natgillin/translations-raw huggingface dataset:
European Parliament (1990): 'Interim report of the Committee on Budgets on the financing of the European Community', Rapporteur Joan Colom I Naval, A3-0317/90.
Euroopan yhteisöjen komissio (1989): Ehdotus neuvoston direktiiviksi korkojen yhteisestä lähdeverojärjestelmästä, KOM(89) 60 lopull., Euroopan yhteisöjen virallinen lehti, C 141.
European Parliament (1994): 'Draft report on a new system of own resources for the European Union', Rapporteur Horst Langes, Committee of Budgets, A3-0000/94.
Euroopan yhteisöjen komissio (1992c): Omien varojen järjestelmä, K0M(92) 81 lopull., 10. maaliskuuta 1992.
Gros, D. (1990): 'Seigniorage and EMS discipline'.
Euroopan yhteisöjen komissio (1994a): Kasvu, kilpailukyky ja työllisyys - Haasteet ja tiet 2000luvulle, valkoinen kirja, Luxemburg.
Chapter 7 in De Grauwe, P. and Papademos, L. (eds).
Euroopan yhteisöjen komissio (1995): Muutettu ehdotus neuvoston direktiiviksi hiilidioksidipäästö- ja energiaveron käyttöön ottamisesta, K0M(95) 172 lopull., 10. toukokuuta 1995.
Keen, M. (1995): 'Objectives and criteria of the Community's fifth own resource', study prepared for the European Commission, DG XIX, final report, December.
Euroopan yhteisöjen komissio (1996): Yhteinen arvonlisäverojärjestelmä - Ohjelma yhtenäismarkkinoita varten, K0M(328) lopull., 22. heinäkuuta 1996.
MacDougall, D. (1977): 'Report of the study group on the role of public finance in European integration', Vols I and II, European Commission, Economic and Financial series.
Euroopan yhteisöjen komissio (1997c): Ehdotus neuvoston direktiiviksi energiatuotteiden vero tusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta, KOM(97) 30 lopull.
Mintz, J. (1996): 'The corporation tax', Chapter 4 in Devereux, M. (ed.) (1996).
Euroopan yhteisöjen komissio (1997d): Yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelma, komission tiedonanto neuvostolle, CSE(97) 1 lopull., 4. kesäkuuta 1997.
Padoa-Schioppa, T. (1987): 'Efficiency, stability and equity — A strategy for the evolution of the eco­nomic system of the European Community', report of a study group appointed by the Eur­opean Commission, and presided by T. Padoa-Schioppa, 11/49/87.
Euroopan yhteisöjen komissio (1997e): Toimenpide paketti vahingollisen verokilpailun poistamiseksi Euroopan unionissa, KOM(97) 564 lopull., 5. marraskuuta 1997.
Verbeke, Α., Winkelmans, W., Haralambides, H., van Klink, A. and Veenstra, A. (1998a): 'Empiri­cal estimation of the final destination of goods imported through the major European gateways — Final report — Partim Antwerp', study pre­pared for the European Commission DG XIX, 11 March.
Euroopan yhteisöjen komissio (1998): Ehdotus neuvoston direktiiviksi säästöjen korkojen muodossa tuottamien tulojen tosiasiallisen vähimmäisverotuksen varmistamisesta yhteisössä, K0M(98) 295 lopull., 20. toukokuuta 1998; Euroopan yhteisöjen virallinen lehti, C 212, 8. heinäkuuta 1998. European Communities Court of Auditors (1998): "Bilan du Système des Ressources Fondées sur la TVA et le PNB", draft, Spring. European Parliament (1984): "Draft Treaty Establishing the European Union", Rapporteur A. Spinelli, February. European Parliament (1990): "Interim Report of the Committee on Budgets on the Financing of the European Community", Rapporteur Joan Colom I Naval, A3-0317/90. European Parliament (1994): "Draft Report on a New System of Own Resources for the European Union", Rapporteur Horst Langes, Committee of Budgets, A3-0000/94. Gros, D. (1990): "Seigniorage and EMS Discipline", chapter 7 in De Grauwe and Papademos (ed.).
(') Budgetary balances are often referred to as net balances. The term budgetary balances used in this report, in prefer ence to net balances, is more appealing because, first, the concept of a balance is by itself indicative of a difference and, second, it is redundant to characterise budgetary positions as net or gross.
Neuvoston direktiivi 91/680/ETY, annettu 16 päi­vänä joulukuuta 1991, yhteisen arvonlisäverojär­jestelmän täydentämisestä ja direktiivin 77/388/ ETY muuttamisesta verotuksellisten rajojen pois­tamiseksi, Euroopan yhteisöjen virallinen lehti, L 37, 31. joulukuuta 1991.
Problems of measurement and interpretation: Alternative definitions of budgetary balances
Budjettiasema: käsite ja mittaaminen
This section discusses some important defini tional problems that qualify and often under mine the reliability of simple measures of bud getary balances.
1 Johdanto joko väärän kuvan EU-jäsenyyden mukanaan tuomista eduista tai mittaa niitä puutteellisesti.
D the items to be included in the calculation of the payments made by the Member States to the EU budget;
EU-jäsenyys tuo mukanaan taloudellisia ja muita etuja samoin kuin velvoitteita, mutta sen tärkein ulottuvuus ei liity talousarvioon.
D the items to be included in the calculation of the expenditure made by the EU in each Member State;
Tavanomaisella tavalla mitattuna budjettiasema ei kuvasta EU-jäsenyyden etuja riittävän hyvin.
Expenditure made by the European Union in the Member States must, by definition, be lower than total EU expenditure.
Jaksossa 2 tarkastellaan budjettiaseman mittaamiseen ja tulkintaan liittyviä vaikeuksia.
The expenditure made by the EU in third countries has certainly important spillover effects for the Member States and is often paid directly to EU nationals.
Kolmannessa jaksossa käsitellään budjettiase man vaihtoehtoisia laskentatapoja, jotka perustuvat talousarvion meno- ja tulopuolen erilaisille määritelmille.
However, it would be illogical — as well as nearly impossible from a practical point of view — to attribute it explicitly to any specific Member State.
D Ensinnäkin, kirjatut talousarvion rahavirrat eivät anna kuvaa EU-politiikkojen mukanaan tuomista myönteisistä kerrannaisvaikutuksista.
In addition, there are some minor items which, for practical considerations, are also almost impossible to allocate to individual Member States (e.g. transfers relative to the Union's share in the European Investment Fund capital, mission expenditure by EU officials).
Esimerkiksi YMP, rakenteelliset toimen piteet ja ulkoiset menot aiheuttavat välittömien edunsaajien saaman hyödyn lisäksi yli rajojen ulottuvia välillisiä vaikutuksia.
The remaining expenditure is usually referred to as allocated expenditure (2) and represents around 94% of total expenditure.
2 Budjettiaseman käsitteeseen liittyvät ongelmat* )
D the use of cash versus accrual data (with the problem of how to account for the carry-over of the unspent balances from previous years);
Budjettiasema on yksinkertaisuudessaan houkutteleva tarkastelutapa, mutta se antaa aina
Whereas there is a broad consensus on the exclusion of the items just mentioned, views
(') Budjettiasemasta käytetään usein ilmausta nettobudjettiasema.
D the possibility of adjusting the resulting set of budgetary balances so that they sum to zero.
D Toiseksi, usein on vaikeaa tunnistaa EU:n menopolitiikan lopullisia edunsaajia.
(') Through the tortuous way of initially calculating the share on the pre-1988 VAT mechanism and subsequently adding or deducting the change with respect to the present mechanism (the socalled 'advantage to the UK of the new system'; see Annex 4).
(2) Näitä kysymyksiä tarkastellaan yksityiskohtaisesti komission puheenjohtajan Jacques Santerin Ecofinneuvostolle
(2) The definition of allocated expenditure for the UK rebate is established in 'Method of calculation, financing, pay ment and entry in the budget of the correction of budget ary imbalances in accordance with Articles 4 and 5 of the Council decision on the system of the Communities' own resources', Council of the European Union, 5455/94, 9 March 1994, Chapter IV.2.
13. lokakuuta 1997 esittelemässä komission asiakirjassa Talousarvion rahoitusosuudet, EU:n menot, budjettitasapaino ja jäsenvaltioiden suhteellinen vauraus.
On payments to the EU budget an assumption must be made concerning the most appropriate treatment of customs and agricultural duties (traditional own resources — TORs).
(3) Tämä jakso perustuu valtaosaltaan vuonna 1997 Ecofinneuvostolle laadittuun asiakirjaan; ks. Euroopan komissio
There are certainly good arguments for excluding them altogether from the calculations as these contributions result from common poli
D Kolmanneksi, EUn budjettimenot ovat epäyhtenäisiä ja saatujen rahamäärien laskeminen on usein epätarkoituksenmukaista maksuista seuraavien etujen arvioimisen kan nalta.
The definition of budgetary balance used in the calculation of the UK rebate eliminates the problem of the unspent surpluses.
kansa, ne halutaan usein tavalla tai toisella sisällyttää laskelmiin, jotta voitaisiin kuvata konkreettista budjettitasapainoa.
Since the calculation of the balance is based on the difference between the share in contributions to the EU budget and the share in EU expen­diture multiplied by the total amount of EU expenditure, the calculation implicitly assumes that every year the sum of all payments to the EU budget is identical to the amount of EU expenditure.
Tämä voi daan tehdä joko varsinaisten kassavirtojen perusteella tai jakamalla perinteisten omien varojen kokonaistuotto jäsenvaltioittain uudelleen tietyn kertoimen mukaisesti (esim. osuus EUn BKTL:sta).
The subset of allocated expendi­ture which excludes administrative expenditure is called in the EU terminology operational allocated expenditure (') and is computed excluding the items found in Part A of the EU budget and spending of other EU institu­tions.
Näiden kahden ääritapauksen väliin jää erilaisia menoluokkia, jotka tuovat vastaanottajalle eriasteisia etuja, jolloin on hankalaa jättää joitakin menoeriä huomiotta tai ryhmitellä niitä uudelleen mielekkäisiin luokkiin.
The definition of budgetary balance measured by this concept of expenditure is called operational budgetary balance.
3 Mittaamiseen ja tulkintaan liittyvät ongelmat: budjettiaseman vaihtoehtoiset määritelmät
Constraining the sum of budgetary balances to add up to zero is often proposed as a way of focusing the debate on the intra-EU distribu­tional issue: what is 'paid' net by one country must be 'received' net by another.
Erityistä huomiota ansaitsee perinteisten omien varojen käsitteleminen Yhdistyneen kuningaskunnan hyvitysjärjestelmän yhteydessä.
This definition of expenditure excludes not only administrative expenditure but also all the payments that the EU institu­tions make directly to the final beneficiaries (e.g. research contracts, grants and subsidies under various socalled 'internal' policies, etc.).
Tässä jaksossa käsitellään määritelmiin liittyviä huomattavia ongelmia, jotka heikentävät budjettiaseman yksinkertaisten laskentatapojen luotettavuutta tai vievät niiltä kokonaan pohjan.
Adjusting budgetary balances to add up to zero can be done in a number of ways which inevitably introduce other distortions and complicate the comparisons of budgetary bal­ances from year to year.
Euroopan unionin talousarvion menoista jäsen valtioille maksettavien varojen on jo määritelmänsä perusteella oltava vähäisempiä kuin EUn kokonaismenojen.
The two most widely used methods consist of either reducing contri­butions to the EU budget to the level of allo­cated expenditure (while maintaining the rela­tive shares of each Member State constant) or increasing allocated expenditure to match the actual level of payments.
Euroopan unionin kolmansille maille kohdistamilla varoilla on tärkeitä välillisiä vaikutuksia jäsenvaltioiden kannalta, ja ne myös maksetaan usein suo raan EUsta peräisin oleville oikeushenkilöille. Näiden varojen jaotteleminen jonkin jäsenvaltion osuuteen olisi kuitenkin epäloogista ja käytännössä myös miltei mahdotonta.
The first method implicitly assumes that non-allocated expendi­ture is shared out among Member States in proportion to their contributions to the EU budget; the second assumes that non-allocated expenditure is shared out in the same propor­tion as allocated expenditure.
On myös joitakin vähäisempiä menoeriä, joita on käytännössä miltei mahdotonta jaotella jäsenvaltioittain (esim. varainsiirrot, jotka liittyvät unionin osuuteen Euroopan investointirahaston pääomasta, EUn virkamiesten työmatkojen kustannukset jne.).
In addition, both methods reduce the overall size of each of the budgetary balances (and the sum of the absolute value of all balances).
Jäljelle jäävät määrärahat ovat jäsenvaltioille kohdistuneita menoja (2), ja ne edustavat noin 94 prosenttia kokonaismenoista.
1995 there was an exceptionally large surplus at the end of the year (ECU 9.2 billion) which turned out to be more than double the unspent surplus at the end of 1996 (ECU 4.4 billion).
d) mahdollisuus muokata tulokseksi saatavia budjettiasemia siten, että niiden summaksi tulee nolla.
As a result, on the basis of cash figures, the 1996 budgetary balances of all Member States were higher by a total amount of about ECU 5 billion due to the fluctuation in the size of the unspent surplus. Such an effect can seriously distort the comparison of the budgetary bal­ance data of different years.
( < ) Monimutkaisen laskutoimituksen avulla, jossa ensin lasketaan osuus vuotta 1988 edeltäneessä arvonlisäverojärjestelmässä ja sen jälkeen lisätään tai vähennetään muutos nykyiseen järjestelmään nähden {'Yhdistyneen kuningaskunnan uudesta järjestelmästä saama etu', ks. liite 4).
The method underlying the calculations for the UK rebate — based on the differences between shares in contributions and shares in expendi­ture — provides a set of budgetary balances which add up to zero.
EU:n talousarvioon suoritettujen maksujen laskennassa on arvioitava, mikä on sopivin tapa käsitellä tulleja ja maatalousmaksuja (perinteisiä omia varoja).
Implicitly it assumes that non-allocated expenditure is shared out in the same proportions as allocated expendi­ture.
Näiden maksujen jättämiseksi kokonaan pois laskelmista on epäilemättä hyviä perusteluja, sillä ne johtuvat yhteisistä politiikoista ja kuuluvat tyypillisesti ylemmälle hallinnontasolle kuin niiden kanta misesta vastaavien alueiden tai valtioiden taso. Vaikka tämä voikin muodollisesti pitää paik
D the expenditure flows taken into considera­tion are those of the so­called allocated expen­diture.
Kiistanalaisin kysy­mys koskee hallintomenojen sisällyttämistä laskelmiin.
This means that about 6 % of expendi­ture is excluded (essentially expenditure made outside the Union plus some very small items which, for technical or conceptual reasons, are too difficult to allocate).
Sitä jäsenvaltioille kohdistuneiden menojen osaa, jossa hallintomenot on jätetty laskelmien ulkopuolelle, kutsutaan EUn ter­minologiassa kohdistuneiksi toimintamenoik­si (').
Also included is administrative expenditure and expenditure in favour of the other EU institutions.
Niihin ei lueta Euroopan unionin yleisen talousarvion osaan A kuuluvia nimikkeitä eikä muiden EUn toimielinten varainkäyttöä.
This definition also uses cash data.
Muokkaamat­tomien lukujen summaksi ei kuitenkaan tule nolla.
The most important implications of this definition are:
Tämän väi­tetään johtavan siihen, että jäsenvaltiot katso­vat siirtäneensä muille osapuolille varoja, jotka ovatkin siirtyneet EUn ulkopuolelle.
Combining only the two or three most impor­tant assumptions which can be made on the four issues discussed in the previous section produces no fewer than 30 to 40 perfectly defensible definitions of budgetary balances.
Suurimman vääristymän aiheuttavat kuitenkin edellisten varainhoitovuosien käyttämättä jää­neet varat, joiden määrä vaihtelee eri ajankoh­tina huomattavasti.
While the estimates that emerge from these dif­ferent definitions do not change the picture substantially for the larger Member States, the use of different definitions can produce substantially different results for the smaller ones and may distort significantly the compar­isons from year to year.
Esimerkiksi vuoden 1995 lopulla käyttämättömiä varoja oli poikkeuk­sellisen paljon eli 9,2 miljardia ecua, mikä oli yli kaksinkertaisesti käyttämättömien varojen määrä vuoden 1996 lopulla (4,4 miljardia ecua). Tämän käyttämättömien varojen suu­
□ the concept of EU expenditure used is operational allocated expenditure, that is allo­cated expenditure excluding administrative expenditure referred to in Part A of the EU budget and expenditure relating to the Eur­opean Parliament, the Council, the Court of Justice, the Court of Auditors, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions (2);
(') Toimintamenot on määritelty 21 päivänä joulukuuta 1977 hyväksytyn varainhoitoasetuksen 19 artiklan 1 kohdassa (EYVL L 356, 31.12.1977) yleisen talousarvion osaan Β kuuluviksi menoiksi, jotka on tarkoitettu komission toteuttamiin politiikkoihin.
In this report the Commission has used two definitions called the UK rebate budgetary balance and the operational budgetary bal­ance.
Budjettiasemien summia voidaan muokata nollaksi moninaisin tavoin, jotka epäilemättä aiheuttavat muita vääristymiä ja vaikeuttavat budjettiasemien vuosittaista vertailua.
The first is the only one that has a degree of formal recognition, being based on the Fon­tainebleau agreement and also in the determi­nation of the UK rebate; the second is consis­tent with the information the Commission has been supplying to the Member States annually since 1995, albeit on a confidential basis.
Ensimmäinen menetelmä sisältää aja­tuksen, jonka mukaan kohdistumattomat menot jaetaan jäsenvaltioittain suhteessa nii­den EUn talousarvioon suorittamiin maksui­hin; toisessa oletetaan, että kohdistumattomat menot jaetaan samassa suhteessa kuin kohdis­tuneet menot.
D the estimates are not restricted to sum to zero;
D Perinteisiin omiin varoihin kuuluvat maksut jaetaan jäsenvaltioittain uudelleen suh teessa niiden arvonlisävero- ja BKTL-maksui-hin.
This definition uses cash data, i.e. all payments made in a year to or from the EU budget (').
Siinä oletetaan, että kohdistumattomat menot jaetaan samassa suhteessa kuin kohdistuneet menot.
Its most important implications are:
4 Kertomuksessa käytetyt määritelmät
D the estimates show significant variability because of adjustments relating to previous years and, above all, because of the carry­over of the unspent balances from previous years;
D Arviot rajataan siten, että niiden summaksi tulee nolla. Budjettiasemien absoluuttista kokonaismäärää pienennetään siten, että laskelmien ulkopuolelle jätetään sellaiset menoihin kuuluvat nimikkeet, joita ei voida osoittaa minkään jäsenvaltion osuuteen kuuluviksi (tämä merkitsee noin 56 prosentin vähennystä). nystä).
D TORs payments are implicitly reallocated among Member States in proportion to their VAT and GNP payments;
D Tietoihin vaikuttavat edellisten vuosien rahoitusosuuksiin tehtävät mukautukset, mutta niihin eivät vaikuta tilivuoden käyttämättä jääneen ylijäämän vaihtelut.
D no corrections are made to the expenditure flows which are integrally taken into account.
Vaikka edellisessä jaksossa käsiteltyihin neljään päämuuttujaan yhdistettäisiin vain 23 tärkeintä oletusta, saataisiin tulokseksi 30-40 erilaista hyvin perusteltavissa olevaa budjettiaseman määritelmää.
D the estimates are restricted to sum to zero and the overall absolute size of the balances is reduced by exclusion of those items of expenditure that cannot be allocated (i.e. by about 5 to 6 %);
Tämä merkitsee, että noin 6 prosenttia menoista jää laskelmien ulkopuolelle (pääosaltaan unionin ulkopuolelle kohdistuneet menot sekä eräät vähäiset nimikkeet, joiden jaotteleminen jäsenvaltioittain on teknisistä ja määritelmällisistä syistä liian vaikeaa).
Ideally, these estimates ought to be presented in a table including a 16th line for the rest of the world and a 17th line which would corre­spond to payments to the surplus of the cur­rent year and the drawing from the previous year's surplus (with corresponding adjust­ments to the 15 lines for the Member States) as well as the amount of expenditure corre­sponding to Part A of the budget.
Edellinen perustuu Fontainebleaun sopimukseen ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle myönnettävän hyvityksen laskentamenetelmään ja on ainoa edes jossain määrin virallisesti tunnustettu määritelmä. Jälkimmäinen perustuu johdonmukaisesti niihin luottamuksellisiin tietoihin, joita komissio on antanut jäsenvaltioille vuosittain vuodesta 1995 lähtien.
(') For the sake of simplicity the calculations have been per­formed without talcing into account the so­called advan­tage to the UK of the new system and using cash instead of accruals data.
Tämä määritelmä perustuu kassaperusteisen kirjanpidon mukaisiin tietoihin, ts. kaikkiin kyseisen vuoden aikana EUn talousarvioon tai talousarviosta suoritettuihin maksuihin. (') Määritelmän tärkeimmät ominaisuudet ovat:
) See above footnote 1, p. 68.
C) Ks. edellä alaviite I, s. 69.
The budgetary compensation for the United Kingdom
Yhdistyneelle kuningaskunnalle myönnettävä hyvitys
This annex reviews the performance of the compensation mechanism for the United Kingdom set up under the 1984 Fontainebleau agreement.
Tässä liitteessä tarkastellaan vuonna 1984 Fontainebleaussa sovittua korjausjärjestelmää Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi.
It starts by recalling the steps which led to this decision and its contents.
Aluksi käydään läpi vaiheet, jotka johtivat sopimuksen tekemiseen ja määräsivät sen sisällön.
Subsequently it reviews the past trend of the budgetary imbalance of the United Kingdom and discusses its possible future evolution in the light of the reform proposals presented by the Commission (Agenda 2000).
Sen jälkeen tarkastellaan Yhdistyneen kuningaskunnan negatiivisen budjettiaseman muu
Graph 1 — Budgetary imbalance of the UK and compensation
Kuvio 1 — Yhdistyneen kuningaskunnan budjettiasema ja hyvitys
(operational balance before and after compensation; percentage of the GNP of the UK)
("operatiivinen" budjettiasema ennen hyvitystä ja sen jälkeen, %/BKTL)
Member States, which has resulted in lower CAP spending in the United Kingdom;
kaan täyttänyt kaikkia kolmea ehtoa, järjestelmää ei koskaan sovellettu.
The question of the budgetary imbalance of the United Kingdom appeared immediately after the accession of the country to the Eur opean Community.
den paisuminen. Jäsenvaltion rahoitusosuus oli määrä rajata, jos kolme ehtoa täyttyisi samanaikaisesti (bruttokansantuote henkeä kohti alle 85 prosenttia yhteisön keskiarvosta, talouskasvu alle 120 prosenttia yhteisön keskiarvosta ja osuus omien varojen rahoituksesta yli 10 prosenttia enemmän kuin osuus yhteisön BKT:sta).
The large imbalance was essentially due to two factors:
Koska mikään jäsenvaltio ei kertaa
D an agricultural sector relatively smaller and structurally different from those of other
Uudesta järjestelystä sovittiin Dublinissa marraskuussa 1979.
D a proportionally larger contribution to the financing of the Community budget due to the fact that the United Kingdom has a relatively higher share in the harmonised VAT base than in the total GNP of the Community. munity.
Sen mukaan hyvitys suo ritettiin menopuolelta toteuttamalla Yhdistyneelle kuningaskunnalle kohdistettuja erityistoimia. toimia.
Graph 2 — Budgetary balance of the United Kingdom
Kuvio 2 — Yhdistyneen kuningaskunnan negatiivinen budjettiasema
(UK rebate definition; percentages of GNP; actual data, see Table 7, Annex 8 and this Annex; 1998: forecast)
(lopullisen UK-korjauksen jälkeinen budjettiasema, %/BKTL, ks. taulukko 7, liite 8 ja tämä liite, 1998: ennuste) 0
After compensation
» hyvityksen jälkeen
Before compensation rules governing the calculation of future rebates, i.e.:
^^^ ennen hyvitystä