natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nonetheless, there is little doubt that the CEE countries have experienced a significant reduction in economic output.
Aiemmassa järjestelmässä ostovalintoja rajoitti suppeahko tuotevalikoima, kun taas markkinatalouden kehittyminen on johtanut markkinoilla olevien tavaroiden ja palvelujen valikoiman huomattavaan laajenemiseen ja tyytyväisyyden kasvuun ku luttajien keskuudessa.
Best estimates put the contraction at between 20% and 30% in GDP with an even sharper decrease in the Baltic States.4In 1995, total CEE out put was estimated to be equivalent to 11 % of total EU GDP in terms of purchasing power standards.
Tämän johdosta nykyisiä bkt-lukuja ei voi verrata siirtymää edeltäviin tai edes aivan siirtymän alussa ilmoitettuihin bkt-lukulhin.
In Slovakia, the labour force contracted in all regions up to 1993, and stagnated thereafter.
Seurauksena oli alueen talouden kasvu koko naisuutena noin yhdellä prosentilla vuonna 1993.
The exception is Bratislava which, because of substantial commuting from the neighbouring region of Western Slovakia, has artificially high participation rates.
Samaan aikaan kun bkt:n aleneminen jatkui Bulgariassa (1,5 %), Unkarissa (-0,6 %) ja Slovakiassa (-3,7 %), se kasvoi Puolassa (3,8 %), Romaniassa (1,5 %) ja Sloveniassa (2,8 %).
In Western Slovakia, therefore, participation, though clearly un derstated, is the lowest in the country.
Baltian maissa bkt taas aleni merkittävästi siirtymän myöhäisestä alkamisesta johtuen.
Rates in Middle and Eastern Slovakia are only slightly lower than the national ave'age.
Vuonna 1993 bkt aleni Virossa 9 prosenttia, Latviassa 15 prosenttia ja Liettuassa 16 prosenttia (kaavio 38).
In Poland and Romania, by contrast, labour force par ticipation remains high in predominantly rural areas, while many industrial regions have experienced a significant reduction as large enterprises have con tracted or have closed down.
Kaikesta huolimatta KIE-maiden taloudellinen tuotanto on epäilyksettä merkittävästi laskenut.
In Poland, this has re sulted in marked differences in participation rates between the two types of region, while in Romania, participation rates in Bucharest and the South-East, have fallen to well below that in other, more rural, parts of the country where employment in agriculture has expanded.
Arvioiden mukaan bkt on alentunut 2030 prosenttia, Baltian maissa jopa enemmän'1. Vuonna 1995 KIE-maiden os tovoimakorjatun kokonaistuotannon arvioitiin vastaa van 11 prosenttia EU:n bkt:stä.
Tight monetary and fiscal policies were aimed at curbing inflation and creating favourable prospects for longterm growth.
Talouden elpyminen kiihtyi vuosina 1994 ja 1995.
Subsidies were gradually reduced and loan facilities for less efficient state-run companies diminished to promote industrial restructuring and to expose enterprises to market forces.
Kokonaiskasvu oli lähes 4 prosenttia ensimmäisenä vuonna ja noin 5,5 prosenttia toisena vuonna.
Moreover, the reforms coincided with the disintegration of the former trading system (CMEA) and the collapse of trade with the former Soviet Union as well as within the region itself, which ceased to be on preferential terms supported by subsidised energy and other inputs.
Näiden kahden vuoden aikana bkt kasvoi kaikissa muissa maissa paitsi Latviassa, jossa vallitsi vakava ta loudellinen kriisi, ja Liettuassa, jossa tuotanto laski vuonna 1994 lähes 10 prosenttia.
Demand from Russia and the CIS states which had been the main export market de clined dramatically, while global recession reduced the beneficial impact of the re-opening of Western markets.
Korkeimmat kasvu luvut saavutettiin Puolassa, Slovakiassa ja Romaniassa, joissa tuotanto kasvoi vuonna 1995 noin 7 pro senttia.
The scale and timing of the contraction in GDP varies between the CEE countries.
Siitä lähtien useimmat kansantaloudet ovat jatkaneet kasvamistaan.
Between 1990 and 1993, nearly all of them experienced a significant fall in pro duction.
Vuonna 1996 bkt kasvoi alueella 4 pro senttia, joskin vuonna 1997 kasvu hidastui 3,5 pro senttiin.
In terms of the volume of goods and services produced, estimates put the reduction at around 50% in Lithuania, over 40% in Latvia and around 30% or more in Estonia, Bulgaria and Romania.
Kasvu oli jälleen kerran suurinta Puolassa ja Slovakiassa, noin 67 prosenttia. Vuoteen 1997 men nessä elpymistä alkoi tapahtua myös Baltian maissa, jolloin bkt kasvoi Virossa 11 prosenttia sekä Latviassa ja Liettuassa 6 prosenttia.
Although the fall in production in Poland, the Czech Republic, Hungary, Slovenia and Slovakia was less, it was still around 20%.
Unkarissa ja Sloveniassa kasvu oli maltillisemmat 4 prosenttia. Tsekissä ta loudellinen ja poliittinen kriisi painoi bkt:n kasvun yh teen prosenttiin vuonna 1997.
The change in GDP in CEE countries since the transition began is difficult to assess for two reasons.
Tiukan raha- ja finanssipolitiikan tarkoituksena oli hillitä inflaatiota ja luoda suotuisat mahdollisuudet pitkäkestoiselle kasvulle.
First, there is a lack of reliable figures, especially for the earlier years of the transition, which partly stems from the change in accounting conventions from the con cept of net material product, which tends to underestimate the output of services, to the valuation method used in market economies.
Valtion tukea vähennettiin asteittain, ja vähemmän tehokkaiden valtionjohtoisten yritysten lainan saan nin edellytyksiä heikennettiin tuotannon uudelleenjärjestelyn edistämiseksi ja yritysten totuttamiseksi markkinavoimiin.
Secondly, and more importantly, even if reliable estimates of the change in the volume cf output produced did exist, these would be impossible to interpret meaningfully because of the fundamental change in the nature of production, from a system where this was determined by central planners to one where it is determined largely by con sumer demand.
Uudistukset sattuivat lisäksi sa maan aikaan kuin aiemman kauppajärjestelmän (COMECONin) purkautuminen ja kaupankäynnin ro mahtaminen niin entisen Neuvostoliiton kanssa kuin koko alueella, jolla ei enää ollut subventoidun energian ja muiden panoksien avulla tuettua suosituimmuusasemaa. Kysyntä pääasiallisella vientimarkkina-alueella Venäjällä ja IVY-maissa romahti dramaattisesti samalla kun maailmanlaajuinen lama heikensi läntisten markkinoiden uudelleen avautumisen tervehdyttävää vaikutusta.
Whereas under the previous regime, choice of what to buy was restricted to a limited number of products, the development of a market economy has seen the range of goods and services on sale widen considerably, with a consequent immeasurable increase in consumer satisfaction.
Bulgarialla ja Romanialla on edelleen poliittisia ja ta loudellisia ongelmia, jotka saattavat uhata myöhempää kehitystä.
As a re sult, present figures for GDP are not comparable with
Vuosina 1996 ja 1997 bkt aleni-Bulgariassa 10 ja 7 prosenttia, kun se vuonna 1997 aleni Romaniassa yli 6 prosenttia.
From 1993 on — and from 1991, in the case of Poland — many economies began the process of recovery.
Viime vuosien elpymisestä huolimatta tuotannon taso on useimmissa KIE-maissa edelleen alhaisempi kuin ennen siirtymän alkamista.
This resulted in growth in 1993 in the region as a whole of some 1 %.
Bkt:n alenemisen suuruusluokka ja ajoitus vaihtelee eri KIE-maissa.
While GDP continued to fall in Bulgaria (-1.5%), Hungary (-0.6%) and Slovakia (-3.7%), it increased in Poland (3.8%), Romania (1.5%) and Slovenia (2.8%).
Vuosien 1990 ja 1993 välisenä aikana tuotanto väheni merkittävästi lähes kaikissa maissa.
Although output grew in Romania, this was caused by a rise in domestic consumption mainly fuelled by government subsidies to industry, By comrast, there was a significant fall in GDP in the
Suoritteiden määränä mitattuna tuotannon arvioidaan laskeneen noin 50 prosenttia Liettuassa, yli 40 pro senttia Latviassa ja noin 30 prosenttia tai enemmän Virossa, Bulgariassa ja Romaniassa.
Baltic States because of the late start of transition.
Asukaskohtainen bkt vaihteli odotetusti eri maiden välillä6.
In 1993, GDP in Estonia declined by 9%, in Latvia by 15% and in Lithuania by 16% (Graph 38).
Vuonna 1995 korkein asukaskohtainen bkt 65 dennäköisesti perässä.
The largest re­ductions have occurred in Lithuania and Latvia, with GDP in 1997 only some 61%, in the first case and 56%, in the second, of the estimated level in 1989.
Bkt on alentunut eniten Liet­tuassa ja Latviassa, joissa vuoden 1997 bkt oli ainoastaan 61 prosenttia ja 56 prosenttia arvioidusta vuoden 1989 tasosta.
In Estonia, GDP had, by 1997, recovered somewhat to around 73% of its 1989 level, but in Bulgaria, it was down to only 63%.5
Virossa bkt oli vuoteen 1997 mennessä elpynyt jonkin verran, noin 73 prosenttiin vuoden 1989 tasosta, mutta Bulgariassa se oli niinkin alhainen kuin 63 prosenttia5.
Economic recovery gathered pace in 1994 and 1995, with growth overall of almost 4% in the first year and around 5'/2% in the second.
prosenttia EU:n keskiarvosta oli Slovenialla, jota lä­hinnä seurasi Tsekki 62 prosentillaan.
Over these two years, GDP increased in all of the countries, apart from Lat­via, which was severely affected by financial crisis, and Lithuania, where output fell by almost 10% in 1994.
Myös Slovaki­an ja Unkarin asukaskohtainen bkt 4345 prosenttia EU:n keskiarvosta ylitti alueen keskiarvon, kun se Puolassa oli hieman alle 36 prosenttia (kaavio 39).
The highest growth rates were in Poland, Slovakia and Romania, where output increased by some 7% in 1995.
Alhaisimmillaan asukaskohtainen bkt oli Romaniassa (32 % EU:n keskiarvosta), Bulgariassa (28 %), Viros­sa (32 %), Liettuassa (28 %) ja erityisesti Latviassa, jossa asukaskohtainen bkt oli kaikista maista alhaisin, vain 25 prosenttia EU:n keskiarvosta.
In general, the countries which started to implement economic reforms earliest have tended to experience less of a reduction in GDP (Poland and the Czech Re­public).
Yleensä ottaen bkt on alentunut vähiten maissa, jotka alkoivat ensimmäisinä toteuttamaan taloudellisia uu­distuksia (Puola ja Tsekki).
Where economic restructuring was delayed, either for internal reasons, as in Romania and Bul­garia, or for external reasons, as in the Baltic States (which did not become independent before 1991), the fall in GDP has been more severe.
Niissä maissa, joissa ta­louden uudelleenjärjestelyt viivästyivät joko sisäisistä syistä, kuten Romaniassa ja Bulgariassa, tai ulkoisis­ta syistä, kuten Baltian maissa (jotka itsenäistyivät vasta vuonna 1991), bkt on alentunut huomattavasti enemmän.
A catchingup process?
Lähentymisprosessi?
By 1997, recovery was established in the Baltic States, with GDP increasing by 11 % in Esto­nia and 6% in Latvia and Lithuania. In Hungary and Slovenia, growth was lower at around 4%.
Vuosien 1995 ja 1997 välisenä aikana kymmenen maan kasvu oli keskimäärin hieman alle 4 prosenttia vuodessa, mikä on lähes kaksinkertainen luku unioniin verrattu­na.
In the Czech Republic, however, economic and political cri­sis resulted in GDP growth declining to 1% in 1997.
Tämän seurauksena kuilu kaventui näiden kah­den vuoden aikana 38 prosentista 40 prosenttiin.
As a result of the fall in output, real income in CEE countries, measured in terms of GDP per head, has declined.
Tuotannon laskun vuoksi reaalitulot ovat KIE­maissa asukaskohtaisena bkt:nä mitattuna alentuneet.
As reliable GDP per head figures, in terms of purchasing power standards (PPS) to take account of differences in price levels between countries, are not available prior to 1993, the magnitude of this de­cline is difficult to assess.
Ale­nemisen suuruutta on vaikea arvioida, koska luotetta­via asukaskohtaisia bkt­lukuja ei — maiden väliset hintatasojen erot huomioon ottavin ostovoimakor­jauksin mitattuina — ole saatavissa ennen vuotta 1993.
In 1995, GDP per head, in PPS terms, in the CEE countries was only 38% of the EU average, a major difference not only compared with the average of EU Member States but also in rela­
Vuonna 1995 ostovoimakorjattu asukaskohtai­nen bkt oli KIE­maissa ainoastaan 38 prosenttia EU:n keskiarvosta.
38 GDP growth in Central and Eastern Europe, 1993-97 tion to the Cohesion countries (Ireland, Spain, Portugal and Greece), whose average GDP per head was 76% of the EU average in 1995.
Vuodesta 1995 läh­tien bkt on kasvanut EU:n keskiarvoa huomattavasti enemmän Puolassa, Slovakiassa, Sloveniassa ja Bal­tian maissa sekä hieman EU:n keskiarvoa enemmän Unkarissa.
From left to right: 1993 to 1997
Vasemmalta oikealle: 1993­1997
As might be expected, variations in GDP per head between countries are significant.6Slovenia had the highest
Romaniassa ja Bulgariassa bkt on puo­lestaan alentunut, joten niiden kohdalla ero EU:hun on edelleen kasvanut.
Source: Eurostat level of GDP per head in 1995, at 65% of the EU average, closely followed by the Czech Republic at 62%.
Lähde: Eurostat
In Slovakia and Hungary, GDP per head was also above the average in the region at 43­45% of the EU average, while in Po­land, it was slightly below at 36% (Graph 39).
Jos kasvu jatkuu samalla vauhdilla, asukaskohtainen bkt tulee muutaman seuraavan vuoden kuluessa joillakin alueilla ylittämään 75 prosenttia EU:n keskiarvosta, erityisesti Sloveniassa ja Tsekissä.
The lowest levels were in Romania and Estonia (32% of the EU average), Bulgaria (28%) and the Bal­tic States, of Estonia (32%) and Lithua­
Tästä syystä nämä alueet ei­vät mahdollisesti täytä rakennerahas­tojen tavoite 1:n kelpoisuusehtoja. Lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä
4 Enlargement nia (28%), with Latvia having the lowest level of all the countries with GDP per head of only 25% of the EU av­erage.
Alueellisia näkökohtia tämä lähentymisprosessi ei kuitenkaan antane aihet­ta merkittäviin tarkistuksiin EU:n rakennepolitiikassa.
ever, since 1993 or so, output has risen again in most countries, but with a significant shift in the composi­tion from heavy industry to consumer goods.
Asukaskohtainen bkt oli vuonna 1995 kaikilla alueilla Prahaa ja Bratislavaa lukuun ottamatta alle 75 prosenttia EU:n keskiarvosta. Alueelliselle epätasapainolle on luonteenomaista suurempien kaupunkikeskusten suhteellinen vauraus.
Despite the substantial fall in output in the early 1990s, indus­trial production still accounts for between 30 and 40% of GDP in most CEE countries, more than in most Un­ion Member States.7
Tsekin ta­savallan ja Slovakian pääkaupunkien lisäksi Buda­pestin ja Varsovan alueet sekä Slovenian pääkaupun­gin alue ovat ainoita, joissa asukaskohtainen bkt oli enemmän kuin puolet EU:n keskiarvosta.
The recovery in most CEE countries has seen GDP growth exceeding that in the EU in every year since 1993 and has led to some narrowing of the gap in GDP per head.
Kuitenkin noin vuodesta 1993 lähtien tuotanto on kasvanut useimmissa maissa samalla kun on tapahtunut siirty­mä raskaasta teollisuudesta kulutushyödykkeiden suuntaan.
Between 1995 and 1997, growth aver­aged just under 4% a year in the 10 countries taken together, almost twice the rate in the Union, with the result that the gap closed over these two years from 38% of the EU to 40%.
1990­luvun alussa tapahtuneesta merkittä­västä teollisuustuotannon laskusta huolimatta teolli­suustuotannon osuus useimpien KIE­maiden bkt:stä on yhä 30­40 prosenttia, mikä on enemmän kuin useimmissa unionin jäsenvaltioissa7.
This has been most pronounced in retailing, hotels and restaurants, fi­nancial services and activities connected with tour­ism.
Useimmat muut alueet ovat kärsineet enemmän teolli­sen tuotannon ja/tai maataloustuotannon laskemises­ta, jota on vain osaksi kompensoinut palvelusektorin kasvu.
By 1995, the share of services in GDP ranged from some 35% in Romania to close to 65% in Estonia and Hungary, with the Baltic States, the Czech Re­public and Slovakia experiencing the highest in­crease.
Tästä on nimenomaan kyse Puolan itäisissä osissa, Koillis­Romaniassa sekä suuressa osassa Bulgariaa, Latviaa ja Liettuaa, joissa asukaskohtai­nen bkt oli vuonna 1995 alle 30 prosenttia EU:n kes­kiarvosta.
The gap has not, however, narrowed in all the coun­tries and, where it has, the extent has varied.
Tsekissä elinkeinotoiminta on jakautunut suhteellisen tasaisesti ympäri maata, joten alueelliset erot ovat pienet.
Since 1995, GDP growth was substantially higher than the EU average in Poland, the Slovak Republic, Slovenia and the Baltic States and slightly higher in Hungary.
Asukaskohtainen bkt on alhaisin Kes­ki­Böömissä, mutta tämä heijastaa kaiketi laajamit­taista työmatkaliikennettä pääkaupunkiin, mikä suu­reksi osaksi selittää myös Prahan korkean asukaskohtaisen bkt:n.
Between 1995 and 1997, the catching­up process was most marked in Estonia, where GDP per head in­creased from 32% of the EU average to 37%, in Po­land, where it rose from 36% to 40% and Slovakia, where it rose from 43% to 47%.
Samaan aikaan Praha on sel­keästi hyötynyt palvelusektorin kasvusta ja kansain­välisistä kontakteista.
In Slovenia, the in­crease was from 65% to 68% — to much the same level in 1997, therefore, as in Greece.
Sama pitää paikkansa Buda­
The development of agriculture has been more di­verse.
Päinvastoin kuin teollisuudessa, palvelusektorin ke­hittymättömyys ja siirtymän valloilleen päästämä pa­toutunut kysyntä on johtanut merkittävään tuotannon kasvuun sektorilla.
In most countries, production declined sharply in the early years of transition as farms were priva­tised and collectivisation was abandoned, leading to an increase in the number of separate units, a reduc­tion in average size and reduced efficiency.
Tämä on ollut erityisen silmiinpis­tävää vähittäiskaupan alalla, hotelli­ ja ravintola­alal­la, rahoituspalvelualalla sekä matkailuun liittyvässä toiminnassa.
The de­cline was especially marked in Poland, the Baltic States and Hungary, in all of which agriculture had been a major source of output.
Vuoteen 1995 mennessä palvelusekto­rin osuus bkt:stä vaihteli Romanian noin 35 prosentis­ta Viron ja Unkarin lähes 65 prosenttiin.
It was also significant in the Czech Republic, Slovakia and Slovenia, where the sector was less important.
Palvelusektori kasvoi eniten Baltian maissa, Tsekissä ja Slovakias­sa.
GDP per head in Central and Eastern Europe, 1995 and 1997
Bkt/asukas Keski­ja Itä­Euroopassa, 1995 ja 1997
The CEE countries have experienced a significant shift in the sectoral composition of production during the transition, with, in general, a decline in industrial output and an expansion of services.
Maanviljelyn kehitys on ollut monimuotoisempaa. Useimmissa maissa maataloustuotanto laski jyrkästi siirtymän alkuvuosina.
This reflects, in part, the underdeveloped nature of the latter and the inability of many enterprises in the industrial sector to compete with imports from market economies as trade barriers were reduced and subsidies with­drawn.
Tällöin yksityistettiin maatilat ja luovuttiin kollektivoinnista, mikä johti erillisten yksi­köiden määrän lisääntymiseen, niiden keskikoon pie­nenemiseen ja alentuneeseen tehokkuuteen.
The fall in industrial production was markedly greater than of GDP as a whole throughout the region, particularly in the early years of the transition. How­
Toisaalta Bul­gariassa ja Romaniassa maataloustuotanto on pysynyt paljolti samalla tasolla suhteessa bkt:hen kuin ennen siirtymän alkua.
4 Enlargement at much the same level in relation to GDP as before the transition began.
Alueelliset erot korostuvat Unkarissa, jonka itäiset ja varsin kin koilliset osat kärsivät laskeneesta teollisuus- ja maataloustuotannosta.
GDP per head was in most cases between 30% and 50% of the EU average.
Arvioiden mukaan työllisten määrä laski vuosien 1989 ja 1995 välisenä aikana hieman yli kuusi miljoonaa eli noin 14 prosenttia, kun mukaan ei lueta Baltian maita8.
Conversely, many regions in the North-East and South-East have been disproportionately affected by falling agricultural pro duction and, in some cases, the collapse of particular industries.
Baltian maissa työllisyyden arvioidaan laskeneen noin puolella miljoonalla. Suurin pudotus tapahtui pääsääntöisesti siirtymän alkuvuosina (19891993).
In these. GDP per head was mostly below 30% of the EU average.
Vuoteen 1994 tai 1995 mennessä työllisyys vakautui ja joissain maissa se jopa kohosi.
In Slovakia, a significant imbalance, accentuated by commuting, exists between Bratislava, which has a rapidly expanding service sector, and the rest of the country.
Puolassa Varsova ja läntiset alueet ovat hyötyneet muuta maata suuremmasta ulkomaisten investointien määrästä samoin kuin kaupan ja palvelusektorin no peammasta kasvusta.
Western areas have benefited from the proximity of the Czech market, the Slovak Republic's main trading partner, while the Eastern areas have suffered a substantial reduction in industrial production, though Kosice seems to have maintained a comparatively high level of GDP per head.
Näillä alueilla asukaskohtai nen bkt oli useimmissa tapauksissa 30-50 prosenttia EU:n keskiarvosta.
In addition, rural ar eas located mainly in the North-Eastern and South-Central parts of the country, have been depressed by the decline in agricultural production.
Monet maan koillis- ja kaakkoisosan alueet ovat kärsineet suhteettomasti laskevasta maataloustuotannosta ja joissain tapauksissa myös tiettyjen elinkeinojen romahtamisesta.
Reliable data for GDP per head by region are not yet available for the CEE countries, but preliminary estimates suggest the following (Map 47).
Työllisyyden laskun voimakkuus vaihtelee huomattavasti eri maiden välillä heijastaen osaksi vauhtia, jolla uudistukset toteutettiin.
In all regions apart from Prague and Bratislava, GDP per head was below 75% of the EU average in 1995.
Arvioiden mukaan työssä käyvien määrä väheni vuosina 1989-1992 Bulgariassa 25 prosenttia, Unkarissa 22 prosenttia sekä Slovakiassa ja Puolassa 13 prosenttia.
Regional imbalances are characterised by the relative prosperity of the larger urban centres.
Tsekissä ja Romaniassa työllisyys laski vähemmän, ainoastaan 9 ja 5 prosenttia.
The regions of Budapest, Warsaw and the Czech and Slovak capitals are, to gether with Slovenia, the only ones in which GDP per head was over half the EU average.
Voimakkuudestaan huolimatta työllisyyden lasku oli useissa maissa (erityisesti Bulgariassa ja Romaniassa) kuitenkin tuntuvasti alhaisempi kuin tuotannon lasku.
Additionally, Western regions also tend to be more prosperous and these, together with urban regions, typically have a better endowment of infrastructure, much greater inward flows of foreign investment and a higher rate of expansion of services.
Tämä antaa aihetta uskoa, että jakson aikana työpaikkoja suojattiin yhä markkinavoimilta ja että työllisyys pysyi korkeammalla tasolla kuin jos toteutetut uudistukset olisivat olleet laajempia.
Conversely, most other regions have generally been more affected by the decline in industrial and/or agricultural production which has only partially been compensated by expanding services.
Slovakiassa työmatkaliikenteen vaikutus korostaa huomattavaa epätasapainoa nopeasti kasvavan palvelusektorin omaavan Bratislavan ja muun maan välillä.
This is particularly the case for Eastern parts of Poland, North-Eastern Romania and major parts of Bulgaria, Latvia and Lithuania where GDP per head was below 30% of the EU average in 1995.
Tosin Koslcessa asukaskohtainen bkt näyttää pysyneen suhteellisen korkeana. Pääasiassa maan koillis- ja eteläisissä keskiosissa si jaitsevia maaseutualueita on lisäksi heikentänyt maa taloustuotannon laskeminen.
Regional disparities in Romania mainly reflect the spatially-differentiated impact of economic and, in particular, industrial decline.
Baltian maissa jakson aikana tapahtunutta työllisyyden muutosta on vaikea arvioida puuttuvien tietojen takia.
The Eastern regions, es pecially the North-East, have the lowest GDP per head, while the level is highest in Bucharest, though below 50% of the EL) average in 1995.
Työllisyyden laskun uskotaan kuitenkin olleen vähäisempää, koska tärkeimmät uudistukset to teutettiin muita maita myöhemmin.