natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Speed and foresight are of the essence, because all the evidence points to a vicious downward spiral of job destruction, long­term unemployment and skill obsoles­cence which is harder to correct the longer it
Nopeus ja ennakointi ovat olennaisia, koska kaikki viittaa työpaikkojen häviämisen, pitkäaikaistyöttömyyden ja ammattitaidon vanhenemisen syöksykierteeseen, jota on sitä vaikeampi korjata mitä pitemmälle se etenee.
Four areas are of great importance in enhancing employability.
Työllistettävyyden parantamisessa on neljä tärkeää aluetta:
□ From teaching to learning: education and training must, according to the first annual report from the information society forum, be swiftly reoriented so that learning institutions are much more responsive to changes in the skill needs of business and industry.
Saksan liittotasavallan opetusministeriö ilmoitti äskettäin tällaisesta suunnitelmasta, Schulen ans Netzistä, jolla 10 000 Saksan 52 000 koulusta liitetään kolmeksi vuodeksi kansallisiin tai kan sainvälisiin verkkoihin ja multimediapalveluihin.
This is crucial to job creation and productivity growth.
Eräissä Saksan osa valtioissa on päätetty liittää verkkoon kaikki koulut.
Higher education institutions have begun to lay the foundations for the learning communities of the future, and their efforts should be streng­thened through the ties of partnerships with local industry and services recommended in the Ciampi report on competitiveness and piloted successfully in the Comett and Leonardo da Vinci programmes.
Se on päämäärä, johon pitkällä aikavälillä osallistuu myös Saksan liittohallitus. Schulen ans Netz -aloitteen on tehnyt mah dolliseksi innovaatiokumppanuus valtion ja yksityisten yritysten välillä.
The compulsory school system has also seen important initiatives, many spurred by EU programmes, but still needs considerable support and resources to build the necessary alliances with the world of work.
Samanlaisia aloitteita on laadittu muissakin maissa, esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ranskassa, Italiassa, Tanskassa, Ruotsissa, Portugalissa ja Suomessa.
This raises issues of investment capacity, methodology and curricular development, with particular regard to learner needs.
Koulua edeltävän ja koulussa saadun koulutuksen laatu ja järjestäminen muuttuvat perusteellisesti.
More broadly, since learning retention is much higher by 'doing' (80 < 7r) rather than reading or hear­ing (5­10%). the potential for self­learning using ICTs is immense, and if shaped correctly.
Opettajien ja kouluttajien on oltava erityisenä kohderyhmänä, ja heidän koulutuksensa ja jatkuva ammatillinen kehityksensä TTT:n käytön osalta on varmistettava.
□ laying the best foundations: the founda­tions of our knowledge and skills are laid
Ohjelmat ja infrastruktuurit, joilla koulut yhdistetään tietoyhteiskunnan täysimittaiseen verkottumispotentiaaliin. erityisesti syrjäisimmillä alueilla, joiden infrastruktuuri on
could be a key tool for closing the knowledge gap itself. The basic principles of education and training have to be based more on the notion of learning capacities, rather than formal education and training.
ydintyövoimansa koulutukseen, ja näiden välineiden laajentamiseksi reunatyövoimaan olisi kehitettävä erityisiä kannusteita ja järjestelyitä.
Using ICTs in schools than stronger. For example, the propensity of large Japanese firms to invest in training may be explained by the policy of lifelong employ ment, which means that the returns on training are kept within the firm.
niiden pyrkimyksiä on tuettava Ciampin kilpailukykyä koskevassa kertomuksessa suositelluilla ja Comett- ja Leonardo da Vinci -ohjelmilla onnistuneesti kokeilluilla kumppanuussiteillä paikallisen teollisuuden ja palvelujen kanssa.
In Europe, therefore, it should not be assumed that flexibility and job insecurity are one and the same thing. Indeed, the capacity of enterprises to adjust continually to market and technological change depends on the cooperation of a core, stable and loyal labour force.
Myös oppivelvollisuusjärjestelmään on kohdistettu tärkeitä aloitteita, joista monia on kannustettu EU:n ohjelmilla mutta jotka silti edellyttävät huomattavaa tukea ja voimavaroja työ elämän kanssa tarvittavien yhteyksien muodostamiseksi.
Enterprises should be encouraged to invest more in the training of their core labour force, and special incentives and arrangements should be provided to extend these instruments to the peripheral labour force.
Tämä herättää kysymyksiä investointikyvystä, menetelmistä ja opinto-ohjelmien kehittämisestä; erityistä huomiota on kohdistettava oppijoiden tarpeisiin.
Some Member States have launched plans for bringing their education systems in line with the dynamics of the information society. The German Ministry of Education recently announced one such initiative, Schulen ans Netz, through which 10 000 out of Germany's 52 000 schools over a three-year period will be connected to national and inter national networks and multimedia services.
Laajemmin ottaen, koska opitun muistaminen on paljon parempi (80%) tekemisen kuin lukemisen tai kuulemisen (5—10%) pohjalta, mahdollisuudet itse opiskeluun TTT:n avulla ovat valtavat, ja oikein muotoiltuina ne voivat olla avainväline puutteellisten tietojen paikkaamiseksi.
The Schulen ans Netz initiative is made possible by an innovative partnership between government and private enterprises. Similar initiatives have been launched in other countries such as the United Kingdom, France, Italy, Denmark, Sweden, Portugal and Fin land.
Koulutuksen ja ammattikoulutuksen perusperiaatteiden on perustuttava enemmänkin oppimiskyvyn käsitteeseen kuin tavanomaiseen koulutukseen ja ammattikoulutukseen.
D Retraining instead of deskilling: the most critical question is how people who have lost their old jobs are reintegrated into working life.
D Uudelleenkoulutus ammattitaidon menettämisen asemesta: Kriittisin kysymys on, kuinka ne ihmiset, jotka ovat menettäneet van han työpaikkansa, voidaan saada uudelleen mukaan työelämään.
Member States have mostly failed, during the last 20 years, to offer restarts for the unemployed.
Jäsenvaltiot ovat enimmäkseen epäonnistuneet viimeksi kuluneiden 20 vuoden aikana pyrkiessään tarjoamaan uudelleenaloituspaikkoja työttömille.
Tackling this problem is one of the central tasks of the Essen re-employment strategy, further underlined by the Heads of State or Government at the European Council in Madrid in 1995.
Tämän kysymyksen ratkaisu on yksi Essenin uudelleentyöllistämisstrategian keskeinen tavoite, jota valtionpäämiesten ja hallitusten Eurooppa neuvosto Madridissa 1995 painotti.
Instead of having 9 million people in longterm unemployment and deskilling, the most expensive form of public spending, with the lowest return to the economy or the individual, and many more millions on their way to longterm unemployment, the Member States should have 9 million involved in upgrading, maintaining and improving their skills in literacy, numeracy and informacy.
Sen sijaan, että yhdeksän miljoonaa ihmistä on pitkäaikaistyöttöminä ja menettämässä ammattitaitoaan — mikä on julkisen varainkäytön kallein muoto ja aiheuttaa kaikkein matalimman tuoton kansantaloudelle ja yksilölle ja miljoonat muut ovat joutumassa pitkäaikaistyöttömiksi — jäsenvaltioissa olisi oltava yhdeksän miljoonaa ihmistä kehittämässä, ylläpitämässä ja parantamassa luku-, lasku- ja infotaitojaan.
It should be a right, and an obligation, for all unemployed to maintain and develop basic skills for the information society and have them imbued with relevance to the real, dynamic, labour market.
Kaikkien työttömien oikeutena ja velvollisuutena olisi oltava tietoyhteiskunnan edellyttämien perustaitojen ylläpitäminen ja kehittäminen ja niillä osallistuminen asianmukaisella tavalla todellisille, dynaamisille työmarkkinoille.
Reintegration should start long before people become longterm unemployed and discouraged.
Tämän olisi tapahduttava jo kauan ennen kuin ihmisistä tulee pitkäaikaistyöttömiä ja masentuneita.
That is the fundamental difference between active and passive policies.
Tämä on perustavaa laatua oleva ero aktiivisten ja passiivisten politiikkojen välillä.
In this framework, governments have to find ways to transform expenditures for passive labour market policies into active policies, preparing job seekers for a more knowledge-based pattern of production of goods and services.
Tässä yhteydessä hallitusten on etsittävä keinoja muuttaa passiivisten työmarkkinapolitiikkojen kustannukset aktiivisiksi politiikoiksi ja valmisteltava työn hakijat tietopohjaisempaan tavaroiden ja palvelujen tuotantomalliin.
Focusing more of these financial resources on training grants and new skills, not merely cash assistance, will help in improving the dynamism of the labour market and of public finances over all.
Näiden taloudellisten varojen parempi suuntaaminen koulutustukeen ja uuteen ammattitaitoon, eikä vain työttömyys kassan apuun, auttaa parantamaan työmarkkinoiden ja julkisen talouden dynamiikkaa yleisesti.
In this context, placement services also need to move towards the provision of more personalized ICT-based support for job seekers.
Tässä yhteydessä työllisyys palvelujen on myös edettävä kohti henkilökohtaisempaa TTT-pohjaista tukea työnhakijoille.
D Learning by doing: 'the learning company' must emerge as a vital component of the learning society.
D Tekemällä oppiminen: "Oppivasta yrityksestä" on tultava olennainen osa opiskeluyhteiskuntaa.
People who work in such a company will be using their electronic access to knowledge and information to update their skills.
Ihmiset, jotka työskentelevät tällaisessa yrityksessä, ottavat elektronisesti yhteyden tietämykseen ja tietoon kehittääkseen taitojaan.
This requires new forms of partnership between business, other organizations, and educators, to ensure that the new and changing skills required are made available.
Tämä edellyttää uusia kumppanuuden muotoja yritysten, muiden organisaatioiden ja kasvattajien välillä sen varmistamiseksi, että tarvittavat uudet ja muuttuvat taidot saadaan käyttöön.
In this per spective, it is easy to understand that renewing education within working time will be more important than reduction in working time itself.
Tässä suhteessa on helppo ymmärtää, että uudistava koulutus työaikana on tärkeämpää kuin työajan lyhentäminen sinänsä.
The crux of this approach is continually to reinforce the employability of the workforce through training.
Tämän lähestymistavan ongelmana on työvoiman työllistettävyyden jatkuva vahvistaminen koulutuksella.
The risk is that as firms develop more flexible employment contracts, with lower levels of job security, so as to adjust rapidly to changes in labour demand, the rationale for investment in the training of a principal labour force may be weaker rather
Esimerkiksi Japanin suuryritysten halukkuus investoida koulutukseen voidaan selittää elinikäisen työllisyyden politiikalla, joka tarkoittaa sitä, että koulutuksen tuotto säilyy yrityksessä. Euroopassa ei sen vuoksi ole odotettavissa, että joustavuus merkitsee työn epävarmuutta.
■ the capacity of education and training; against the perspective of the skills needs of the information society, what are the Member States' plans for the next five years?
■ Koulutusvalmiudet tietoyhteiskunnan ammattitaitovaatimusten näkymien osalta: mitkä ovat jäsenvaltioiden suunnitelmat seuraavien viiden vuoden osalta?
■ the design and quality of education and training; how to reshape education and training to adjust to the existing and emerging needs of the information society during the next 5 to 10 years?
■ Koulutuksen suunnittelu ja laatu: kuinka koulutusta voidaan mukauttaa tietoyhteis­kunnan olemassa oleviin ja tuleviin tarpei­siin seuraavien 5—10 vuoden aikana?
This is why the Commission particularly welcomes the new emphasis given in the conclusions of the European Council in Florence to investment in human resources, in infrastructure, and in research and development.
Siksi komissio suhtautuu erityisen myönteisesti Firenzessä tehtyihin johtopäätöksiin investoinnista inhimillisiin voimavaroihin, infrastruktuuriin sekä tutkimuk­seen ja kehitykseen.
In this way. the ministers for labour and employment, educa­tion and training, research and development, transport and communication have a new plat­form for initiatives which are important for growth and employment.
Tällä tavalla työstä ja työllisyydestä, koulutuksesta ja ammattikoulu­tuksesta, tutkimuksesta ja kehityksestä sekä liikenteestä ja tietoliikenteestä vastaavilla mi­nistereillä on uusi perusta kasvun ja työllisyy­den kannalta tärkeille aloitteille.
■ the capacity for retraining those unem­ployed, which presently constitutes the weakest point in our system for education and training; how to give people who have lost their jobs a new start in working life; and,
■ Valmiudet uudelleenkouluttaa niitä työt­tömiä, jotka muodostavat tällä hetkellä koulutusjärjestelmämme heikoimman koh­dan: kuinka työpaikkansa menettäneille voidaan antaa uusi mahdollisuus työ­elämässä?
■ the degree to which equality of oppor­tunity and access can be secured in order to ensure realization of the productive potential of the whole active population.
■ Kuinka suuressa määrin yhtäläiset mah­dollisuudet ja käyttömahdollisuudet voi­daan turvata niin, että voidaan toteuttaa koko aktiiviväestön tuotantomahdollisuu­det?
There are also some questions, where the social partners have a special responsibility, which need to be addressed in the framework of the social dialogue.
Lisäksi on kysymyksiä, joista työmarkkina­osapuolilla on erityinen vastuu ja joihin on vastattava yhteiskunnallisen vuoropuhelun puit­teissa:
Presenting education and training as a central element for a new re­employment pol­icy can meet with opposition.
Koulutuksen ja ammattikoulutuksen esittä­minen uuden uudelleentyöllistämispolitiikan keskeisenä osatekijänä voi kohdata vastustusta.
The argument is that the deep­rooted employment problem in Europe cannot be solved through education and training if there are no new jobs to find after training.
Väitetään, että Euroopan syvälle juurtunutta työllisyysongelmaa ei voida ratkaista koulutuk­sella ja ammattikoulutuksella, jos koulutuksen jälkeen ei ole työtä saatavissa.
This argument is true, but misses the point.
Tämä on totta, mutta harhaanjohtavaa.
The purpose of education and training is not to replace macroeconomic policies for growth and new jobs.
Koulutuksen ja ammat­tikoulutuksen tarkoituksena ei ole korvata mak­rotaloudellisia kasvuun ja uusiin työpaikkoihin tähtääviä politiikkoja.
The purpose of a new education and training policy is to bring about a positive flexibility in enterprises and in the labour market that allows a more growth­oriented macroeconomic policy to be pursued.
Uuden koulutus­ ja ammattikoulutuspolitiikan tarkoitus on saada aikaan myönteistä joustavuutta yrityksissä ja työmarkkinoilla niin, että voidaan noudattaa enemmän kasvuun suuntautuvaa makrotalous­politiikkaa.
That is why the key to employment growth is the development of an integrated approach between structural and macroeconomic meas­ures, as outlined in the broad economic guide­lines and why education and training should be shaped to learner needs, with particular regard to combating inequality and disadvantage, in order to unlock the productive potential of the whole population.
Siksi ratkaisu työllisyyden kasvuun on yhdennetyn lähestymistavan kehittäminen rakenteellisten ja makrotaloudellisten toimenpi­teiden välillä, kuten laajoissa talouden suunta­viivoissa esitetään, ja siksi koulutusta ja ammattikoulutusta on muokattava oppijan tar­peiden mukaan ottaen erityisesti huomioon tasa­arvottomuuden ja haittojen torjuminen niin, että voidaan vapauttaa koko väestön tuot­tavat mahdollisuudet.
■ What joint initiatives are the social partners prepared to take in the field of human resources to secure a continuous upgrading of skill and competence of workers to meet the needs of 'the flexible firm' during the next 5 to 10 years?
■ Mitä yhteisiä aloitteita työmarkkinaosa­puolet ovat valmiit toteuttamaan inhimil­listen voimavarojen alueella turvatakseen työntekijöiden ammattitaidon ja pätevyy­den jatkuvan kehittymisen joustavan yri­tyksen tarpeisiin vastaamiseksi seuraavien 5—10 vuoden aikana?
■ What initiatives are the social partners prepared to take to give young people that have finished education and training a start in the real labour market, and opportunities to maintain and develop the basic skills required for the information society?
■ Mitä aloitteita työmarkkinaosapuolet ovat valmiit toteuttamaan antaakseen kou­lutuksen ja ammattikoulutuksen käyneille nuorille aloituspaikan todellisilla työmark­kinoilla ja tilaisuuden ylläpitää ja kehittää tietoyhteiskunnan vaatimia perustaitoja?
These challenges raise a number of ques­tions that need to be addressed, notably in the
Nämä haasteet herättävät useita kysymyk­siä, joihin on vastattava erityisesti Essenin työllisyysprosessin osalta (Yhteinen työllisyys­kertomus Duhlinin huippukokoukselle ja vuo­den 1997 monivuotiset ohjelmat). Kysymykset koskevat seuraavia aiheita:
Cohesion: living in the information society
Yhteenkuuluvuus: elämä tietoyhteiskunnassa
The concerns: concentration or cohesion?
Huolenaiheet: keskittäminen vai yhteenkuuluvuus?
oped policies, for example, which recognize the importance of integrating schools and other educational institutions into the IS infrastructures.
taan esimerkiksi koulujen ja muiden oppilaitosten yhdentäminen tietoyhteiskunnan infrastruktuureihin.
One example of a broader strategy is Denmark's Infosociety 2000 programme, which aims to promote a range of electronic public services to develop the information society and to promote social inclusion within it.
Eräs esimerkki laajemmista strategioista on Tanskan Info-Society 2000 -ohjelma, jolla pyritään edistämään useita elektronisia julkisia palveluja tietoyhteiskunnan kehittämiseksi ja sosiaalisen osallistumisen edistämiseksi. seksi.
ICTs have a powerful capacity to shrink distance and improve access to information and services.
TTT:llä on valtavat mahdollisuudet lyhentää etäisyyksiä ja parantaa tiedon ja palvelujen käyttömahdollisuuksia.
The new technologies and networks have the potential to bring work to areas of high unemployment, to reduce the disadvantages of less-favoured and more peripheral regions.
Uusi teknologia ja verkot tarjoavat mahdollisuudet tuoda työtä suurtyöttömyyden alueille sekä vähentää heikoimmassa asemassa olevien ja reuna-alueiden haittoja.
But there are also concerns about the impact of ICTs on cohesion.
TTT:n vaikutukset yhteenkuuluvuuteen aiheuttavat kuitenkin myös huolia.
Many people fear that the new technologies will reinforce rather than reduce existing inequalities, leading to a concentration of jobs and production in a few core regions. There are also concerns about the development of a two-tier society of informa tion 'haves' and information 'have nots'.
Monet pelkäävät, että uusi teknologia vahvistaa ole massa olevaa epätasa-arvoa pikemminkin kuin vähentää sitä ja johtaa kaksiosaiseen yhteiskuntaan, jossa toisilla on tietoa ja toisilla ei ole.
It is, of course, difficult to separate the impact of ICTs from the broader factors also affecting social and regional development.
On tietenkin vaikeaa erottaa TTT:n vaikutusta sosiaaliseen ja alueelliseen kehitykseen myös vaikuttavista yleisimmistä tekijöistä.
Generally speaking, there has been a slow trend towards convergence in income per head between Member States, but there has been virtually no change in overall income disparities between regions.
Yleisesti ottaen vallalla on ollut hidas suuntaus per capita -tulojen yhdensuuntaistumiseen jäsenvaltioiden välillä, mutta alueiden välisissä yleisissä tuloeroissa ei ole käytännöllisesti kat soen tapahtunut muutosta.
While some of the weak est areas have moved strongly towards the levels of the rest, disparities between regions within the same Member State have tended to widen over time.
Kun eräät heikoimmista alueista ovat yhdensuuntaistuneet voi makkaasti muiden tasojen kanssa, yhden ja saman jäsenvaltion alueiden väliset erot ovat pikemminkin laajentuneet ajan mittaan.
The facts: public policies make the difference
Tosiasiat: julkiset politiikat ratkaisevat
EU policies play a major role in the progress being made by the cohesion countries to catch up with the rest, and Structural Funds have been effective in reducing socioeconomic disparities, although the resources involved are not of the magnitude fully to offset general trends.
EU:n politiikoilla on tärkeä tehtävä edistyksessä, jota yhteenkuuluvuusmaat toteuttavat saadakseen muut kiinni, ja rakennerahastot ovat vähentäneet tehokkaasti taloudellis-sosiaalisia eroja, vaikka asiaan liittyvät voimavarat eivät ole niin suuria, että ne olisivat kumonneet kokonaan vallalla olevat suuntaukset.
Regional policies in the Member States seem to have been less successful.
Jäsenvaltioiden aluepolitiikat näyttävät onnistuneen heikommin.
This presents new policy challenges concerning the relative economic advantage of non-core regions, and how best to maximize the opportunities and minimize the risks of new ICTs for cohesion in the Union.
Tämä merkitsee uusia poliittisia haasteita, jotka liittyvät muihin kuin ydinalueisiin ja siihen, kuinka voidaan parhaiten maksimoida uuden TTT:n tarjoamia tilaisuuksia ja minimoida sen riskejä unionin yhteenkuuluvuuden kan nalta.
In our market economics, there are strong forces that lead to concentration.
Markkinatalouksissamme on vahvoja voi mia, jotka johtavat keskittymiseen.
That is why strong, coherent, public policies for fair distribution and social cohesion are necessary to balance economic progress and social justice.
Siksi tarvitaan vahvoja yhtenäisiä oikeudenmukaista ja kautumista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevia politiikkoja taloudellisen edistyksen ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden tasapainottamiseksi.
Fundamental changes, such as the information revolution, make such policies all the more necessary, but offer also many new opportunities to use ICTs to create an inclusive, productive society.
Tiedon vallankumouksen kaltaiset perusteelliset muutokset tekevät näistä politiikoista sitäkin välttämättömämpiä, mutta tarjoavat myös useita uusia tilaisuuksia TTT:n käyttämiseen syrjimättömän tuottavan yhteiskunnan luomiseksi.
The first challenge: to make the best of the new regulatory framework
Ensimmäinen haaste: uuden säädöskehyksen hyväksikäyttö
Many Member States have realized the need for active ICT policies, and proactive strategies to develop the information society are evolving at the Member State and regional levels.
Useissa jäsenvaltioissa on ymmärretty aktiivisen TTT-politiikan tarve, ja jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla kehitetään aktiivisia strategioita tietoyhteiskunnan kehittämiseksi.
Generally, strategies begin by focusing on the basic aspects of infrastructure develop ment and the need to support companies — especially SMEs — in adapting to the informa tion society.
Yleisesti ottaen strategiat alkavat keskittymällä infrastruktuurin kehityksen perusnäkökohtiin ja tarpeeseen tukea yrityksiä — erityisesti pkyrityksiä — mukautumaan tietoyhteiskuntaan.
Once support for the infrastructure has been set in place, the development of private and/or public partnerships is encouraged to promote a broader participation in the IS.
Kun infrastruktuurin tuki on paikallaan, edistetään yksityisten ja/tai julkisten kumppanuuksien kehittämistä laajemman tietoyhteiskuntaan osallistumisen edistämiseksi.
A number of Member States have devel
Useat jäsenvaltiot ovat kehittäneet politiikkoja, joissa tunnuste
The first challenge is the need to maximize the potential of telecommunications liberalization and the development of the new regulatory framework, which is at the heart of the move to the IS.
Ensimmäisenä haasteena on tarve lisätä mahdollisimman paljon televiestinnän vapauttamisen antamia mahdollisuuksia ja uuden säädöskehyksen kehittämistä, joka on tietoyh teiskuntaan siirtymisen ydintekijä.
The commitment to full liberalization by 1 January 1998 will have a strong impact on the development of ICTs, productivity and growth.
Sitoutuminen täyteen vapauttamiseen 1. tammikuuta 1998 mennessä vaikuttaa paljon TTT:n kehitykseen, tuottavuuteen ja kasvuun. TTT:sta on