natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As argued in Section 2.2.3, GIS and the diffusion of spatial databases, make it possible to bring data coming from different organisations together in a way that was not possible until very recently.
Kuten osassa 2.2.3 todetaan, paikkatietojärjestelmien (GIS) ja aluetietokantojen levittämisen ansiosta eri laitoksista peräisin olevat tiedot voidaan koota yhteen tavalla, joka on ollut mahdollinen vasta vähän aikaa.
Whilst requiring careful consideration and clear policies to ensure that issues of privacy and confidentiality are not breached, these developments in geographic information can clearly benefit local governance and service delivery by exposing the areas in greatest needs and permitting the concentration of policies and resources in these areas.
Tällainen maantieteellisen tiedon kehittyminen, joka edellyttää huolellista pohdintaa ja selkeitä menettelytapoja yksityisyyden ja luottamuksellisuuden turvaamiseksi, voi selvästi edistää paikallishallintoa ja palvelujen toimittamista, koska sen myötä saadaan selville alueet, joilla puutteet ovat suurimmat, ja mahdollistetaan strategioiden ja varojen kohdentaminen näiden alueiden hyväksi.
Townsend Index of Deprivation, which is similar to the one computed by the Department of Environment, Transport, and the Regions and discussed in Section 3.2.
Välineenä käytetään Townsendin köyhyysindeksiä (¿'TownsendIndex of Deprivation"), joka muistuttaa ympäristö, liikenne- ja alueministeriön laatimaa suhdelukua, jota käsiteltiin osassa 3.2.
This is a relative measure of deprivation, i.e. it is calculated (in this case) against the average for the city as a whole.
Townsendin indeksi on suhteellinen köyhyysmittari, eli se lasketaan (tässä tapauksessa) koko kaupungin keskiarvoon nähden.
What the maps show is that even though relative deprivation declined in Sheffield between 1981 and 1991, it has concentrated spatially in two main areas, one North and one South of the city centre.
Kartoista käy ilmi, että vaikka suhteellinen köyhyys Sheffieldissä väheni vuosina 1981-1991, köyhyys on keskittynyt pääasiallisesti kahteen alueeseen, joista toinen sijaitsee keskustasta etelään ja toinen pohjoiseen.
These shifts are illustrated more clearly in Maps 3 and 4, which focus on the central area.
Nämä muutokset näkyvät selkeämmin kartoista 3 ja 4, jotka rajoittuvat keskustaan.
This clearly indicates the crucial importance of moving away from the exclusive focus on city-wide indicators (which are nevertheless useful for EU-wide comparisons) in favour of a more geographically target analysis and intervention.
Tämä osoittaa selkeästi, että on ratkaisevan tärkeää luopua yksinomaan kaupunkien laajuisten osoittimien tarkastelusta (jotka kuitenkin ovat hyödyllisiä laadittaessa koko EU:n laajuisia vertailuja) ja ottaa niiden sijasta käyttöön maantieteellisesti kohdennctumpia analyyseja ja toimenpiteitä.
Map 1: Most Deprived Areas in Sheffield 1981, (Townsend Deprivation Scores, Top Quartile)
Kartta 1: Sheffieldin köyhimmät alueet vuonna 1981 (Townsendin köyhyystutkimus, yläkvartiili)
Map 2: Most Deprived Areas in Sheffield 1991, (Townsend Deprivation Scores, Top Quartile)
Kartta 2: Sheffieldin köyhimmät alueet vuonna 1991 (Townsendin köyhyystutkimus, yläkvartiili)
Map 3: Central Area of Sheffield 1981 (Townsend Deprivation Scores, Top Quartile)
Kartta 3: Sheffieldin keskusta vuonna 1981 (Townsendin köyhyystutkimus, yläkvartiili)
Map 4: Central Area of Sheffield 1991 (Townsend Deprivation Scores, Top Quartile)
Kartta 4: Sheffieldin keskusta vuonna 1991 (Townsendin köyhyystutkimus, yläkvartiili)
In Table 19 the statistical data of two indicators for the cities in Germany and Italy are compiled.
Saksanja Italian kaupunkien tilastotiedot kahden osoittimen osalta on koottu taulukkoon 19.
The function of the indicators is to give a statement concerning the attractiveness of these cities.
Osoittimien funktiona on kuvata kaupunkien houkuttelevuutta.
The first indicator is the number of holiday residences related to the total number of dwellings of the city.
Ensimmäinen osoitin kuvaa loma-asuntojen osuutta kaupungin kaikista asunnoista.
A high percentage of holiday residences indicates also a high degree of attractiveness of the city as a holiday destination.
Loma-asuntojen suuri osuus kertoo myös kaupungin houkuttelevuudesta lomakohteena.
As the second indicator the share of urban open-space areas has been selected.
Toiseksi osoittimeksi on valittu kaupungin viheralueiden pinta-ala.
Holiday residences per 1,000 dwellings Open-space areas per inhabitant in
Loma-asunnot 1 000:ta asuntoa kohden
21.83 m2 Dala between 1987 and 1994
Tiedot vuosilta 1987-1994
For both indicators there are considerable differences between the cities of the two countries.
Molemmat osoittimet paljastavat suuria eroja kummankin maan kaupunkien välillä.
On this occasion, the comparability of the indicators has to be commented on in a few brief words.
Tässä yhteydessä on syytä käsitellä lyhyesti osoittimien vertailukelpoisuutta.
Differences in survey design and in the definition of indicators have a strong influence on the values. For this reason, in many cases a comparative interpretation is possible only to a restricted extent.
Erot tutkimuksen suunnittelussa ja osoittimien määrittelyssä vaikuttavat arvoihin huomattavasti, mikä rajoittaa mahdollisuutta vertailevaan tulkintaan useissa tapauksissa.
Urban Recreation Areas.
Kaupunkien virkistysalueet.
Some of the differences result from the national survey programmes.
Tietyt erot johtuvat kansallisista maanmittausohjelmista.
This applies in particular to all area details.
Tämä koskee alueiden kaikkia yksityiskohtia.
In Italy for instance there exists no area survey that corresponds to those carried out in Germany in 1989 and 1993.
Esimerkiksi Italiassa ei ole toteutettu alueellista maanmittausta, joka vastaisi Saksassa vuosina 1989 ja 1993 toteutettuja mittauksia.
Therefore it is very difficult to define indicators relating to parts of the municipal areas such as the density of population which is calculated from inhabitants and built-up area.
Tämän vuoksi on erittäin vaikeaa laatia kunnan eri alueita koskevia osoittimia.
For this reason, a high degree of input is required to define this type of indicators in a country without any standardised area survey.
Tällainen osoitin on esimerkiksi asukasluvun ja rakennetun alan perusteella laskettava väestöntiheys.
One of the few available parameters concerning urban land development is the "recreation area" which is part of an environmental database (Legambiente 1994).
Yksi harvoista kaupunkien aluekehitystä koskevista käyttökelpoisista muuttujista ovat "virkistysalueet", jotka ovat osa ympäristötietokantaa (Legambientc, 1994).
However, the accurate definition of this tenn is missing and the survey method is not documented.
Tästä termistä ei kuitenkaan ole tarkkaa määritelmää, eikä maanmittausmenetelmää ole dokumentoitu.
Due to these circumstances this indicator in its absolute definition can not be compared to the according indicator in Germany.
Näiden seikkojen vuoksi osoitinta ei voida absoluuttisesti vertailla Saksan vastaavaan osoittimeen.
It is however, possible to look at the data within the individual countries.
Yksittäisten maiden tietoja voidaan kuitenkin tarkastella.
In Italy the cities of the so-called Third Italy have the highest values Ferrara with 41 m2per inhabitant at the top.
Italiassa ns. kolmannen Italian kaupunkien viheralueiden pinta-alat ovat suurimmat; ensimmäisenä on Ferrara, jossa viheraluetta on 41 m2asukasta kohden.
In Germany above all the industrial cities with many open-space areas achieve high values.
Saksassa viheralueita on paljon etenkin teollisuuskaupungeissa.
The first two places are taken by Ingolstadt and Wolfsburg, two strongholds of the motor industry.
Kärjessä ovat Ingolstadt ja Wolfsburg, kaksi moottoriajoneuvotcollisuudcn keskusta.
Holiday Residences.
Loma-asunnot.
The share of holiday residences related to the total number of dwellings yields particularly interesting results indicating the degree of attractiveness of the city.
Tarkasteltaessa loma-asuntojen osuutta kaikkien asuntojen lukumäärästä saadaan erittäin kiintoisia tuloksia kaupunkien houkuttelevuudesta.
Basically two components lead to a high percentage of holiday residences: on the one hand the attractiveness of the city with its cultural events and entertainment and on the other hand the scenic charm of the surroundings.
Suureen loma-asuntojen osuuteen johtaa pääasiassa kaksi tekijää: kaupungin kulttuuri- ja ajanvietetarjonnan houkuttelevuus sekä ympäristön maiseman viehättävyys.
It can be assumed that in most cases several factors are involved,
Useimmissa tapauksissa houkuttelevuus syntyy usean tekijän yhteisvaikutuksena.
Dwellings (or holidays per 1000 dw ellings
Loma-asuntojen osuus 1000:ta asuntoa kohden
100 200 300 400 500 600 Performances in theaters per 100,000 inhabitans/year
100 200 300 400 500 600 700 Bokuvanäytäntöjen lukumäärä 100 000:ta asukasta kohden vuodessa
In Germany the share of holiday residences is lower than in Italy.
Saksassa loma-asuntojen osuus on pienempi kuin Italiassa.
The analysis proves that a high rate of holiday residences can be found in cities with a very good supply structure in the cultural and entertainment sectors.
Analyysista käy ilmi, että lomaasuntoja on paljon kaupungeissa, joiden kulttuuri- ja ajanvietetarjonta on hyvin runsas.
These include in particular the traditional university towns like Heidelberg, Freiburg and Regensburg.
Tällaisia kaupunkeja ovat etenkin vanhat yliopistokaupungit, kuten Heidelberg, Freiburg ja Regensburg.
In Germany the first places are taken by Lübeck and Munich.
Eniten lomaasuntoja Saksassa on Lyypekissä ja Miinchenissä.
All cities in Germany with a high share of holiday residences show similar features.
Kaikki Saksan kaupungit, joissa on paljon loma-asuntoja, muistuttavat joiltakin osin toisiaan.
They provide many jobs in the service sector, above-average supply in view of cultural events and entertainment, historic town centres and in most cases an attractive scenery around (Fig. 4).
Palvelualoilla on niissä paljon työpaikkoja, kulttuuri- ja ajanvietetarjonta on keskimääräistä runsaampaa, kaupungin keskusta on historiallisesti merkittävä ja useimmissa tapauksissa kaupunkia ympäröi viehättävä maisema (vrt. kuvio 4).
The majority of the cities with good values are situated in the South of Germany.
Suurin osa tällaisista kaupungeista sijaitsee Etelä-Saksassa.
Dw ellings for holidays per 1000 dw ellings
Loma-asuntojen osuus 1000:ta asuntoa kohden
Mean = 26.7
Keskiarvo = 26.7
0 Cities by rank
Kaupungit
The share of holiday residences in Italy is clearly higher than in Germany, nearly 27 per 1,000 dwellings on an average. The statistical distribution (Fig.
Italian loma-asuntojen osuus on huomattavasti Saksan osuutta suurempi: keskimäärin lähes 27 loma-asuntoa tuhatta asuntoa kohden.
5) is characterised by a broad range whereas the three cities with the highest values are statistical outliers and can be identified as attractive holiday resorts due their outstanding position.
Tilastollinen hajonta on suuri (kuvio 5), ja kolme suurimman arvon kaupunkia näkyvät tilastollisina poikkeamina. Asemansa perusteella niitä voidaan pitää houkuttelevina lomakohteina.
In Italy the places with high values are all situated by the sea.
Italiassa kaikki kaupungit, joissa lomaasuntoja on paljon, sijaitsevat rannikolla.
The first places are taken by the three cities Siracusa, Lecce and Ravenna where almost 23% of all dwellings are used for holiday purposes.
Eniten lomaasuntoja on Siracusassa, Leccessä ja Ravennassa, joissa kaikista asunnoista lähes 23 prosenttia on loma-asuntoja.
Nights in hotels.
Hotelliyöpymiset.
The number of overnight stays related to the number of inhabitants is an indicator for the attractiveness of cities.
Asukaslukuun suhteutettu hotelliyöpymisten lukumäärä kuvastaa kaupunkien houkuttelevuutta.
Between the three selected German cities the indicators vary to a considerable extent.
Osoitin vaihtelee valituissa kolmessa Saksan kaupungissa huomattavasti.
Hamburg, an attractive destination for tourists as well as for business travellers, ranks at the top in this respect.
Sekä matkailijoiden että liikemiesten suosima Hampuri on tämän osoittimen perusteella kärjessä.
In Duisburg this indicator is notably lower due to the city being of little interest to tourists, whereas for Dessau it is relatively high.
Duisburgin arvo on huomattavasti pienempi, koska kaupunki ei ole suosittu matkailukohde, kun taas Dessaun arvo on suhteellisen suuri.
20 - Indicators of attractiveness for the selected German cities.
Taulukko 20 - Valittujen Saksan kaupunkien houkuttelevuuden osoittimet.
Indicator nights in hotels per 100,000 inh./year
Osoitin Vuosi Dessau Duisburg Hotelliyöpymiset 100 000:ta asukasta 1997 146 879 48 024 kohden vuodessa .
It must be noted that for the UK cities, no data are available at city level referring to the number of nights in hotel.
Yhdistyneestä kuningaskunnasta ei ole käytettävissä tietoja, joista eri kaupunkien hotelliyöpymiset kävisivät ilmi.
Only regional data for external visitors can be used.
Käytettävissä on ainoastaan alueellisia tietoja ulkopuolisista vierailijoista.
Migration flow, despite indicators of attractiveness, have been already presented in section 3.2.1. in relation to the socioeconomic development of the cities.
Muuttovirta on niin ikään houkuttelevuuden osoitin, mutta sitä on käsitelty jo kaupunkien sosioekonomisen kehityksen yhteydessä osassa 3.2.1.
In this case, only UK data has been analysed as an example for the purpose of the study.
Tutkimuksessa on analysoitu tältä osin esimerkinomaisesti vain Yhdistyneen kuningaskunnan tietoja.
Table 21 indicates the number of students in higher education in the three cities including both university students and those in the colleges of higher education. As shown, Nottingham has a particularly high student rate when measured per 1000 inhabitants, indicating the key role that higher education plays in the city.
Edellä mainituissa kaupungeissa opiskelevien korkeakouluopiskelijoiden määrä (sekä yliopisto- että muut korkeakouluopiskelijat) ilmenee taulukosta 21: Nottinghamissa on erityisen paljon korkeakouluopiskelijoita 1 000:ta asukasia kohti, mikä on osoitus korkeakoulutuksen merkittävästä asemasta kaupungissa.
Population 1991 Students in Higher Education (source: UCAS 1998) Students/1000 pop
(lähde: UCAS 1998) Opiskelijoita tuhatta asukasta kohden
Access and Use of ICT.
Tieto- ja viestintätekniikan saatavuus ja käyttö.
Whilst data on the number of mobile phones subscribers in each of the cities is still being investigated as a feasible indicator, table 22 gives the number of hardware and software computer stores and services in each city.
Vielä ci ole selvää, onko matkapuhelintilaajien lukumäärä kussakin kaupungissa käyttökelpoinen osoitin. Taulukosta 22 ilmenee sen sijaan tietokone- ja ohjelmistokauppiaiden ja -palvelujen tarjoajien lukumäärä laissakin kaupungissa.
The source of this data is the on-line Thompson Directory (an equivalent to the Yellow Pages).
Lähteenä on käytetty Internetin Thompson Diiectorya (vastaa keltaisia sivuja).
Whilst not every country may have this facility on line, and there are limitations on the accuracy of the data provided by the Yellow Pages (i.e. entry in the Yellow Pages is voluntary, and therefore not every service is included), there is little doubt that this data source is very rich and up to date, and available in paper or electronic format in most countries.
Vaikka kaikissa maissa tätä on line -palvelua ei välttämättä ole ja keltaisten sivujen tarjoamat tiedot eivät ole aukottomia (keltaisilla sivuilla ilmoittaminen on vapaaehtoista, joten kaikki tarjolla olevat palvelut eivät ole mukana), on kyseinen tietolähde epäilemättä hyvin rikas ja ajan tasalla.
Hence, it promises valuable information for the purpose of this study.
Lisäksi se on saatavilla useimmissa maissa sekä painettuna että Internetissä.
Again, it's worth noting the much higher rate of stores/10,000 population in Nottingham compared to the other two casestudies.
Myös tässä yhteydessä kannattaa panna merkille, että Nottinghamissa tietokonealan liikkeitä on 10 000:ta asukasta kohti paljon enemmän kuin kahdessa muussa tutkitussa kaupungissa.
This may be partly related to the higher number of students, but may also be a signal of a more vibrant ICT-based economy.
Tämä voi johtua kaupungin muita suuremmasta opiskelijamäärästä, mutta voi myös olla merkki muita vireämmästä tietoja viestintätekniikkaan perustuvasta taloudesta.
Whilst mapping of Internet flows is improving (see http://www.geog.ucl.ac.uk/casa/martin/atlas/geographic.html), it is largely an exercise in mapping the location of existing Internet providers, which is of limited use at for studies at the urban level.
Vaikka Internet-yhteyksien kartoitus paranee koko ajan (katso http://www.geog.ucl.ac.uk/casa/martin/atlas/geographic.html), siinä keskitytään suurelta osin toimivien Internet-palvelinten sijaintiin, mistä on ainoastaan vähän hyötyä kaupunkeja koskevassa tutkimuksessa.
Therefore, as a proxy of the use and innovation potential of the three cities, their presence on the World Wide Web was measured using a range of search engines.
Tämän vuoksi osoituksena näiden kolmen kaupungin käyttö- ja innovaatiopotentiaalista selvitettiin niitä koskevien mainintojen lukumäärä Internetissä usealla hakukoneella.
Altavista, Excite, and Infoseek are three search engines that will try and match one or more words to the content of the Web sites they have indexed.
Altavista, Excite ja Infoseck ovat kolme hakukonetta, jotka pyrkivät löytämään hakusanan tai hakusanat luetteloimiltaan Internet-sivuilta.
The first attempt was to search for the name of the city without other specification.
Ensiksi hakusanana käytettiin ainoastaan kaupungin nimeä.
This does not work well because it also returns references to Cities with the same name located in different countries (e.g. the USA).
Tämä ei kuitenkaan toimi hyvin, koska näin löydetään myös muualla (esim. Yhdysvalloissa) sijaitsevat samannimiset kaupungit.
Hence the query < cityname AND Great Britain > was used to limit the search to only the pertinent sites. Of the three engines, Altavista performed best. As a control, the same query was run with Yahoo, and the Yellow Pages which are based on categories rather than free text (i.e. they search the number of entries in their categories which include the name of the city). Table 23 summarises the results. Tab.
Yhteenveto tuloksista on taulukossa 23.
23 - Internet Presence of the Selected Case-Studies, 1998.
Taulukko 23 - Tapaustutkimusten kaupunkien esiintyminen Internetissä vuonna 1998.
Hits with Altavista (name of city + GB) Hits/10,000 population
Osumia AltaVistalla (kaupungin nimi + Iso-Britannia) Osumia 10 000:ta asukasta kohden
References to city with www.yell.co.uk Rcfs/10,000 pop
Viittauksia kaupunkiin keltaisilla sivuilla (www.yell.co.uk) Osumia 10 000:ta asukasta kohden
Refs with Yahoo (name+GB) Refs/10000 population
Osumia Yahooila (nimi + Iso-Britannia) Osumia 10 000:ta asukasta kohden
As the table above shows, Nottingham generally fares higher if not in absolute terms, certainly in terms of presence rates (i.e. in relation to population size), indicating a higher potential that the other two cities in respect to the opportunities opened up by the Information Society.
Kuten taulukosta nähdään, Nottinghamin luvut ovat korkeimmat, elleivät absoluuttisesti, niin ainakin osumatiheydellä mitattuna (eli suhteessa asukasmäärään). Tämä osoittaa, että sillä on kahta muuta kaupunkia suurempi potentiaali tietoyhteiskunnan tarjoamien mahdollisuuksien suhteen.
It should be stressed that these are only preliminary results to test the robustness of the methods and variables selected.
On paikallaan korostaa, että tulokset ovat ainoastaan alustavia, ja niillä on tarkoitus testata valittujen menetelmien ja muuttujien selväpiirteisyyttä.
Clearly, they need to be tested in a cross-national comparison, and the results need to be evaluated also in respect to some notion of national average, or average in a wide selection of cities.
Niitä on luonnollisesti testattava vielä kansainvälisessä vertailussa, ja tuloksia on verrattava jonkinlaiseen valtiokohtaiseen tai useampia kaupunkeja edustavaan keskiarvoon.
They nevertheless provide a first indication of how the identified need to include some dimension of the Information Society developments in the study of quality of life might be undertaken.
Tulokset antavat kuitenkin alustavan viitteen siitä, miten tunnistettu tarve sisällyttää jokin tietoyhteiskunnan kehittymisen ulottuvuus elämänlaatua kartoittavaan tutkimukseen voitaisiin täyttää.
Future directions for the implementation of statistical data
Tilastotietojen soveltamisen tulevat suuntaviivat
Urban populations
Kaupunkiväcstö
According to Martinotti (1993, 1996, 1998) contemporary cities are characterised by the presence of different urban populations. Not only residents but also, commuters, city-users and businessmen.
Martinottin mukaan (1993, 1996, 1998) moderneille kaupungeille on tunnusomaista erilaisten väestöryhmien rinnakkaiselo: asukkaat, työmatkalaiset, käyttäjät ja liikemiehet.
This new pattern introduced great changes in the organization of cities, but it is not totally disruptive of their original structures.
Tämä uusi malli muutti kaupungin organisaatiota huomattavasti, vaikkei täysin hajottanutkaan sen alkuperäisiä rakenteita.
For one thing the commuter population spend most of the time in the central city secluded in working organizations and largely separated from the rest of the city population.
Ensinnäkin työmatkalaiset viettävät suurimman osan ajastaan keskustassa työnsä parissa ja suurelta osin eristyksessä kaupungin muusta väestöstä.
Changes are indirect, affecting the socio economic traits of urban regions, and creating problems in the superimposition of new functional entities on existing administrative subdivisions.
Muutokset ovat välillisiä, ja ne vaikuttavat kaupunkialueiden sosioekonomisiin piirteisiin. Syntyy ongelmia, kun aiempien hallinnollisten yksiköiden päälle asetetaan uusia toiminnallisia yksiköitä.
The increased mobility of people, combined with the availability of greater income and leisure, allowed the differentiation of a third population, the city users.
Liikkuvuuden, tulojen ja vapaa-ajan lisääntyminen on synnyttänyt kolmannen väestöryhmän, kaupungin käyttäjät.
Namely a population composed of persons moving to a city in order to use its private and public services: from shopping, to movies, to museums, to restaurants.'
Tällä tarkoitetaan henkilöitä, jotka tulevat kaupunkiin käyttämään yksityisiä ja julkisia palveluja, kuten kauppoja, elokuvateattereita, museoita ja ravintoloita.7
This is a swelling population that has increasing effects on the structure of cities and actually uses them in a rather uncontrolled way.
Tämä ryhmä kasvaa ja vaikuttaa yhä enemmän kaupungin rakenteisiin ja oikeastaan käyttää kaupunkeja melko hallitsemattomalla tavalla.
There are cities that have a very small population of inhabitants, a slightly larger population of commuters, but a vast population of city users.
Joissakin kaupungeissa on hyvin vähän asukkaita, hiukan enemmän työmatkalaisia, mutta suuri määrä kaupungin käyttäjiä.
Venice is the extreme case, but many other cities of the world experience phenomena of this kind.
Venetsia on ääritapaus, mutta sama ilmiö on havaittavissa monissa muissa maailman kaupungeissa.
Contrary to commuters, city users make in fact use of the public areas of the city more often than not in a rather barbaric way.
Työmatkalaisista poiketen kaupungin käyttäjät hyödyntävät kaupungin yleisiä tiloja usein melko "sivistymättömästi".
Finally there is a small but very specialised population of metropolitan businessmen.
Lopuksi on pieni mutta hyvin omintakeinen metropolin liikemiesten ryhmä.
People who get into central cities to do business and establish professional contacts: businessmen and professional visiting their customers, convention-goers, consultants and international managers.
Kyseessä ovat henkilöt, jotka harjoittavat liiketoimintaa kaupunkien keskustoissa ja solmivat liikesuhteita: liikemiehet ja ammatinharjoittajat, jotka tapaavat asiakkaitaan, kokouksiin osallistujat, konsultit ja kansainvälisten yritysten johtajat.