natgillin/translations-raw huggingface dataset:
New national ceilings have been communicated to the Member States so that they can forward their lists of designated areas by 31 March 1999 at the latest.
Uudet kansalliset ylärajat on lähetetty jäsenvaltioihin, jotka voivat esittää aluetukikarttansa viimeistään 31. maaliskuuta 1999.
It is worth noting that state aid for regional purposes is allowed in regions where living standards are abnormally low or where there is serious underemployment (Article 92(3)(a) of the EC Treaty) and in other regions where such aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest (Article 92(3)(c) of the Treaty).
Asettamalla ylärajan 42,7 prosentiksi unionin väestöstä vuosina 2000-2006 komissio laskee nykyistä ylärajaa neljä prosenttia. Uudet kansalliset ylärajat (ks. taulukko) perustuvat siis asukaskohtaisten tulojen ja työttömyyslukujen alueellisiin eroihin kansallisesti ja yhteisössä.
These exemptions enable Community competition policy to contribute to the goal of economic and social cohesion within the Union.
Ylärajojen katsotaan olevan kilpailusääntöjen mukaiset.
The new figure for the whole of the Union which the Commission has now set is 4% lower than the present ceiling. New national ceilings (see table opposite) have been determined on the basis of regional disparities in terms of income per head and rates of unemployment, seen in both the national and Community contexts.
Muistutettakoon, että alueellisia valtiontukia voidaan antaa alueille, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohta) tai muille alueille, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla (92 artiklan 3 kohdan c alakohta).
Aid up to these ceilings is deemed to be compatible with the Union's competition rules.
Näiden poikkeusten avulla voidaan kilpailupolitiikalla osallistua taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoitteen saavuttamiseen Euroopan unionissa.
National ceiling
Kansallinen ... yläraja
Regions with a per-capita GDP of 75% or less of the Community average will be automatically eligible to receive such aid within the ceiling set.
Tällaisten tukien piiriin kuuluvat automaattisesti alueet, joilla bruttokansantuote on enintään 75 prosenttia yhteisön keskitasosta.
In line with the Commission's proposals for the programming period from 2000 to 2006, these regions will also be eligible under the new Objective 1, which should improve the concentration of state aid on the poorest regions.
Kyseiset alueet voivat kuulua ohjelmakaudella 2000-2006 uuteen tavoitteeseen 1 komission ehdotuksen mukaisesti, mikä edistää julkisten tukien keskittymistä köyhimmille alueille.
Other areas are to be proposed by the Member States on the basis of a coherent methodology, including subjective socioeconomic criteria.
Jäsenvaltiot ehdottavat muita tuen kohdealueita johdonmukaisten, puolueettomia sosiaalis-taloudellisia perusteita sisältävien menetelmien mukaisesti.
The Commission published a communication on 14 January 1999 on the subject of "Cohesion and Transport" (COM(1998) 806 final).
Komissio julkisti 14. tammikuuta 1999 tiedonannon "Koheesio ja liikenne" (KOM(1998) 806 lopullinen).
This paper argues a series of specific proposals for improving synergy between the Union's transport and cohesion policies.
Tässä asiakirjassa kehitetään useita konkreettisia ehdotuksia Euroopan unionin liikenne- ja koheesiopolitiikan synergian edistämiseksi.
On the brink of the new programming period (2000-06), the Commission's recommendations are aimed especially at improving the impact of investment in transport on the economic and social development of the Union's regions and in the regions of the countries which will be qualifying for assistance from the new pre-accession structural Instrument (ISPA).
koheesiorahaston budjettivaroista eli noin 8 miljardia euroa suunnattiin Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyviin hankkeisiin. Juuri ennen uuden ohjelmakauden 2000-2006 alkua komission ehdotuksilla pyritään ennen kaikkea tehostamaan liikenneinvestointien vaikutusta taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen unionin alueilla ja niissä valtioissa, jotka saavat tukia liittymistä valmistelevasta rakennepolitiikan välineestä.
This document is available at the Inforegio website < http://lnforegio.cec.eu.int/transport > and on request by fax on: +32-2-296.60.03. Since the completion of the single market, the development of transport infrastructure has been a major priority of the Union's assistance to its least-developed regions.
Liikenteen infrastruktuurien kehittäminen on ollut yhtenäismarkkinoiden voimaantulon jälkeen tärkeä unionin tuen kohde sen vähiten kehittyneillä alueilla.
Between 1994 and 1999, the ERDF will have devoted about EUR 15 billion to assisting transport infrastructure projects; furthermore, half of the 1993-99 budget of the Cohesion Fund (i.e. about EUR 8 billion) has been earmarked for projects involving the transEuropean transport networks (TENs).
EAKR:sta maksettiin vuosina 1994-1999 noin 15 miljardia euroa tukia liikenteen infrastruktuurihankkeisiin. Lisäksi vuosina 1993-99 puolet
European Commission Directorate-General for Regional Policy and Cohesion
Kertomus löytyy Inforegion internet-sivulta osoitteesta < http://inforegio.cec.eu.int/transport > tai sen voi pyytää faksilla numerosta +32-2-296 60 03. Euroopan komissio Aluepolitiikan ja koheesion pääosasto
Address of DG XVI on the Internet: < http://inforegio.cec.eu.int > This newsletter is published in the eleven official languages of the European Union. Printed on recycled paper. Printed 12/03/1999.
PO XVI:n sähköpostiosoite Internetissä: < http://inforegio.cec.eu.int > Tämä tiedote on toimitettu yhdellätoista Euroopan yhteisön virallisella kielellä. Painettu kierrätyspaperille. Painettu 12/03/1999.
Newsletter No. 61
Tiedotuslehti n:o 61
February 1999 - EN
Helmikuu 1999
Achieving this target will call for a strategy which combines strengthening the economic base of a region with training programmes which match the skills requirement on the labour market.
Alueiden tilanne ja kehitys edellyttääkin strategiaa, jossa yhdennetään talouden perustan vahvistaminen työmarkkinoiden ammattikoulutustarpeita vastaaviin koulutusohjelmiin.
On 3 February the Commission adopted the Sixth Periodic Report on the socio­economic situation and development of the regions of the European Union.
Euroopan komissio hyväksyi 3. helmikuuta 1999 kuudennen ka usi kertomuksen Euroopan unionin alueiden sosiaalisesta ja taloudellisesta tilanteesta.
This shows real convergence towards the EU average of per capita GDP (or output) in the regions that are lagging furthest behind, achieved with support from the Structural Funds.
Kertomuksesta ilmenee, että kehityksessä eniten jälkeen jääneiden alueiden BKT henkeä kohti lähestyy EU:n keskiarvoa, mikä on paljolti rakennerahastotoimien ansiota.
The situation as regards unemployment continues to be much less positive, however.
Työllisyystilanne näillä alueilla sen sijaan on edelleen huomattavan heikko.
- the capacity of firms to develop innovative processes and products through technology transfers and local R & D; - institutional factors such as the efficiency of local government, the prevailing business culture and private-sector networking;
• institutionaaliset tekijät, joihin kuuluu julkishallinnon tehokkuus, yrityskulttuuri ja
- the quality of provision of support services for small businesses.
© yksityissektorin verkostot • pk-yritysten tukipalvelujen taso.
The report shows in general that considerable progress has been achieved in reducing regional disparities.
Kertomuksesta käy yleisesti ilmi, että alueellisia eroja on pystytty merkittävästi kuromaan umpeen.
Significant catching up has occurred mainly in terms of output in the poorer regions of the Union: in the period from 1986 to 1996, GDP per head in the 10 regions where this was lowest increased from 41 % of the Community average to 50%, and in the 25 poorest regions from 52% to 59%.
Tämä näkyi erityisesti EU:n heikommassa asemassa olevien alueiden tulotasossa: niillä kymmenellä alueella, joilla oli alhaisin bruttokansantuote, BKT henkeä kohti kasvoi 1986-1996 41 prosentista 50 prosenttiin EU:n keskiarvosta, ja 25 köyhimmällä alueella se kasvoi 52 prosentista 59 prosenttiin EU:n keskiarvosta.
The financial resources available in these regions need to be accurately targeted.
Tästä syystä näillä alueilla käytettävissä olevat varat on kohdennettava tarkasti.
From the rise in patent applications, it is clear that there has been some progress in recent years in the area of innovation.
Patenttihakemusten määrän lisääntyminen osoittaa, että innovaatioiden kehittämisessä on selvästi edistytty viime vuosina.
In the Objective 1 regions, the EU Funds induced additional growth of 0.5% a year from 1989 to 1999.
Yhteisön varojen ansiosta vuosina 1989-1999 saavutettiin 0,5 prosentin lisäkasvu tavoite 1 -alueilla.
The cumulative effects of the Funds between 1989 and 1999 have also made it possible for the GDP of Greece, Ireland and Portugal to rise by 10%, and that of Spain by 4%.
Rahastojen kumulatiivisen vaikutuksen arvioidaan kyseisenä aikana kasvattaneen Kreikan, Irlannin ja Portugalin BKT:ta 10% ja Espanjan BKT:ta 4%.
The challenge of enlargement In the period 2000-06, the Structural Funds will have to respond to the challenges raised by enlargement of the Union.
Tulevaisuudennäkymät Paljon on kuitenkin vielä tehtävää.
While most of the 10 central and east European countries (CEECs) have been experiencing a period of economic recovery since 1993, the gap in output between these countries and the EU average is still considerable.
Työmarkkinatilastojen mukaan työttömyys ja varsinkin pitkäaikaistyöttömyys on vakava ongelma tavoite 2 -alueilla, vaikka ero muuhun unioniin onkin kaventunut.
Per capita GDP in the majority of them is less than 40% of the EU average.
Eniten tästä kärsivät naiset ja nuoret.
Major disparities exist in most, moreover, between the
Tämän tavoitteen saavuttaminen
Outlook There is a long way to go yet, however.
Laajentumisen haaste Rakennerahastoilla on kaudella 2000-2006 haasteena EU:n laajentuminen.
Despite some closing of the gap with the remainder of the Union, labour-market figures show that unemployment in the Objective 2 regions, and especially long-term unemployment, is still a serious problem.
Vaikka talous onkin suurimmassa osassa kymmenestä Keski- ja Itä-Euroopan maasta (KIE-maat) elpynyt vuodesta 1993 lähtien, tuotannon erot näiden maiden ja yhteisön keskiarvon välillä ovat huomattavat.
The worst affected are women and young people.
BKT henkeä kohti näissä maissa on yleisesti alle 40 % yhteisön keskiarvosta.
It appears also that the spurt In economic growth has not enabled these
Kertomuksessa korostetaan, että KIE-maiden on
Per capita GDP is apparently now close to 75% of the EU average and the rate of unemployment is low, though productivity is poor.
kohti on lähes 75 % yhteisön keskiarvosta ja työttömyysaste on alhainen, vaikka tuottavuus onkin heikko.
prosperity of their urban areas or those more to the west and the relative poverty of the regions further east or those heavily dependent on traditional industries and agriculture.
otettava käyttöön asianmukaiset instituutio- ja budjettirakenteet ennen kuin rakennerahastoja voidaan käyttää niiden taloudellisten ja sosiaalisten ongelmien ratkaisemiseen.
The Report stresses that the CEECs will have to put in place appropriate institutional and budgetary structures before the Structural Funds can address these economic and social problems successfully.
Kertomus on kokonaisuudessaan luettavissa Inforegion Internet-sivuilta < http://inforegio.cec.eu.int/6rp > tai sen voi pyytää faksilla numerosta +32 2 296 60 03. Kypros Kyproksen tilanne on erilainen, sillä sen talous on monessa suhteessa valmis EU:n jäsenyyteen. Saaren BKT asukasta
The full Report is available on the Inforegio website < http://inforegio.cec.eu.int/6rp > or on request by fax to: +32-2-296.60.03. Structural Funds and Cohesion Fund: draft guidance 2000-06
Rakennerahastot ja koheesiorahasto: ohjeet kaudeksi 2000-2006
On 3 February the Commission published draft guidance for programmes under the Structural Funds in the period 2000-06 (new Objectives 1, 2 and 3) and their coordination with the Cohesion Fund.
Komissio julkaisi 3. helmikuuta luonnoksen rakennerahasto-ohjelmien laatimisohjeiksi ohjelmakaudeksi 2000-2006 (uudet tavoitteet 1, 2 ja 3) sekä ohjeet rakennerahastojen yhteensovittamisesta koheesiorahaston kanssa.
The paper seeks to present the priorities of the Commission to national and regional authorities, based on both past experience and current EU policies for structural assistance.
Tässä valmisteluasiakirjassa pyritään esittelemään kansallisille ja alueellisille viranomaisille niin saatuihin kokemuksiin kuin nykyisiin rakenteellisiin tukitoimiin liittyvään yhteisön politiikkaan perustuvat toimintalinjat.
Employment and development of human resources Another general aim is preventing and fighting unemployment as well as developing human resources in order to promote a high level of employment.
Työllisyys ja henkilöresurssit Toinen yleinen tavoite on työttömyyden ennaltaehkäisy ja torjunta sekä henkilöresurssien kehittäminen.
The schemes funded by the . European Union will have a reference framework in the National Action Plans for Employment envisaged under the . new Community strategy for employment (see Treaty of Amsterdam).
Euroopan unioni rahoittaa toimenpiteitä, jotka toteutetaan Euroopan unionin uuteen työllisyysstrategiaan (Amsterdamin sopimus) liittyvien työllisyyttä koskevien kansallisten toimintasuunnitelmien mukaisesti.
The general priorities of these plans are readiness for taking up work, entrepreneurial spirit, the ability to adapt and equal opportunities.
Näiden suunnitelmien yleiset toimintalinjat ovat työelämään siirtymiskapasiteetti, yrittäjyys, mukautumiskyky sekä naisten ja miesten tasavertaiset mahdollisuudet.
The schemes supported will aim above all to promote active labour-market policies, facilitate access to the labour market and support vocational training, on-going education and training and employment services.
Tuetuilla toimenpiteillä pyritään pääasiassa edistämään aktiivista työmarkkinapolitiikkaa, helpottamaan työmarkkinoille pääsyä sekä tukemaan ammatillista koulutusta, elinikäistä oppimista ja työllistämispalveluja.
In general the Commission underlines the need for broader partnership at all levels with the regional and local authorities, economic actors and the two sides of industry and other relevant organisations.
Kaupunki- ja maaseutualueiden kehittäminen Komissio korostaa kaupunkien ja maaseudun sellaisen tasapainoisen ja toisiaan täydentävän kehittämisen merkitystä, jossa otetaan huomioon kummankin alueen erityispiirteet.
It also recommends the development of integrated schemes as part of programming strategies.
Yleisesti komissio korostaa tarvetta alue- ja paikallisviranomaisten, talous- ja sosiaalialan toimijoiden sekä muiden toimivaltaisten elinten yhteistyökumppanuuden syventämiseen kaikilla tasoilla.
Equal opportunities and sustainable development are presented as principles to be applied across the board.
Komissio suosittaa myös yhtenäistettyjen toimien kehittämistä ohjelmatyössä.
The development of urban arid rural areas The Commission stresses the importance of ensuring balanced and complementary development of urban and rural areas, while taking into account their specific features.
Naisten ja miesten tasavertaiset mahdollisuudet sekä kestävä kehitys esitetään periaatteina, joita olisi sovellettava laaja-alaisesti.
Improving regional competitiveness
Alueiden kilpailukyvyn parantaminen
In towns and cities, priority should go to their leading role in contributing to regional growth, to social integration and improving the environment and quality of life, and to systems of sound urban and local management.
Kaupunkiympäristössä tärkeimpiä kysymyksiä ovat kaupunkien tehtävä alueellisen kasvun edistäjinä, yhteiskuntaan sopeutuminen, ympäristön ja elämänlaadun parantaminen sekä kaupunkialueiden ja paikallistason hyvän hallinnon järjestelmät.
In the countryside, attention should be given to strengthening the agricultural sector, improving competitiveness and 'safeguarding the environment and Europe's rural heritage.
Maaseudulla on huolehdittava maataloussektorin vahvistamisesta, kilpailukyvyn lisäämisestä sekä maaseutuympäristön ja maaseudun eurooppalaisen kulttuuriperinnön säilyttämisestä.
The Commission feels that improving competitiveness is a necessary precondition for regional economic development.
Komission mielestä kilpailukyvyn lisääminen on alueellisen talouskehityksen ehdoton edellytys.
This is why it is important to make sure that firms can carry out their activities in an environment favourable to optimising productivity and employment.
Tämän vuoksi olisi varmistettava, että yrityksillä on mahdollisuudet toimia tuottavuuden ja työllisyyden edistämisen kannalta parhaassa mahdollisessa ympäristössä.
This approach will include paying attention to the quality of infrastructures (in transport, energy and telecommunications), of the natural environment, of R & D and of the Information Society.
Tämän ajatuksen mukaisesti olisi huolehdittava infrastruktuurien (liikenne, energia ja televiestintä), luonnollisen ympäristön sekä tutkimuksen ja kehittämisen laadusta.
Companies, especially small businesses, should also have access to direct assistance and counselling services.
Yritysten, erityisesti pk-yritysten, on myös saatava suoraa tukea ja niille on tarjottava tukipalveluja.
Help can be provided by capital grants, but also by alternative sources of funding such as investment capital and loans.
Tukea voidaan antaa paitsi pääomatukena myös tarjoamalla vaihtoehtoisia rahoituslähteitä, esimerkiksi investointipääomaa tai lainoja.
In areas dependant on fishing, special attention needs to be paid to rationalising production methods and to collective measures benefiting the whole of the fisheries sector.
Kalastuksesta riippuvaisilla alueilla kiinnitetään erityistä huomiota tuotantomenetelmien järkeistämiseen ja koko kalastusalaa hyödyttäviin toimenpiteisiin.
Tourism, culture, the environment and the social economy are among the sectors that the Commission considers particularly promising in terms of regional development and job creation.
Matkailu, kulttuuri, ympäristö sekä osuus- ja yhteisötalous ovat aloja, joita komissio pitää aluekehityksen ja työpaikkojen luomisen kannalta erityisen lupaavina.
The complete text of the draft guidelines is available on the Inforegio site at: < http://inforegio.cec.eu.int/guidance > or on request by fax: +32-2-296.60.03. European Commission Directorate-General for Regional Policy and Cohesion
Luonnos ohjelmien laatimisohjeiksi löytyy kokonaisuudessaan Inforegion Internet-sivuilta < http://inforegio.cec.eu.int/guidance > tai sen voi pyytää faksilla numerosta +32 2 296 60 03. Euroopan komissio Aluepolitiikan ja koheesion pääosasto
For further information, please contact: Mr L. Nigri. Fax: +32 2 296 60 03.
Lisätietoja antaa: L. Nigri, faksi: +32 2 296 60 03.
Address of DG XVI on the Internet: < http://inforegio.ceceu.int > This newsletter is published in the eleven official languages of the European Union. Printed on recycled paper. Printed 12/04/1999.
PO XVI:n sähköpostiosoite Internetissä: < http://inforegio.cec.eu.int > Tämä tiedote on toimitettu yhdellätoista Euroopan yhteisön virallisella kielellä. Painettu kierrätyspaperille. Painettu 12/04/1999.
Newsletter No. 62
Tiedotuslehti η:ο 62
March 1999 - EN
Maaliskuu 1999 - Fl
Reform of structural policy: results of the Berlin summit
Rakennetoimien uudistus: Berliinin huippukokouksen tulokset
The new Objective 2 will support economic and social adjustment in areas with structural difficulties.
Uudella tavoitteella 2 tuetaan rakenteellisista vaikeuksista kärsivien alueiden taloudellissosiaalista uudistamista.
A maximum of 18% of the population of the Union is to be covered by this Objective: indicatively 10% in industrial areas, 5% in rural areas, 2% in urban areas and 1 % in areas dependent on fishing.
Tällä tavoitteella katetaan korkeintaan 18% unionin väestöstä, eli suuntaa antavasti ilmaistuna 10% teollisuusalueilla, 5% maaseudulla, 2% kaupunkialueilla ja 1% kalastuksesta riippuvaisilla seuduilla.
The Berlin summit of heads of state and government on 24 and 25 March 1999 reached overall agreement on the Agenda 2000 package, the reference framework for the Union's policies in the period from 2000 to 2006.
Berliinissä maaliskuun 24. ja 25. päivänä koolla olleet valtion- ja hallitusten päämiehet pääsivät kattavaan sopimukseen Agenda 2000:sta, joka muodostaa unionin politiikkojen viitekehyksen vuosille 2000-2006.
The package contains an appropriation of EUR 213 billion specifically for structural policy measures.
Rakennetoimien osalta sovittiin 213 miljardin euron määrärahasta.
This overall level of expenditure should enable the Union to maintain its current total effort towards economic and social cohesion.
Tämän kokonaismäärärahan varassa unioni pystynee säilyttämään nykyisellä tasolla taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen tähtäävän kokonaisponnistuksensa.
To ensure that all Member States contribute in equal measure to concentrating assistance, the maximum reduction in the population covered by the new Objective 2 as compared with the present coverage of Objectives 2 and 5(b) is not to exceed 33%.
Sen varmistamiseksi, että jokainen jäsenvaltio osallistuu tasapuolisesti toimien keskittämisponnlstukseen, uuden tavoitteen 2 piiriin kuuluvan väestön määrä suhteessa entisiin tavoitteisiin 2 ja 5b ei voi ylittää 33%:ia.
Within the sum the European Council allocated to structural policy, EUR 195 billion will go to the Structural Funds and EUR 18 billion to the Cohesion Fund.
Eurooppa-neuvoston. rakennetoimille osoittamasta määrärahasta 195 miljardia euroa varataan rakennerahastoille ja 18 miljardia euroa koheesiorahastolle.
In line with the Commission's original proposals, the allocation of resources to Member States under Objectives 1 and 2 will take into account the following objective criteria: eligible population, regional prosperity, national prosperity and seriousness of structural problems, particularly levels of unemployment.
Komission ehdotusten mukaisesti tavoitteita 1 ja 2 koskevat määrärahat myönnetään jäsenvaltioille seuraavien objektiivisten perusteiden mukaan: tukikelpoinen väestö, alueen varallisuustaso, kansallinen varallisuustaso ja rakenteellisten ongelmien vakavuus etenkin työttömyyden osalta.
Priority Objectives of the Structural Funds Between 2000 and 2006, the Structural Funds will continue to fund programmes In the fifteen Member States but there will be greater concentration on the regions which need this assistance the most.
0 Vuosina 2000 - 2006 rakennerahastoista tuetaan edelleen ohjelmia kaikissa viidessätoista jäsenvaltiossa, mutta rahastojen toimintaa keskitetään aikaisempaa enemmän niille alueille, jotka sitä eniten tarvitsevat.
As proposed by the Commission, the European Council decided to reduce to three the number of priority Objectives under the Structural Funds.
Kuten komissio oli ehdottanut, Eurooppa' neuvosto päätti vähentää rakennerahastojen ensisijaisten tavoitteiden määrän kolmeen.
The regions and areas currently eligible under Objectives 1, 2 and 5(b) (i.e. in 1994-99) which will no longer meet the criteria for eligibility under the new Objectives 1 and 2 will receive transitional support, to consolidate the progress already achieved.
Nykyiset tavoite 1, 2 ja 5b -alueet (1994-1999), jotka eivät enää täytä uusien tavoitteiden 1 ja 2 perusteita, saavat siirtymäkauden tukea, jolla pyritään vakiinnuttamaan saavutetut tulokset.
This support will be lower in 2000 than in 1999 and will cease at the end of 2005.
Tuki on vuonna 2000 alhaisempi kuin vuonna 1999, ja sen maksaminen päättyy vuoden 2005 lopussa.
The new Objective 1 will promote structural development and adjustment in the regions lagging in development.
Uudella tavoitteella 1 pyritään edistämään kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden kehittämistä ja rakenteellista sopeuttamista.
The following will be eligible:
Tuen piiriin kuuluvat: