures quoted in this section and other parts of the Re port), marginally below the average rate for 1994.
Viimeisimmät kuukausittaiset työttömyysluvut osoittavat, että keskimääräinen työttömyys unionissa oli hieman alle 11 prosenttia toukokuussa 1995 (luku on kausitasoitettu kuten kaikki muutkin tässä jaksossa ja raportin muissa osissa mainitut kuukausittaiset luvut), mikä on hieman vähemmän kuin keskimäärin vuonna 1994.
Indeed, the rate of unemployment seems to have reached a peak one year before in the second quarter of 1994 at 11.4% of the labour force.
Työttömyysaste näyttää saavuttaneen huippunsa vuotta aiemmin eli vuoden 1994 toisella neljänneksellä, jolloin se oli 11,4 prosenttia työvoimasta.
Though it has declined since then, the fall has, therefore, been small — less than half a percentage point (Graph 10).
Vaikka työttömyysaste on laskenut sen jälkeen, lasku on ollut vähäistä — alle puoli prosenttiyksikköä (kaavio 10).
Moreover, virtually all of the fall occurred during the third and fourth quarters of 1994, and since January 1995, the rate has re mained more or less constant.
Lisäksi lähes koko lasku tapahtui vuoden 1994 kolmannella ja neljännellä neljänneksellä, ja vuoden 1995 tammikuun jälkeen taso on pysynyt suurin piirtein vakiona.
the estimation of the labour force from quarterly labour force surveys for Italy, the UK, Spain and Portugal;
— työvoiman arviointi neljännesvuosittain julkaistavista työvoimatutkimuksista Italian, Ison-Britannian, Espanjan ja Portugalin osalta ta
• improvements to the processing of refer ence periods and the integration of 1991 Census of Population results.
— parannukset vertailuajanjaksojen käsittelyyn ja vuoden 1991 väestönlaskennan tulosten huomioiminen.
The effect of the closer application of ILO guidelines was to reduce the numbers unemployed in Belgium, Denmark, Greece, Ireland, Italy and the Netherlands, while the use of the 1991 Census results increased the numbers unemployed in Belgium, Spain, France, Italy and Portugal and reduced them in the Netherlands.
ILO:n ohjeiden tarkempi noudattaminen vähensi työttömien määrää Belgiassa, Tanskassa, Kreikassa, Irlannissa, Italiassa ja Alankomaissa, kun taas vuoden 1991 väestölaskennan tulosten käyttö lisäsi työttömien määrää Belgiassa, Espanjassa, Ranskassa, Italiassa ja Portugalissa ja vähensi heidän määräänsä Alankomaissa.
These effects offset each other in Belgium and, to some extent, in Italy and reinforced each other in the Netherlands.
Nämä vaikutukset kumosivat toisensa Belgiassa ja jossakin määrin Italiassa ja vahvistivat toisia an Alankomaissa.
While economic output over the Union as a whole seems to have started growing again since mid1993 and while there are signs of an increase in the numbers in employ ment during the course of 1994, these trends have so far had a minimal impact on the numbers out of work.
Vaikka taloudellinen tuotanto unionissa näyttää yleisesti ottaen lähteneen jälleen kasvuun vuoden 1993 keskivälin jälkeen ja vaikka työllisyyden kasvusta nä kyy merkkejä vuoden 1994 aika na, näillä tekijöillä on toistaiseksi ollut vain vähäinen vaikutus työt tömien määrään.
Although there is an inevitable lag before a growth of output feeds through into increased job creation and lower unemployment, it is, nevertheless, slightly disturbing that the fall in unemployment seems to be slowing down one year after it began to decline rather than accelerating.
Vaikka tuotannon kasvun sekä työpaikkojen syntymisen ja pienemmän työttömyyden välillä on väistämätön viive, on silti hieman huolestuttavaa, että työttömyyden lasku näyttää hidastuvan eikä nopeutuvan vuosi laskun alkamisen jälkeen.
The analysis here includes Austria for which national sources of data on unemployment have been used.
Raportin tarkasteluun on sisällytetty myös Itävalta, jonka työttömyysluvut perustuvat kansallisiin tietolähteisiin.
These, it should be emphasised, are not directly comparable with the figures for other countries and should be regarded as indicative only.
On kuitenkin korostettava, että nämä eivät ole suoraan vertailukelpoisia muiden maiden lukujen kanssa ja että niitä tulisi pitää vain suuntaa antavina.
On the other hand, this is not so different from the experience
Toisaalta tämä ei poikkea paljon kaan kokemuksista, joita saatiin edellisen nousukauden alkuvaiheissa vuosina 1985 ja 1986.
1995, the rate for women declined only marginally during the course of 1994 but has continued to fall very slowly during 1995.
Miesten työttömyys laski 0,5 prosenttia miespuolisesta työvoimasta vuo­den 1994 jälkimmäisellä puoliskol­la, ja se on pysynyt vakiona vuoden 1995 neljän ensimmäisen kuukau­den ajan; naisten työttömyysaste laski vain vähän vuoden 1994 ku­luessa ja on jatkanut hyvin hidasta laskua vuonna 1995.
Then, the average rate of unemployment in the Union reached a peak in June 1985 at 10.2% of the labour force. By the end of 1985, it had fallen slightly to 10%, but it then remained at about this level during the whole of 1986, showing only a marginal tendency to fall.
1985 loppuun mennessä työttö­myys oli laskenut hieman eli 10 prosenttiin, mutta sen jälkeen se pysyi suurin piirtein tällä tasolla koko vuoden 1986 ajan osoittaen vain lievää laskusuuntausta.
It was not until around the middle of 1987, two years after the peak rate, that unemployment started to decline significantly.
Vas­ta vuoden 1987 keskivaiheilla, kaksi vuotta huipputason jälke­en, työttömyys alkoi vähetä merkittävästi.
In mid­1988, however, it was still over 9%, only 1 percentage point lower than at the peak.
Vuoden 1988 keskivaiheilla työttömyys oli kui­tenkin yhä noin yhdeksän prosent­tia eli vain yhden prosenttiyksikön alle huippuarvon.
points towards the end of 1988 when the women's rate began to fall more rapidly.
den 1985 toukokuussa se oli 12 prosenttia ja kolme vuotta myö­hemmin vuoden 1988 toukokuussa yhä yli 11,5 prosenttia.
It then narrowed as men were hit much harder than women by the recession, as ana­lysed in more detail below.
Miesten ja naisten työttömyysasteiden välinen ero siis kasvoi.
Since the recovery began, the gap between the two rates has started to widen again as unemployment of men has fallen slightly more than that of women.
Se oli kolme prosent­tiyksikköä vuonna 1985 ja lähes 4,5 prosenttiyksikköä vuoden 1988 lopussa, jolloin naisten työttö­myysaste alkoi laskea nopeammin.
On past experience, it would be ex­pected that the rate for men will fall by more than the rate for women as the recovery proceeds, though this depends very much on the structure of employment growth, on the one hand, and changes in labour partici­pation on the other.
Tämän jälkeen ero pieneni, sillä miehiin taantuma vaikutti voi­makkaammin kuin naisiin, kuten jäljempänä on yksityiskohtaisesti kuvattu.
During the previous economic upturn, the rate for men fell progressively from over 9% in May 1985 to just over 6% in
Nousukauden alettua naisten ja miesten välinen ero on jälleen alkanut kasvaa miesten työttömyyden vähennyttyä hie­man enemmän kuin naisten.
Although history will not necessar­ily repeat itself, this experience suggests that unless the net rate of job creation is greater than during the early part of the previous econ­omic upturn, unemployment could well prove very slow to fall from its present level.
Edellisen nousu­kauden aikana miesten työttö­myys laski asteittain vuoden 1985 toukokuun yli yhdeksästä prosen­tista vuoden 1990 hieman yli kuuteen prosenttiin.
In 1986, the numbers in employment in the Union in­creased by just under 1%, in 1987, by almost 1V
Toisaalta naisten työttömyysaste muuttui tuskin lainkaan nousukauden kol­mena ensimmäisenä vuonna. Vuo­
Unemployment rates by sex in the Union, 1983 - May 1995
Työttömyysaste sukupuolen mukaan unionissa, 1983 - toukokuu 1995
- Total Men ■Women
-Yhteensä -Miehet Naiset
Unemployment of men and women
Miesten ja naisten työttömyys
It remains the case in the Union that women are significantly more af­fected by unemployment than men.
Euroopan unionissa työttömyys kohdistuu paljon selvemmin nai­siin kuin miehiin.
In May 1995, the average unemploy­ment rate for women stood at 12.8% of the female labour force, whereas the average rate for men was 9.8%, 3 percentage points lower.
Toukokuussa 1995 naisten keskimääräinen työttömyysaste oli 12,8 prosenttia naispuolisesta työvoimasta, kun taas miesten vastaava luku oli 9,8 prosenttia eli kolme prosenttiyk­sikköä alhaisempi.
Both rates reached a peak at around the same time in the second quarter of
Miesten huippuarvo oli 10,4 pro­senttia ja naisten 13,1 prosenttia.
Unemployment rates by sex and age in the Union, 1983 - May 1995
Työttömyysaste sukupuolen ja iän mukaan unionissa, 1983 - toukokuu 1995
Women < 25...··'' f Men < 25 ,■ >
Naiset < 25 ...-·' ƒ 15
Unemployment rates in Member States, US and Japan, 1985,1990 and May 1995 attributable to the relative changes in employment of men and women.
Työttömyysaste jäsenvaltioissa, Yhdysvalloissa ja Japanissa, 1985,1990 ja toukokuu 1995
G1985 Ξ1990 ■ May 1995
D1985 D1990 ■toukokuu 1995
A 1994; GR June 1994; J February 1995; NL, SF April 1995
A 1994; GR kesäkuu 1994; J helmikuu 1995; NL. SF huhtikuu 1995
The rate for young men fell especially sharply, from around 22% to under 14% over this period, while the rate for young women declined from 25% to around 18%.
Neljänä seuraavana taantuma­vuotena nuorten miesten ja nais­ten työttömyys lisääntyi selvästi ja erityisesti edellisessä ryhmäs­sä.
In both cases, the extent of these reductions was sig­nificantly greater than among older people, for men and women aged 25 and over the decline amounting to
Itse asiassa alle 25­vuotiaiden miesten työttömyys lisääntyi
Section 1 Employment and unemployment trends in the Union
Jakso 1 Työllisyyden ja työttömyyden kehityssuuntaukset Euroopan unionissa ta — miesten työttömyys oli yli 13 prosenttia.
women was over 13%, in Spain over 30% (Graph 13). By contrast, only in three Member States, Spain, Finland and Ireland, where unem­ployment overall was the highest in the Union, was unemployment among men over 13%.
työ lisääntynyt enemmän kuin muualla Euroopan unionissa, Portugali, Iso­Britannia ja Irlan­ti, jotka selviytyivät taantumasta aikaisemmin kuin muut maat ja joissa tämän vuoksi työttömyys laski enemmän viime vuonna.
The gap between men's and women's rates was particularly wide in the Southern Member States, especially in Spain, Italy and Greece, where in each case the rate for women was well over 172 times higher than the rate for men
Kummassakaan tapauksessa työttömyys ei kuitenkaan kos­kaan saavuttanut 1980­luvun puolivälin lukuja viimeisimmän taantuman aikana.
Indeed the un­employment rate for men under 25 rose by more between 1990 and 1994 than it had fallen during the preceding period of economic growth.
enemmän vuosina 1990­1994 kuin se oli laskenut edeltävänä nousukautena.
By the beginning of 1994, therefore, at around 24%, it was above the level of its previous peak. While the rate for women increased by less over this period, it remained above that of men, rising to over been fully reversed.
Siten vuoden 1994 alussa, jolloin työttömyysaste oli 24 prosenttia, työttömyys oli suurempaa kuin edellisessä huip­pukohdassaan.
% in 1994. The gap between the
Naisten työttö­myysaste kasvoi vähemmän tänä aikana mutta pysyi kuitenkin korkeampana kuin miesten ja nousi yli 24,5 prosenttiin vuonna 1994.
24 72 two rates, however, which had wid­ened between 1985 and 1990, narrowed appreciably.
Miesten ja naisten työttö­myyslukujen välinen ero, joka oli suurentunut vuosina 1985­1990, pieneni kuitenkin merkittävästi.
— over twice as high in Greece.
Työttömyys jäsenmaissa
In the North of the Union, only in Belgium was the difference simi­larly wide.
Euroo­pan unionin pohjoisemmista maista vain Belgiassa ero oli yhtä suuri.
In all of these countries, moreover, the rate of participation of women in the labour force was lower than elsewhere in the Union, apart from in Ireland.
Kaikissa näissä maissa oli myös naisten osallistuminen työ­markkinoille vähäisempää kuin muualla Euroopan unionissa Ir­lantia lukuun ottamatta.
In these countries, therefore, not only were a relatively small proportion of working-age women part of the
Näissä maissa oli siis suhteellisen pieni osuus työikäisistä naisista muka­na työvoimassa, ja lisäksi suuri osuus näistäkään ei kyennyt saa­maan työtä.
The higher rate of unemployment for women than for men which is evident at the Union level remained true of all Member States in May 1995, except three, the UK, Sweden and Finland.
Euroopan unionissa vallitseva naisten korkeampi työttömyysas­te oli tosiasia kaikissa jäsenmais­sa toukokuussa 1995 lukuun ottamatta kolmea maata eli Isoa­Britanniaa, Ruotsia ja Suomea.
In 7 Member States, including Finland, the rate for
Seitsemässä jäsenmaassa, mu­kaan lukien Suomi, naisten työt­tömyysaste oli yli 13 prosenttia.
Unemployment in the Member States
Toisaalta vain kol­messa jäsenmaassa — Espanjas­sa, Suomessa ja Irlannissa, joissa työttömyys ylipäänsä oli suurin­
Unemployment rates of men and women in Member States, US and Japan, May 1995
Miesten ja naisten työttömyysaste jäsenvaltioissa, Yhdysvalloissa ja Japanissa, toukokuu 1995
._ % labour force
% työvoimasta
Finland to under 4% in Austria and Luxembourg (Graph 12).
Viimeisimmän tilas­ton mukaan työttömyys vaihteli Espanjan lähes 23 prosentista ja Suomen 16,5 prosentista Itäval­lan ja Luxemburgin alle 4 pro­senttiin (kaavio 12).
In five Member States — the two former countries plus Ireland, Italy and France — unemployment was above 12% and in a sixth, Belgium, above 10%.
Viidessä jäsenmaassa — Espanjassa, Suomessa, Irlannissa, Italiassa ja Ranskassa — työttömyys oli yli 12 prosenttia ja Belgiassa yli 10 prosenttia.
In only three countries — the Netherlands as well as Austria and Luxembourg — was the rate below 8%.
Vain kolmessa maas­sa — Alankomaissa, Itävallassa ja Luxemburgissa — työttö­myysaste oli alle kahdeksan pro­senttia.
Moreover, in ten of the 15 Member States, the level of unemployment in May 1995 was higher than it had been ten years earlier at the high point of the previous recession, while in Belgium, it was only mar­ginally lower.
Lisäksi kymmenessä viidestätois­ta jäsenmaasta työttömyysaste oli toukokuussa 1995 korkeampi kuin se oli ollut kymmenen vuotta aiemmin edellisen taantuman huippukohdassa ja Belgiassa se oli vain lievästi alhaisempi.
In all of these countries, therefore, the reduction in unemployment achieved during the period of high employment growth between 1985 and 1990 has
Kai­kissa näissä maissa työttömyyden lasku, joka saavutettiin työllisyy­den voimakkaan kasvun vuosina 1985­1990, on kääntynyt täysin päinvastaiseen suuntaan.
Section 1 Employment and unemployment trends in the Union words, there appears to be a posi­tive relationship between the rate of labour force growth and employ­ment growth, particularly over the past ten years.
Jakso 1 Työllisyyden ja työttömyyden kehityssuuntaukset Euroopan unionissa
work force, but a high proportion of those that were unable to find jobs. (The differing experience across the Union as regards unemployment is examined in more detail in Section 4 below.)
Työllisyys ja työvoiman kasvu syys laski, työvoima kasvoi vain lievästi ja itse asiassa supistui vuosien 1991 ja 1994 välillä (kaa­vio 14).
Employment and labour force growth of people in the Union's work force increased by around 1% a year.
Työttömyyden kasvu kaikissa jä­senmaissa vuoden 1990 jälkeen sekä naisten että miesten kohdalla olisi ollut vieläkin voimakkaam­paa — kuten edellä on mainittu — jollei työvoiman kasvu olisi hidas­tunut Euroopan unionissa.
Between 1990 and 1994, when em­ployment fell, the labour force increased only marginally, and ac­tually contracted between 1991 and 1994 (Graph 14).
Työ­paikkojen nettokasvu hidastui siis samaan aikaan kun merkittävä ihmismäärä vetäytyi työmarkki­noilta.
Demographic trends and changes in participation
Edellisen nousukauden ai­kana työpaikkojen lisääntymistä oli puolestaan seurannut työvoi­man kasvu.
The increase in unemployment which has occurred since 1990 in all Member States in respect of both men and women would have been greater, as noted above, had there not been a fall in the rate of growth of the labour force in the Union.
Kun vuotta 1990 edeltävää ja sen jälkeistä aikakautta tarkastellaan yksityiskohtaisemmin, ilmenee, että unionin työvoima kasvoi viidel­lä miljoonalla vuosina 1987­1990, mutta vain 650 000:11a seuraavina kolmena vuotena.
Examining the period before 1990 and the period after in more detail reveals that whereas the Union's
Siten vuosina 1985­1990, jolloin työllisyys kasvoi keskimäärin noin puolitoista prosenttia vuo­dessa, unionin työvoima lisääntyi noin yhden prosentin vuodessa. Vuosina 1990­1994, jolloin työlli­
Changes in employment and labour force in the Union, 1980-94
Työllisyyden ja työvoiman muutokset unionissa, 1980 - 94
Rather, it is due predomi­nantly to differential changes in rates of participation. If participa­tion rates had remained unchanged, the Union labour force would have increased at only a slightly lower rate between 1990 and 1994 than over the preceding three years — by around 950 thousand a year, 3.8 mil­lion people in total, rather than by just over 1 million a year, 4.1 million in total, a difference of only 300 thou­sand over the four years (Graphs 15 and 16, which show the separate ef­fects on the total labour force in the Union of changes in population and changes in participation of men and women within broad age groups — see Annex for details).
Vuosina 1990-1994 työvoimaan osallistuminen laski eniten etupäässä alle 25vuotiaiden nuorten — sekä miesten että naisten — keskuudessa samoin kuin 2554 -vuotiaiden miesten keskuudessa.