natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Except in the three Spanish regions and one East German region included among these, all have unemployment below the EU average, some substantially below.
Kaikilla teollisuusalueilla — lukuun ottamatta kolmea Espanjan ja yhtä Saksan uutta osavaltiota — työttömyysaste on alle EU:n keskiarvon, joillakin huomattavastikin sen alapuolella.
This is even more marked for the top 10 regions, where unemployment averaged only 6.2% in 1997.
Ilmiö on vielä selvempi kärkikymmenikköön kuulu villa alueilla, joilla työttömiä oli keskimäärin vain 6,2 pro senttia vuonna 1997.
As in the case of their GDP per head, this in part reflects the fact that the re gions with the highest concentration of employment in manufacturing are, almost by definition, the most successful ones. It also reflects the importance of
Samalla tämä seikka kuvastaa teollisuuden menestymisen merkitystä työpaikkojen luo misessa muilla toimialoilla, erityisesti yrityspalveluissa.
Although unemployment is below average in many rural areas, underemployment is common.
Vaikka työttömyys monilla maaseutualueilla onkin alle EU:n keskiarvon, alityöllistyminen on yleistä.
For example, while part-time working is more prevalent in urban areas, a greater proportion of those working part-
Esimerkiksi osa-aikainen työ on hallitsevampaa kaupunkialueilla, mutta suurempi osuus maaseutualueilla työskentelevistä osa-aikatyöläisistä (42%) kuitenkin haluaisi kokopäivätyötä.
% in 1997. Despite the fact that
paljon korkeampi kuin miesten: vuonna 1997 naisia oli työttömänä keskimäärin 12,5 prosenttia ja miehiä 9,5 prosenttia.
2 women form just over 40% of Europe's labour force, they account for nearly half of the unemployed and slightly over half of the longterm unemployed.
Vaikka naisten osuus Euroopan työvoimasta on vain hieman yli 40 prosenttia, työttömistä lähes puolet ja pitkäaikaistyöttömistä hieman yli puolet on naisia.
Employ ment rates for women remain significantly Icwer than for men, at only 50% over the Union as a whole as op posed to 70%. Moreover, many of these work part-time
Koko unionissa naisten työllisyysaste (vain 50 prosenttia) on edelleen huomattavasti alempi kuin miesten (70 prosenttia).
% as against 6% of men).
Lisäksi monet naisten työpaikoista ovat osa-aikaisia (32,5 % vs. miesten 6 %).
In addition, rural areas on average lag behind cities in terms of the skills of the work force.
Maaseutualueet ovat yleisesti ottaen kaupunkialueita heikommassa asemassa myös työväestön taitojen suhteen.
The proportion of the population in urban areas with an above average education level (54%) is higher than in intermediate areas (50%) and much higher than in rural ones (41 %).
Keskimääräistä korkeammin koulutetun väestön osuus on kaupunkialueilla korkeampi (54 %) kuin välialueilla (50 %) ja selvästi suurempi kuin maaseutualueilla (41 %).
This is reflected in the relative number working in the more skilled occupations, as managers, technicians or professionals, which is 39% of all those em ployed in urban areas as against only 26% in rural ones.
Erot näkyvät korkeampaa koulutusta vaativilla aloilla (muun muassa johtotehtävissä, teknisten alojen asiantuntijatehtävissä ja akateemisilla aloilla) työskentelevien suhteellisissa määrissä. Kaupunkialueilla tällaisilla aloilla työskenteleviä on 39 prosenttia ja maaseutualueilla vain 26 prosenttia.
Nevertheless, a number of areas within urban regions have a relatively lowskilled work force and a significant skills gap exists in such areas.
Tästä huolimatta kaupunkialueillakin on monin paikoin suhteellisen vähän koulutettua työvoimaa, ja tällaisilla alueilla työntekijöiden taidoissa on huomattavia eroja.
The greatest challenge to equalising opportunities for women and men in the labour market lies in the need to enable both to reconcile work and family responsibilities in a better way than at present.
Miesten ja naisten työmarkkina-aseman tasavertaistamisen suurimpana haasteena on antaa molemmille su kupuolille mahdollisuus sovittaa työ ja perhe yhteen nykyistä paremmin.
Although reconciling the two is as difficult for men as it is for women, it remains the case that vastly more women than men are forced to make a choice in favour of their family and have to suspend their working careers.
Työn ja perheen yhteensovittaminen on miehille yhtä vaikea tehtävä kuin naisillekin. Kuitenkin naiset joutuvat selvästi miehiä useammin asettamaan perheensä etusijalle ja työuransa taka-alalle.
As a result, firms which are willing to be flexible and make themselves more family-friendly, allowing, for example, people to work part-time or flexible hours, are likely to be at an advantage in attracting and re taining women employees.
Niinpä perheisiin myönteisesti suhtautuvat yritykset, joissa ollaan halukkaita joustamaan, saavat todennäköisesti helpommin houkuteltua ja pidettyä naispuolisia työntekijöitä. Joustavuuteen ja perhekeskeisyyteen kuuluu muun muassa se, että työntekijöillä on mahdollisuus joustaviin työaikoihin tai osa-aikaiseen työhön.
This is perhaps a major reason for the concentration of women in the service sector.
Tämä lieneekin tärkein syy naisten työllisyyden keskittymiseen palvelusektorille. torille.
The age structure of the population also seems to work against rural areas.
Väestön ikärakennekin näyttää olevan maaseutualueille epäsuotuisa.
Whereas the number of people aged 65 and over amounts to 22% of those of working age (15 to 64) in urban areas, in rural ones, the figure is 27%, over 1 in 4.
Eläkeikäisten (eli vähintään 65-vuotiaiden) määrä kaupunkialueilla on 22 prosenttia työikäisten (15-64-vuotiaiden) määrästä.
This reflects in part the tendency for people to move into rural areas when they retire, or even just before, but it also reflects an exodus of young people to urban areas where job opportunities are greater, so reducing the available work force.
Maaseutualueilla eläkeläisten osuus on 27 prosenttia eli enemmän kuin yhden suhde neljään. Tämä heijastaa ihmisten pyrkimystä muuttaa maaseudulle jäätyään eläkkeelle tai juuri ennen eläkkeelle jäämistä.
There are other obstacles to be overcome, such as perceptions of women, including women's perceptions of themselves, if women are to be less concentrated in a few traditional activities and in relatvely low positions within the company or organisation they work for.
Toisaalta luvuissa näkyy myös nuorten muutto kaupunkialueille, joilla työmahdollisuudet ovat paremmat.
There are, however, positive trends:
Nuorten muuttoliike vähentää maaseudun työvoimaa.
In sum, although urban areas tend to have a stronger economic base than other regions, they also have higher levels of unemployment on average.
Yhteenvetona voidaan todeta, että vaikka kaupunkialueiden talous on yleensä vankemmalla pohjalla kuin muiden alueiden, niiden työttömyysluvut ovat myös keskimääräistä korkeammat.
In rural areas, the problem is as much of job quality and low wages.
Maaseutualueilla ongelmina ovat sekä työn sisältö että matalat palkat.
In both groups, however, there is a significant minority of regions and areas within these with very high rates of unemployment where economic restructuring is underway.
Sekä kaupunki- että maaseutualueilla on kuitenkin huomattavana vä hemmistönä alueita ja seutuja, joilla on talouden rakenneuudistusten vuoksi hyvin korkeat työttömyysluvut.
Employment of women in the regions the difference between men and women in terms of the opportunity to work diminishes with rising educational levels and for university graduates the difference is relatively small.
Erot miesten ja naisten työllistymismahdollisuuksissa vähenevät koulutustason noustessa. Yliopistotutkinnon suorittaneilla ero on suhteellisen vähäinen.
In 1997, for ex ample, 80% of women graduates aged 25 to 64 were in employment, only slightly less than the fig ure for men (90%).
Esimerkiksi vuonna 1997 yliopistotukinnon suorittaneista 25-64-vuotiaista naisista 80 prosenttia oli työssä.
On the other hand, only 44% of women with only basic schooling were in work as against 76% of men.
Toisaalta ainoastaan peruskoulun käyneistä naisista vain 44 prosenttia oli työssä, kun vastaavasti koulutetuista miehistä työssä oli 76 prosenttia.
Moreover, women's educational qualifications are rising faster than for men, those aged 25 to 29 having higher qualifications, on average, than men of the same age;
Lisäksi naisten koulutuksellinen pätevyys lisääntyy nopeammin kuin miesten. 25-29-vuotiaat naiset ovat keskimäärin korkeammin koulutettuja kuin saman ikäluokan miehet.
Despite progress in recent years, women are in many respects still at a disadvantage in the European labour market.
Viime vuosien edistyksestä huolimatta naiset ovat yhä monilta osin huonossa asemassa Euroopan työmarkkinoilla.
Although the net additional jobs created over the past 10 years and more have virtually all gone to women, this job growth has failed to keep pace with the increasing number of women who want to work.
Vaikkakin viimeisen kymmenen vuoden aikana luoduista nettolisätyöpaikoista käytännössä kaikki ovat menneet naisille, työpaikat eivät ole lisääntyneet samaa tahtia kuin työtä haluavien naisten määrä.
As a the combination of increasing education and changing attitudes means that employment rates of women are converging on those of men — be tween 1987 and 1997, they rose from 46% of workingage population to 50%, whereas those
Lisääntyvä koulutus ja muuttuvat asenteet yhdessä vaikuttavat siten, että naisten työllisyys lähentyy miesten työllisyyttä: työllisten naisten osuus työikäisestä naisväestöstä nousi 46 prosentista 50 pro senttiin vuosina 1987-1997.
1.2 Unemployment and the labour market for men declined from 74% to 68%.
1.2 Työttömyys ja työmarkkinat senttiin.
Nevertheless, although the difference is diminishing, it remains large;
Ero on kaventumisestaan huolimatta edel­leen suuri.
• women are concentrated in the growing service sector and are, therefore, less at risk of losing their job than men, who are employed disproportionately in agriculture and manufacturing where restructuring is taking place.
Tästä syystä naisten uhka jäädä työt­tömiksi on pienempi kuin miesten, joista suhteetto­man suuri osa työskentelee maataloudessa ja teollisuudessa eli aloilla, joilla on meneillään raken­neuudistuksia.
In the four Cohesion countries, unemployment among women is double that in the EU as a whole (22% as against 1272%).
Neljässä koheesiomaassa naisten työttömyys on kaksi kertaa niin yleistä (22 %) kuin EU:ssa kokonaisuutena (12,5 %).
Women, therefore, tend to suffer disproportionately from in creasing unemployment (Map 9).
Näin ollen naiset yleensä kärsivät suhteettomasti työttömyyden lisäänty­misestä (kartta 9).
In 1997, rates for women were particularly high in Spain (ranging from 15% in Navarra to 42% in Andalucía), Southern Italy (34% in Calabria and Campania) and Eastern Germany (20-25%) as well as parts of Greece and Fin land, and these regions showed the greatest increases over the period 1987 to 1997.
Vuonna 1997 naisten työttömyys oli erityisen suurta Espanjassa (jossa se vaihteli Navarran 15 prosentista Andalusian 42 prosenttiin), Etelä­Italian Calabriassa ja Campaniassa (34 %), Saksan itäosissa (20­25 %) sekä osissa Kreikkaa ja Suomea. Näillä alueil­la naisten työttömyys lisääntyi eniten vuosina 1987­1997.
Much of the difference in employment rates of women between regions is attributable to part-time working, which is considerably more important in the higher employment areas.
Suuri osa eroista naisten työllistymisessä eri alueilla se­littyy osa­aikatyöllä, jonka osuus on selvästi merkittä­vämpi korkeamman työllisyyden alueilla.
The number of women with fulltime jobs in lagging regions, therefore, is not so much lower ihan in the rest of the EU relative to people of working age.
Kokopäivä­työssä olevien naisten määrä työikäiseen väestöön verrattuna ei siten ole hitaammin kehittyneillä alueilla ko­vin paljon alempi kuin muualla EU:ssa.
The average rate in Spain and Italy is around 30%, only slightly lower than the EU average, and not so far behind the rate in the Nordic countries of 40-50%.
Kokopäivätyötä tekevien naisten keskimääräinen osuus Espanjassa ja Italiassa on noin 30 prosenttia eli vain hieman alempi kuin EU:n keskiarvo — eikä se ole kovin paljoa jäljessä Pohjoismaidenkaan 40­50 prosentin osuudesta.
The regional pattern reflects this pattern of change.
Alueelliset piirteet heijastelevat yllä kuvattua muutosta.
In some countries and regions, much progress has been made in opening up opportunities for women, while others still have a long way to go.
Joissakin maissa ja joillain alueilla naisten työmahdolli­suuksien lisäämisessä on onnistuttu hyvin, kun taas toi­silla on vielä pitkä matka kuljettavanaan.
For example, in Den mark, Sweden and Finland, employment and unem ployment rates of women are generally much more similar to those of men than elsewhere in the Union (Map 10, Graph 10).
Esimerkiksi Tanskassa, Ruotsissa ja Suomessa naisten työllisyys­ ja työttömyysluvut ovat paljon lähempänä miesten lukuja kuin muualla unionissa (kartta 10, kaavio 10).
This reflects a long tradition of in clusion, gender equality and childcare provision in these counties.
Tämä ku­vastaa näiden maiden pitkää tasapuolisen työmark­kinoille osallistumisen, sukupuolten tasa­arvon ja lasten­hoidon järjestämisen perinnettä.
The position is similar in the UK, probably reflecting the high proportion of service employ ment, and unemployment among women is actually less than among men, although employment rates for women with young children are relatively low.
Vastaavanlainen tilanne on Isossa­Britanniassa, jossa syynä lienee palve­lualojen työpaikkojen suuri osuus. Naisia on itse asiassa vähemmän työttöminä kuin miehiä, vaikka pienten lasten äitien työssäkäynti onkin suhteellisen harvinaista.
Only around 1 in 20 women of working-age, however, has a part-time job in Spain and Italy and only 1 in 30 in Greece, as opposed to around 1 in 6 in the EU as a whole and over 1 in 4 in Sweden and the UK.
Toisessa ääripäässä eli Välimeren maissa (Espanjassa, Italiassa ja Kreikassa) alle puolet naisista on työmark­kinoiden käytettävissä. Heidän määränsä on kuitenkin li­sääntymässä, varsinkin Espanjassa.
The op portunity for women to work part-time is, therefore, substantially smaller in regions in the former three countries, as well as in Portugal, than in most North ern parts of the Union (Map 11 ).
Tästä syystä vain hieman yli kolmannek­sella näiden maiden työikäisistä naisista on työtä; mah­dollisuudet saada osa­aikatyötäkin ovat paljon vähäi­semmät kuin muualla (ks. esim. kaavio 11 ).
At the other extreme, in the Mediterranean countries of Spain, Italy and Greece, less than half of women participate in the labour market, despite an increasing activity rate, particularly in Spain.
Espanjassa ja Italiassa kuitenkin vain yhdellä kahdesta­kymmenestä työikäisestä naisesta on osa­aikatyö ja Kreikassa vain yhdellä kolmestakymmenestä.
Moreover, those who do join the labour market generally experience high unemployment and, as a result, not much more than a third of women of working age in these countries have a job, while the opportunities for part-time work are much less than elsewhere (see, for example, Graph 11).
EU:ssa kokonaisuutena yksi kuudesosa naisista on osa­aikai­sessa työssä, ja sekä Ruotsissa että Isossa­Britanniassa osa­aikaisten naistyöläisten osuus on yli neljännes. Näin ollen Espanjassa, Italiassa, Kreikassa ja Portugalissa naisten mahdollisuudet saada osa­aikatyötä ovat huo­mattavasti vähäisemmät kuin suurimmassa osassa unionin pohjoisia maita (kartta 11 ).
Male and female employment and unemployment, 1997
Naisten työllisyys ja työttömyys jäsenmaittain, 1997
% women 15-64
Miesten ja naisten työllisyys ja työttömyys, 1997
% of population 15-64
% 15­64­vuotiaista naisista
EUR15 women
—^ EUR15 miehet
EUR4 men
^ EUR15 naiset
EUR4 women
^ EUR15 miehet
Source: Eurostat. LES
Lähde: Eurostal. työvoimatutkimus
Source: Eurostat. LES
Lähde: Eurostat, työvoimatutkimus
1.2 Unemployment and the labour market tion of men also work part-time ( 10% or more of men in employment in some cases).
1.2 Työttömyys ja työmarkkinat
The chance of working part-time makes an important contribution to the ability of women to pursue working careers.
Osa-aikainen työ lisää huomattavasti naisten mahdollisuuksia osallistua työelämään.
Although it is sometimes portrayed as a 'second-class' form of employment, the Labour Force Survey found that over 80% of women employed in part-time jobs in 1997 worked in them by choice and did not want to work full-time.
Vaikka osa-aikatyötä joskus pidetäänkin toisen luokan työnä, vuoden 1997 työvoimatutkimus paljasti, että 80 prosenttia osa-aikatyössä olevista naisista oli nimenomaan valinnut osa-aikaisen työn eikä halunnutkaan kokopäivätyötä.
The situation in the worst affected regions
Pahiten työttömyydestä kärsivien alueiden tilanne
Regional unemployment in Portugal contrasts with that in Spain.
Portugalin alueellinen työttömyys on Espanjan vasta kohta.
Despite similar geographical and historical circumstances, unemployment performance in the two countries has been very different since the beginning of the 1980s.
Samankaltaisista maantieteellisistä ja historiallisista olosuhteista huolimatta työttömyystilanne on näissä kahdessa maassa ollut hyvin erilainen 1980-luvun alusta lähtien.
While rates in Spain have generally risen over this period, in Portugal, they have remained relatively low, fluctuating between 4% and 8%.
Espanjassa työttömyysluvut ovat pää asiassa kohonneet tarkasteltavana olevan ajanjakson aikana, kun taas Portugalissa ne ovat pysyneet suhteellisen alhaisina vaihdellen 48 prosentin välillä.
Recent restructuring of the textile industry has been absorbed comparatively well given the scale of job losses, and even in Alentejo, the worst-affected region, unemployment was only 10% in 1997.
Maa on kestänyt viimeaikaisen tekstiiliteollisuuden rakenne uudistuksen verraten hyvin huomioon ottaen menetettyjen työpaikkojen määrä. Jopa pahiten kärsineellä alueella, Alentejossa, työttömiä oli vuonna 1997 vain kymmenen prosenttia.
Unemployment in Spain is the highest in the Union, affecting nearly 1 in 5 of the labour force — almost 31/2 million people — in 1997.
Espanjassa on unionin korkein työttömyys. Se kosketti lähes viidesosaa työvoimasta — lähes 3,5 miljoonaa ihmistä — vuonna 1997.
In addition, low activity rates among women (around 40%) suggest significant hidden unemployment and a large underused pool of labour.
Lisäksi naisten työvoimaosuus oli alhainen (noin 40 %), mikä viittaa huomattavaan piilotyöttömyyteen ja suureen käyttämättömään työvoima reserviin.
Explanations for Portugal's performance relative to Spain's include a higher and better balance of em ployment — activity rates of women are high and un employment low, so there is little slack to be taken up — and less rigidity of wages and contracts of employ ment.
Selityksinä Portugalin Espanjaan verrattuna paremmalle kehitykselle ovat muun muassa korkeampi työllisyys ja parempi työllisyyden tasapaino — naiset ovat jo vahvasti mukana työmarkkinoilla ja heidän työttömyytensä on vähäistä — sekä joustavammat palkat ja työsopimukset.
In addition, high levels of support from the Structural Funds have smoothed the necessary modernisation of the structure of production.
Lisäksi rakennerahastoilta saatu huomattava tuki on helpottanut tuotantorakenteen välttämättöntä ajanmukaistamista.
On the other hand a large proportion of employment in agriculture and evidence of underemployment suggest that Por tugal has still to face significant restructuring in the future.
Toisaalta maataloudessa olevien työpaikkojen suuri osuus ja alityölllsyyden merkit viittaavat siihen, että Portugalilla on yhä edessään huomattavia rakenne uudistuksia.
Part of the difference relative to Spain may, therefore, simply reflect the fact that economic re structuring is less advanced.
Näin ollen osa eroavuuksista saattaa yksin kertaisesti heijastaa sitä, että Portugalissa talouden ra kenneuudistus on edistynyt Espanjaa hitaammin.
Although Portugal starts from a relatively good position, continued advance ment is likely to depend on the labour market remain ing flexible and ongoing Community support for restructuring.
Vaikka alkuasetelma onkin Portugalissa suhteellisen hyvä, edistymisen jatkuminen riippunee työmarkkinoiden säilymisestä joustavina sekä unionin jatkuvasta tuesta ra kenneuudistukselle.
Changes in unemployment in Spain, as elsewhere, have generally mirrored economic performance, with marked reductions in the second half of the 1980s (when employment grew by 3V?.% a year) and large rises in the early 1990s (when employment fell by 1% a year).
Espanjan työttömyydessä tapahtuneet muutokset ovat usein seurailleet talouden kehitystä samoin kuin muuallakin: 1980-luvun lopulla työttömyys väheni huomattavasti (työllisyys lisääntyi 3,5 prosenttia vuodessa), ja 1990-luvun alkupuolella työttömyys puolestaan lisääntyi merkittävästi (työllisyyden vähentyessä prosentin vuosi vauhtia).
Recent recovery has again served to reduce rates, though this has tended to favour regions with unemployment below the national average.
Viimeaikainen elpyminen on jälleen vähentänyt työttömyyttä. Tosin vähenemisestä ovat hyötyneet lähinnä ne alueet, joiden työttömyys on ollut kansallisen kes kiarvon alapuolella.
Over the period 1987 to 1997, rates fell from 15.1% to 10% in Navarra and from 23.2% to 18.8% in Pais Vasco, while they actually increased in Andalucía (from 31.1% to 32.0%) and Extremadura (from 25.9% to 29.5%).
Toisaalta työttömyys itse asiassa lisääntyi samassa ajassa Andalusiassa (31,1 prosentista 32,0 prosenttiin) ja Extremadurassa (25,9 prosentista 29,5 prosenttiin).
Unemployment in Greece is low but gradually in creasing and, as in Portugal, there are features which give cause for concern.
Kreikassa työttömyys on vähäistä, mutta se on koko ajan lisääntymässä ja kehityksessä on Portugalin tapaan huolestuttavia piirteitä.
Restructuring is continuing in agriculture and in many industrial sectors as well as in the public sector, traditionally a large employer, but still has some way to go.
Rakennemuutos jatkuu maata loudessa ja monilla teollisuuden aloilla sekä julkisella sektorilla, joka on perinteisesti ollut merkittävä työnantaja.
The industrial base, how ever, is weaker than in Portugal.
Maan teollisuuspohja on kuitenkin heikompi kuin Portugalissa.
On the one hand, economic growth is lower.
Yhtäältä talouskasvu on hitaampaa.
On the other, there is a large reserve of unused labour, with activity rates, particularly among women, being among the lowest in the EU.
Toisaalta maassa on suuri hyödyntämätön työvoimareservi: varsinkin naisten työvoimaosuus on EU:n alhaisimpia.
Part of the reason for this lies in extensive restructuring as modernisation of the economy takes place.
Vuosina 1987-1997 työttömyys kasvoi 7,4 prosentista 9,6 prosenttiin.
Levels of productivity have converged towards the EU average, but the new industrial base still needs to be broadened.
Tuotantotaso on lähentynyt EU:n keskiarvoa, mutta uusi teollisuuspohja on yhä laajennuksen tarpeessa.
However, although longterm unem ployment rates are high, the proportion of the jobless who are longterm unemployed (just over half) is only slightly above the EU average.
Huolimatta korkeasta pitkäaikaistyöttömyysasteesta pitkäaikaistyöttömien osuus (hieman yli puolet) kaikista työttömistä ihmisistä on kuitenkin vain hiukan EU:n kes kiarvon yläpuolella.
Moreover, unemploy ment has come down rapidly since the present recovery began and the employment-content of growth has
Lisäksi työttömyys on alentunut no peasti siitä lähtien, kun meneillään oleva elpyminen al koi, ja kasvun työllistävä vaikutus on lisääntynyt selvästi.
The lack of jobs for women is reflected in the fact that the unemployment rate of women is more than double that of men, while youth unemployment, more than 4 times that for those of 25 and over, reflects an inadequate rate of new job creation. Unemployment rose
Tästä voidaan päätellä, että Espanja on maa, jonka työttömyyttä saatetaan kyetä vähentämään huomattavasti pelkän talouskasvunkin avulla.