natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It thus promotes the transition between levels of education and from education to employment.
Sen tarkoituksena on täyttää peruskoulun, jatkokoulutuksen ja ammatinvalinnan väliset aukot ja edistää näin siirtymistä koulutusasteelta toiselle ja koulutuksesta työelämään.
A teacher who has specialised in the advice and guidance of youngsters with special educational needs, particularly with regard to finding suitable courses and employment, acts as a «curator» to individual youngsters.
Koulutuksellisia erityistarpeita omaavien nuorten neuvontaan ja opinto-ohjaukseen perehtynyt opettaja toimii kuraattorina kullekin nuorelle erikseen; erityisesti hän auttaa sopivan kurssin tai työpaikan löytämisessä.
The curator's work begins prior to the completion of the basic school period, and guides the youngster through subsequent education and the search for employment.
Kuraattorin työ alkaa jo ennen kuin nuori on päättänyt peruskoulunsa, ja hän ohjaa nuorta lisäkoulutuksen ja työnhaun aikana.
The curator cooperates with all other contact persons and organisations relevant to the youngster.
Kuraattori tekee yhteistyötä kaikkien yhteyshenkilöiden ja -järjestöjen kanssa, jotka ovat tärkeitä nuoren kannalta.
The work of the curator builds upon a detailed knowledge of the individual's wishes and possibilities, a thorough knowledge of alternative education possibilities, and an open and trusting relationship with potential employers in the locality.
Hänen työnsä rakentuu yksityiskohtaisille tiedoille nuoren toiveista ja mahdollisuuksista, eri koulutusmahdollisuuksien tuntemukselle sekä avoimelle ja luottamukselliselle suhteelle mahdollisiin työnantajiin yhteisössä.
The curator's work also includes following up the progress of each youngster through continuing contact after the initial period of guidance and advice.
Kuraattorin työhön kuuluu myös nuoren seuranta ja jatkuva yhteydenpito ensivaiheen ohjauksen ja neuvonnan jälkeen.
Another important part of the Advisory Service's work involves the use of information technology as a tool for strengthening the process of integration.
Toinen tärkeä osa neuvontapalvelun työtä on tietotekniikan käyttö integraatioprosessin vahvistamisessa.
Through a data network known as the TESS network, the Advisory Service offers distance learning courses for the young, special services for employers and a technical network for professionals.
Se tarjoaa TESS-nimisen tietopankin kautta etäopiskelukursseja nuorille, erityispalveluita työnantajille ja teknisen verkoston asiantuntijoille.
This network handles transnational cooperation between the different groups involved.
Verkoston kautta kulkee eri ryhmien välinen kansainvälinen yhteistyö.
It can be accessed through the World Wide Web.
Sen löytää World Wide Webistä.
Functional rehabilitation
Toiminnallinen kuntoutus
3 Functional rehabilitation
¿JToiminnallinen kuntoutus
The concept of functional rehabilitation was originally mainly related to a physical dysfunction.
Toiminnallisen kuntoutuksen käsite liitettiin alun perin lähinnä fyysiseen toiminnanvajavuuteen.
Now, however, it has come to include people with an intellectual, psychiatric and/or social, auditory or visual disability.
Nykyään se sisältää myös älyllisesti, psyykkisesti ja/tai sosiaalisesti vammaiset sekä kuulo- ja näkövammaiset.
Congenital disorders further add to the complexity of the functional rehabilitation concept, and in this context the process is sometimes referred to as «habilitation» rather than «rehabilitation».
Synnynnäiset toiminnanvajavuudet tekevät toiminnallisen kuntoutuksen käsitteen entistä monimutkaisemmaksi, ja tässä yhteydessä prosessia kutsutaankin «kuntoutukseksi» eikä «uudelleenkuntoutukseksi».
Instead of focusing on one phase of a person's life, rehabilitation should include all aspects of life.
Kuntoutuksessa pitäisi ottaa huomioon kaikki ihmisen elämän alueet, ei pelkästään yhtä vaihetta.
In this sense, the concept of functional habilitation and rehabilitation has developed over two years' work in the HELIOS functional rehabilitation sector.
Tässä mielessä toiminnallisen kuntoutuksen ja uudelleenkuntoutuksen käsite onkin kehittynyt edelleen Helioksen toiminnallisen kuntoutuksen sektorin kahden vuoden työn aikana.
To achieve functional significance in the rehabilitation process, the individual needs of the disabled person and the other people concerned have to be met.
Jotta kuntoutuksella olisi toiminnallista merkitystä, on tyydytettävä sekä vammaisen että muiden asianomaisten ihmisten yksilölliset tarpeet.
This involves an evolution from the status of patient to that of an independent person responsible to the greatest possible extent for his/her own life.
Tähän kuuluu se, että kuntoutettavan asema muuttuu potilaasta itsenäiseksi henkilöksi, joka mahdollisimman pitkälle vastaa omasta elämästään.
The purpose is ultimately to develop or improve the functional capacities of the individual so that he/she (re)integrates to lead a satisfying life, encompassing love, work and leisure.
Tarkoitus on lopulta kehittää tai parantaa yksilön toiminnallisia kykyjä siten, että hän integroituu (uudelleen) ja kykenee elämään tyydyttävää elämää, johon kuuluvat rakkaus, työ ja vapaa-aika.
Each person should be equipped to cope with the successes and failures of daily life.
Jokaiselle pitäisi antaa eväät selvitä arkielämän onnistumisista ja epäonnistumisista.
Disabled people and those close to them must receive help in finding ways to live their lives in a society which currently is, at best, ambivalent towards people with disabilities.
Vammaisten ja heidän läheistensä on saatava apua, jotta he voisivat löytää oma tapansa elää nyky-yhteiskunnassa, joka suhtautuu parhaimmillaankin vammaisiin hyvin kaksijakoisesi.
Within rehabilitation, the value of the individual and/or the legal representative must be fully respected.
Kuntoutuksessa on kunnioitettava yksilöä ja/tai tämän laillista edustajaa.
People have a right to receive full information whenever possible on the goals, measures and limits of the (re)habilitation process.
Ihmisillä on oikeus saada täydellistä tietoa (uudelleen)kuntoutusprosessin päämääristä, toimista ja rajoituksista aina, kun se vain on mahdollista.
From the time the disability is diagnosed, the family should be consulted, informed, supported and included in decision making (if that is the disabled person's choice).
Diagnoosihetkestä lähtien on neuvoteltava perheen kanssa, sille on annettava tietoja, sitä on tuettava ja se on otettava mukaan päätöksentekoon (jos vammainen niin haluaa).
Habilitation and rehabilitation requires a process of cooperation between all those involved, which calls for an open attitude in which the disabled person is central.
Kuntoutuksessa ja uudelleenkuntoutuksessa tarvitaan kaikkien asianosaisten yhteistyötä.
This requires a multidisciplinary approach, with the disabled person him/herself, or the legal representative, an active
Tämän prosessin edellytyksenä ovat avoimuus ja vammaisen keskeisen
Functional rehabilitation and equal partner in the team.
Toiminnallinen kuntoutus aseman ymmärtäminen.
Combined expertise is most likely to provide the most comprehensive goal-orientated activities during the rehabilitation process.
Laaja-alainen, tavoitekeskeinen kuntoutus saadaan todennäköisimmin aikaan yhdistämällä eri alojen asiantuntemus.
Principles of good practice indicate that this approach achieves maximum independence for the disabled person and, by including the family, supports (re)integration into the community.
Hyvän käytännön periaatteet osoittavat, että tällä lähestymistavalla vammaisen on mahdollista saavuttaa mahdollisimman suuri itsenäisyys, ja kun perhe otetaan mukaan toimintaan, se tukee (uudelleen)integroitumista yhteisöön.
In a multidisciplinary approach, individual disabled people or self-help groups are key partners in the rehabilitation process.
Monitieteisessä lähestymistavassa vammaiset tai heidän itseapuryhmänsä ovat kuntoutusprosessin tärkeimpiä tekijöitä.
They are experts in the management of their own lives and are the people qualified to make personal decisions about life plans and goals.
He ovat asiantuntijoita oman elämänsä hallinnassa, päteviä suunnittelemaan elämäänsä ja laatimaan henkilökohtaisia tavoitteitaan.
It should be recognised that within the disability community there are people with appropriate skills who are experts on disability issues, both from the point of view of users of services and as people living within a minority culture.
On huomattava, että vammaisten keskuudessa on henkilöitä, joilla on juuri oikeat taidot ja jotka ovat asiantuntijoita vammaisasioissa sekä palveluiden käyttäjän että vähemmistökulttuurin edustajina.
The scope of appropriate activities for individual disabled people and self-help groups includes peer support for newly disabled people, counselling and involvement in the planning process for the training of professionals.
Vammaisille ja itseapuryhmille soveltuviin toimiin kuuluu mm. vertaistuki vastikään vammautuneille sekä neuvonta ja osallistuminen suunnitteluun, joka koskee alan ammattilaisten kouluttamista.
From an ethical standpoint, functional (re)habilitation must operate at all times in accordance with national and international principles and directives on the protection of the rights of disabled people and of human rights in general (e.g. UN Standard Rules, 1993: see Appendix C).
Eettisestä näkökulmasta toiminnallisen (uudelleen)kuntoutuksen on toimittava aina niiden kansallisten ja kansainvälisten periaatteiden ja toimintaohjeiden mukaisesti, jotka koskevat vammaisten oikeuksien suojelemista ja ihmisoikeuksia yleensä (esim. YK:n yleisohjeet 1993: ks. liite C).
A disability has a unique impact on each individual and his/her family.
Vammaisuuden vaikutus kuhunkin yksilöön ja tämän perheeseen on ainutlaatuinen.
Physical, cognitive, emotional, social and interpersonal aspects should be included in a holistic approach to improve the quality of life of the disabled person.
Fyysiset, kognitiiviset tai emotionaaliset, sosiaaliset ja ihmisten vuorovaikutuksen näkökohdat pitää sisällyttää kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan, jolla vammaisen elämänlaatua parannetaan.
The family should accordingly be seen as a significant resource in (re)habilitation.
Perhettä tulisi pitää (uudelleen)kuntoutuksen merkittävänä voimavarana.
However, when an individual's family is not available (or wanted) to provide support, one of the aims of the rehabilitation process should be to encourage the development of social support networks -friends, clubs, service providers, user groups - which will enhance the quality of life of the individual and so aid (re)habilitation.
Silloin, kun henkilön perhe ei ole tukemassa kuntoutusta (tai sen ei haluta olevan), kuntoutusprosessin päämääriin pitäisi kuulua sosiaalisten tukiverkostojen kehittäminen (ystävät, kerhot, palveluiden tuottajat, käyttäjäryhmät), mikä parantaa yksilön elämänlaatua ja auttaa siten hänen (uudelleen)kuntoutumistaan.
Some key areas within the field of functional rehabilitation in which good practice is needed and can sometimes be found are:
Hyvää käytäntöä tarvitaan - ja joskus löydetäänkin -seuraavilla toiminnallisen kuntoutuksen avainalueilla:
• coordination of measures; • continuum of services; • geographical spread of services, including equal rights to specialised services; • evaluation of strategies and programmes, with user involvement.
• tiedon saavutettavuus; • palveluiden saavutettavuus; • perheen, ystävien ja sosiaalisten tukijärjestelmien rooli; • toimenpiteiden koordinointi; • palveluiden jatkuvuus; • palveluiden maantieteellinen jakautuminen, myös yhdenvertainen oikeus saada erityispalveluita; • strategioiden ja ohjelmien arviointi yhdessä käyttäjien kanssa.
Some key principles of good practice in functional rehabilitation are:
Pääperiaatteita toiminnallisen kuntoutuksen hyvässä käytännössä:
1 People have a right to fully participate in the rehabilitation process, including the right to refuse treatment, to receive full information and to be consulted.
1 Ihmisillä on oikeus osallistua täysipainoisesti kuntoutusprosessiin - myös kieltäytyä hoidosta, saada kaikkia mahdolliset tiedot ja tulla kuulluiksi.
Each individual and/or their legal representatives must be involved in decision making as much as is practicable.
Jokainen yksilö ja/tai hänen laillinen edustajansa on otettava mukaan päätöksentekoon aina kun se on mahdollista.
2 Rehabilitation should proceed as a cooperative process of all those involved, which requires an open attitude with the disabled person at the centre of all activities.
2 Kuntoutuksen on edettävä kaikkien mukana olevien yhteisenä prosessina, mikä vaatii avointa suhtautumista kaiken toiminnan keskipistettä, vammaista, kohtaan.
3 Wherever possible, the family and other supporting people of the person receiving help with functional rehabilitation should be fully involved, being consulted, informed, supported and included in decision-making.
3 Toiminnallisesti kuntoutettavan henkilön perhe ja muut tukihenkilöt on otettava mukaan toimintaan ja päätöksentekoon, heidän kanssaan on neuvoteltava asioista ja heitä on tuettava aina, kun sen on mahdollista.
The role of disabled persons in the provision of self-help groups and counselling services should be supported.
Vammaisten osuutta itseapuryhmissä ja neuvontapalveluissa on tuettava.
4 Functional rehabilitation should involve continuous and coordinated measures to enable disabled people to remain in, or return to, their usual environment and their chosen social and professional life.
4 Toiminnallisen kuntoutuksen toimien pitäisi olla jatkuvia ja yhdenmukaisia, jotta vammaiset voisivat jäädä asumaan tavanmukaiseen ympäristöönsä, tai palata sinne, ja elää haluamallaan tavalla sosiaalista elämäänsä ja työelämäänsä.
5 Disabled people have a right to equality of opportunity.
5 Vammaisilla on oikeus yhdenvertaisiin mahdollisuuksiin.
The equal value of each individual must be fully respected at all times.
Yksilön yhdenvertaisuutta on kunnioitettava täysin ja aina.
In relation to functional rehabilitation this means the right to receive appropriate services regardless of type of disability, age, gender, religion, ethnic origin, domicile and financial resources.
Toiminnallisessa kuntoutuksessa tämä tarkoittaa oikeutta saada asianmukaisia palveluita riippumatta vammatyypistä, vammaisen iästä, sukupuolesta, uskonnosta, etnisestä alkuperästä, kotipaikasta ja taloudellisesta tilanteesta.
6 Rehabilitation strategies should be subject to evaluation which includes user involvement.
6 Kuntoutusstrategioita pitää arvioida siten, että myös käyttäjä osallistuu arviointiin.
Some examples identified by the activities of the HELIOS programme
Helios-ohjelmassa tunnistettuja esimerkkejä
The examples have been grouped under headings summarising the dominant principles of good practice in functional rehabilitation which each one illustrates.
Esimerkit on ryhmitelty siten, että otsikko ilmaisee, mitä hyvää käytäntöä esimerkit valottavat.
Some examples, however, illustrate more than one principle, as has been indicated by notes at the end of these examples.
Jotkut esimerkit kuvailevat kuitenkin usempia kuin yhtä periaatetta, kuten niiden perässä olevat merkinnät osoittavat.
Comprehensive rehabilitation Functional rehabilitation can take many forms.
Laaja-alainen kuntoutus Toiminnallinen kuntoutus voi saada monia muotoja.
A useful distinction in the healthcare system is that between basic rehabilitation (an integral part of all treatments, whether in acute care, primary care or geriatric care) and comprehensive rehabilitation.
Terveydenhoitojärjestelmässä on hyödyllistä erottaa toisistaan peruskuntoutus (kiinteä osa kaikkia hoitoja, olivatpa nämä akuuttia hoitoa, ensiapua tai vanhenemiseen liittyvää hoitoa) ja laaja-alainen kuntoutus.
Comprehensive rehabilitation (also known as «qualified rehabilitation») can be defined by the following criteria:
Laaja-alainen kuntoutus (tunnetaan myös nimellä «kvalifioitu kuntoutus») voidaan määritellä seuraavin kriteerein:
Comprehensive rehabilitation is a process in medical and social rehabilitation in which:
Laaja-alainen kuntoutus on lääketieteellisen ja sosiaalisen kuntoutuksen prosessi, jossa
• the disabled person is active within a complete multidisciplinary rehabilitation team; • the professionals (medical and paramedical) are specialists in the rehabilitation process of the disabled person receiving treatment; • the rehabilitation is performed according to an evaluated treatment strategy (avoiding «intuitive» rehabilitation).
• vammainen itse toimii aktiivisesti täydellisen monitieteisessä ryhmässä; • alan ammattilaiset (lääkärit ja muu hoitohenkilökunta) ovat asiantuntijoita toiminnallisesti kuntoutettavan vammaisen kuntoutusprosessissa; • kuntoutus toteutetaan arvioidun hoitostrategian mukaisesti (vältetään «musta tuntuu» -kuntoutusta).
It is of vital importance that information can be shared between different links in the chain of rehabilitation; hence, local teams should receive an input from specialists and from patients with specialist knowledge, to be able to fulfil their role in the social setting of the disabled person involved.
On ehdottoman tärkeää jakaa tietoa kuntoutusketjun eri osien kesken. Paikallisten ryhmien pitäisi siis saada neuvoja asiantuntijoilta ja erityistietämystä potilailta, jotta ne voisivat hoitaa tehtävänsä vammaisen sosiaalisessa ympäristössä.
One possibility is for the activities involving the disabled person to be coordinated by a case manager.
On myös mahdollista, että vammaista koskevia toimia koordinoi erityinen vastuuhenkilö.
Functional rehabilitation dystrophy, ensuring specialist knowledge is available to everyone in Denmark.
Toiminnallinen kuntoutus vammoja. Neurologisches Reha-Zentrum Godeshöhe -keskus Saksan Bonnissa (30) arvioi huolellisesti
Furthermore, the Centre de réadaptation fonctionnelle Valmante, Marseille, France (31), contains several elements of the above criteria. The
Centre de réadaptation fonctionnelle -keskus Ranskan Valmantessa, Marseillessa (31), täyttää myös monet näistä kriteereistä.
Department of Rehabilitation at Lund University Hospital in Sweden (32), the first department of its kind in Europe, will
Ruotsissa Lundin yliopistollisen keskussairaalan kuntoutusosasto (32), lajinsa ensimmäinen koko
So far, all of the elements of comprehensive rehabilitation have not been observed operating together in any one centre, but progress towards this goal is being made at all the centres mentioned above.
Tähän mennessä ei ole vielä todettu minkään keskuksen käyttävän kaikkia laaja-alaisen kuntoutuksen osakriteereitä yhtä aikaa, mutta kaikki edellä mainitut keskukset ovat edenneet kohti päämäärää.
They are all recommended as worth study and emulation in the field of functional rehabilitation promoting increased quality of life.
Suosittelemme näitä keskuksia selvitysten kohteiksi ja malleiksi toiminnallisessa kuntoutuksessa, jonka tavoitteena on kohottaa elämänlaatua.
This example also illustrates Principles 2 & 5. Ayrshire and Arran Community Health Care NHS Trust, United Kingdom (33)
Tämä esimerkki edustaa myös periaatteita 2 & 5. Ayrshiren ja Arranin kunnallinen terveyspalvelu NHS-säätiö, Iso-Britannia (33)
This organisation is developing a new advocacy service for people with mental health problems and learning disabilities.
Tämä organisaatio on kehittämässä uutta palvelua, joka auttaa ajamaan omia asioita henkilöille, joilla on mielenterveysongelmia tai oppimisvaikeuksia.
This is being set up to address concerns about the lack of influence such disabled people have over decisions made about them, the difficulties they have in expressing their views, and the need to increase the understanding among medical professionals of their patients' potential to make a positive contribution to their treatment and care.
Palvelu on perustettu huolehtimaan siitä, että myös näillä vammaisilla olisi suurempi vaikutusvalta itseään koskevien päätösten teossa, auttamaan heitä ilmaisemaan mielipiteitään, ja parantamaan lääkäreiden ymmärrystä potilaidensa kyvyistä osallistua omaan hoitoonsa.
Many people who go into hospital and/or come into contact with mental health services feel that they are no longer in control of what happens to them.
Monet sairaalaan ja/tai mielenterveyspalveluiden kanssa kosketuksiin joutuvat tuntevat, etteivät he kykene enää kontrolloimaan sitä, mitä heille tapahtuu.
Many feel that being «labelled» as having a mental health problem means that they are seen as no longer being able to make decisions for themselves.
Monien mielestä «leimautuminen» mielenterveysongelmaiseksi tarkoittaa, ettei heitä enää pidetä kyvykkäinä päättämään omista asioistaan.
One of the main aims of this advocacy project is to remind people, whether they are in hospital or not, that they do have valid opinions and views and that they should continue to be able to make decisions about their own futures.
Yksi tämän projektin päämääristä on muistuttaa ihmisiä, olivatpa nämä sairaalassa tai ei, siitä, että heillä todella on arvokkaita mielipiteitä ja heidän on jatkossakin saatava päättää omasta tulevaisuudestaan.
(34) Bridge Court Resource Centre, Brent Way, Dartford, Kent UK-DA2 6DA, United Kingdom.
Kahvilan, kampaamotilojen ja tietokannan lisäksi keskus tarjoaa myös seuraavanlaisia keskeisiä palveluita:
The Bridge Court Resource Centre offers a range of resources and services for use by physically disabled people living in the county of Kent. It is run by the Queen Elizabeth's Foundation for Disabled People (QEFDP).
• Toimintakeskus alle 65-vuotiaille fyysisesti vammaisille ja aistivammaisille. • Jokapäiväisen elämän toiminnat -yksikkö, pysyvä näyttely apuvälineistä ja muista laitteista, joita on saatavilla tutustuttaviksi, arvioitaviksi ja valmentautumiskäyttöön. • Ammatillinen kuntoutusohjelma, johon kuuluu 10 viikon kurssi.
In addition to a cafeteria, hairdressing facilities and a database, the centre offers the following key services:
Kurssin avulla työelämään paluuta tekevät vammaiset voivat arvioida omia kykyjään ja palata työpaikalleen.
• An Activity Centre, for physically and sensorially disabled people under 65. • An Activities to Daily Living Unit, which is a permanent display of aids and equipment available to be viewed, assessed and used for training purposes. • A Vocational Rehabilitation Programme, comprising a 10-week course enabling people wishing to return to employment to assess their skills and re-enter the workplace. • A Wheelchair Repair/Service Clinic, which offers a nonprofit-making service to users of privately purchased wheelchairs. • A Personal Assistance Agency, which offers personal assistance services on the disabled person's own terms, in their own home, and with the user having choice and control over and responsibility for their assistance worker to the degree they wish.
• Pyörätuolien korjaus- ja huoltokeskus, jossa huolletaan yksityisesti ostettuja pyörätuoleja omakustannushintaan. • Henkilökohtaisten tukipalvelujen toimisto, joka tarjoaa henkilökohtaisia tukipalveluita vammaisen omilla ehdoilla hänen kotonaan. Käyttäjällä on vapaus valita avustajansa; kontrolli ja vastuu avustajasta kuuluvat hänelle siinä määrin kuin hän itse haluaa.
This innovative personal assistance agency is controlled by the management committee, in which disabled people form a majority.
Tätä uudentyyppistä henkilökohtaisten tukipalvelujen toimistoa valvoo johtokunta, jossa vammaiset ovat enemmistönä.
Transport is provided to and from the Centre if required, although as part of the overall policy of integration most of the activities of the agency take place outside of the Resource Centre.
Edestakaisista kuljetuksista keskukseen huolehditaan tarvittaessa, vaikka yleisen integraatiopolitiikan periaatteiden mukaisesti useimmat toimiston toiminnoista järjestetäänkin muualla kuin resurssikeskuksessa.
This example also illustrates Principles 4 & 5. 2.A cooperative process of all those involved
Tämä esimerkki kuvaa myös periaatteita 4 & 5. 2.Kaikkien asianosaisten yhteistyöprosessi
«Cure» and «care» models for the rehabilitation of visually impaired people.
«Hoitomalli» ja «huolenpitomalli» näkövammaisten kuntoutuksessa