natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• Equally, many SMEs have problems in finding qualified workers, even though there are high rates of unemployment.
• Naisten roolia pk-yrityksissä ja heidän asemaansa yrittäjinä ja työtovereina ei tueta riittävästi.
• A more positive attitude towards 'failure' should be instilled and its value as a learning experience recognised.
• On saatava enemmän tietoja kansallisista koulutussäännöksistä.
• The planners of education and training should take into account the prospect that many more people in future will be work ing in SMEs and establishing their own businesses.
Myös muissa jäsenvaltioissa tarjottavan ammatillisia tai toja ja yritystoimintaa koskevan koulutuksen sisällöstä ja rakenteesta pitäisi helpommin saada tietoja.
• Pupils should be made more aware of the rapidly changing needs of working life and be shown more clearly the various routes to becoming an entrepreneur — including incompany training and training for becoming a master craftsman.
• Yhtenäismarkkinat ja maailmantalouden globalisoituminen ovat johtaneet siihen, että kansalliset markkinat ovat yhä enemmän toisistaan riippuvaisia ja että yrittäjiltä vaaditaan yhä suurempaa liikkuvuutta.
• In traditional school education there is too much emphasis on academic knowl
Saksassa, Itävallassa ja Luxemburgissa annettu käytännön yrittäjäkoulutus on hyvä esimerkki kattavasta koulutusjärjestelmästä, joka antaa vakaan perustan yksityisen yrityksen perustamiselle.
• The education and training systems need to bring together the business sector and
Tarvitaan siis yhä kehittyneempää koulutusta. tusta.
sise the importance of working within fixed time limits.
• On omaksuttava "vanhat auttavat uusia" -asenne.
the public authorities. SMEs should be encouraged to work in close cooperation with schools to promote the excitement of life in a small business.
Perinteisiä koulutustoimenpiteitä voitaisiin vahvistaa siten, että kokeneet yrittäjät vapaamuotoisesti kertoisivat nuorille yrittäjille taidoistaan ja kokemuksistaan liiketoiminnassa.
• Member States at the highest levels should seek to promote and endorse entrepreneurs and an enterprise culture.
• Yrittäjille on tarjottava taloudellisia kan nustimia lisäkoulutukseen osallistumista varten.
• To give pupils the opportunity to gain an insight into the organisation and rhythm of work in businesses, more scope for student placements should be created.
Voitaisiin myöntää esimerkiksi koulutusapurahoja ja koulutuskustannusten verovähennyksiä.
• Large businesses in different sectors should set up prestigious awards, run by industry and endorsed by governments, to recognise successful entrepreneurs and SMEs within those sectors.
On kuitenkin myös pohdittava sitä, miten parannettaisiin niiden henkilöiden (tavallisesti naisten) asemaa, jotka työskentelevät yrittäjän kanssa ja itse asiassa yrittäjän välttämättömänä tukipilarina.
In addition, the European Commission and Member State governments should create prestigious awards for individuals, departments, authorities and politicians who have done something particularly useful and innovative for SMEs.
Hyvänä esimerkkinä voidaan tältä osin mainita Ranskan käytäntö, jonka mukaisesti yrityksessä työskentelevä aviopuoliso voi suorittaa erillisen tutkinnon (BCCEA — Brevet de Collaboratrice de Chef d'Entreprise Artisanale). sanale).
For example, these projects could be carried out by small teams of pupils, focus on every day economic questions and empha
• On tuettava naisille annettavaa yrittäjäkoulutusta ja parannettava tämän kou lutuksen menetelmiä.
• Training systems have not sufficiently adjusted to the new economic realities and particularly the growing economic and social significance of small businesses.
• Työntekijät on saatava tietoisemmiksi työelämän nopeasti muuttuvista tarpeista ja tästä johtuvasta tarpeesta uudistaa omaa osaamistaan.
Professional training and qualifications are the basic requirement for the economic success of entrepreneurs, especially those in small and medium-sized enterprises.
Pk-yritykset järjestävät suuren osan yrityksissä tarjottavasta koulutuksesta.
With the integration of markets and stronger competition, enterprises can only be successful if their entrepreneurs are highly qualified.
Tällä tavoin ne auttavat ratkaisevasti nuorisotyöttömyyden alentamisessa.
This is as true for the startup phase of an enterprise as for the later stages in its life span.
Yrityksissä tarjottavan koulutuksen potentiaalia ei kuitenkaan hyödynnetä täysimääräisesti.
Continuous and developing training is necessary through out the whole life of an enterprise.
Pkyritysten valmius tällaisen koulutuksen tarjoamiseen rasittaa huomattavasti niiden organisaatiota ja taloutta.
• Not enough is known in other Member States about training measures offered at the national level. This restricts the mobility of entrepreneurs.
Tarvitaan koulutussäännöksiä ja opetussuunnitelmia, jotka täyttävät sekä nuorten että koulutusta tarjoavien yritysten erilaiset tarpeet.
• The under-provision of independent training courses and the problems with their mutual recognition — on a national as well as a European level — mean that the mobility of entrepreneurs is restricted.
• On tarjottava koulutusta, jossa keskitytään erityisesti pk-yrityksissä työskentelyyn.
• The whole 'market' for training needs reorientation, in close cooperation with the business community, so as to take greater account of the special needs of SMEs.
Koulutussäännöksissä on otettava huomioon, että pk-yritykset ovat keskenään erilaisia ja toimivat useilla eri aloilla.
Training which provides practical, really useable skills should be a priority.
Toisissa pk-yrityksissä tarvitaan eri koisosaamista, toiset voivat ottaa palvelukseensa myös ammattitaidotonta työvoimaa.
• Courses of further training available to entrepreneurs do not sufficiently take into account the special situation and needs of SMEs.
• Joustamattomat ja teoreettiset koulutussäännökset ja opetussuunnitelmat estävät käytännönläheiseen työhön suuntautuneita nuoria edes aloittamasta yrityksessä tarjottavaa koulutusta.
• Participation in further training courses often imposes heavy organisational and financial problems on entrepreneurs in SMEs.
• Pk-yrityksiä tulee taloudellisesti kan nustaa tarjoamaan koulutusta työntekijöilleen. leen.
• In view of the increasingly fierce international competition, more emphasis has to be put on the whole area of business management skills — including market ing, international business procedures, quality and control and the application of business computer software.
• Huippulahjakkaat nuoret sen sijaan eivät pidä yrityksissä tarjottavaa koulutusta riittävän mielenkiintoisena, koska siihen ei liity teoreettisempaa opiskelua.
• The role of women in SMEs and their contribution both as entrepreneurs and as colleagues, is not supported sufficiently.
• On luotava vähemmän vaativaa ja käytännönläheisempää koulutusta, joka vastaa työelämänsä alussa olevien nuorten kykyjä ja taitoja.
It should be easier to find out about the content and structure of training measures for professional skills and business administration in other Member States.
• Tätä koulutusta on täydennettävä siten, että nuorille annetaan myöhemmässä vai heessa mahdollisuus täydennyskoulutukseen. seen.
• Because of the single market and the globalisation of the world economy, there is a rapidly increasing interdependence of national markets which demands the ever greater mobility of entrepreneurs.
• Toisistaan poikkeavat kansalliset koulutussäännökset ja opetussuunnitelmat sekä koulutusta koskevan vertailukelpoisen tiedon puute haittaavat oppisopimusoppilaiden liikkuvuutta Euroopan unionissa.
• Technological changes of increasing rapidity reinforce the growing competition created by the single market and globali
• Nykyisissä koulutussäännöksissä ja opetussuunnitelmissa ei tarjota riittävän eriy
The training of master craftsman as it is understood in Germany, Austria and Luxembourg represents an instructive case of a single comprehensive training system
• Jotta myös huippulahjakkaat nuoret kiinnostuisivat yrityksissä tarjottavasta koulutuksesta, koulutuksen pitäisi avattava tie: jatko-opinnoille erityisesti opisto- tai korkeakoulutasolla. keakoulutasolla.
To this extent, the training of master craftsman could serve as an example for other Member States.
Tämä parantaisi osaltaan yrityksessä tarjottavan koulutuksen mainetta nuorten keskuudessa.
• There should be promotion of training to assist women to become entrepreneurs and an improvement in the methodology of such training.
Tätä helpottaisi se, että yliopistossa saadut tiedot ja taidot hyväksyttäisiin ja otettaisiin huomioon yrityksessä suoritettavaa koulutusta aloitettaessa.
• Promotion of the concept of the old helping the young is necessary.
• Koulutuksen on annettava sellaisia tai toja, jotka vastaavat työelämän erilaisia tehtäviä.
Women should be encouraged more to become entrepreneurs in their own right and they should be supported in this endeavour.
• Yhtenäismarkkinoiden asettamiin vaatimuksiin vastaaminen edellyttää, että kansallisista koulutussäännöksistä ja opetussuunnitelmista vaihdetaan tehokkaammin tietoja.
However, the question should also be addressed of how to improve the recognition of those partners (usually women) who act as colleagues or in fact the indispensable mainstay, of the entrepreneur.
Tutkinnot on vastavuoroisesti tunnustettava yrityksissä tarjottavasta kou lutuksesta vastaavien elinten välisten yhteistyösopimusten perusteella.
Here the French concept of a diploma for spouses working in an enterprise (BCCEA — Brevet de collaboratrice de chef d'entreprise artisanale) could serve as an example of best practice.
Näiden yhteistyösopimusten hajautettu luonne takaa sen, että yrityksessä tarjottavan kou lutuksen laatu säilyy korkeana ja että samalla voidaan ottaa huomioon erilaiset alueelliset vaatimukset.
• There should be financial incentives for entrepreneurs to participate in further training, for instance by means of business scholarships or the tax deductibility of training related expenses.
• Joustavien koulutussäännösten ja opetussuunnitelmien työllistävää potentiaalia
• Existing training provisions and curricula do not provide sufficiently differentiated qualifications to correspond to the different capabilities and talents of young people.
• Perus- ja jatkokoulutuksen organisoinnissa ja itse opetuksessa ei käytetä riittävästi tieto- ja tietoliikenneteknologian tarjoamia mahdollisuuksia.
• Training provisions and curricula need to adapt more quickly to the current and future needs of the different sectors of the economy.
• Tieto- ja tietoliikenneteknologian sovellukset muuttuvat jatkuvasti, eikä peruskoulutusta koskevia säännöksiä, opetussuunnitelmia ja jatkokoulutusmahdollisuuksia muuteta riittävän nopeasti.
In this way they contribute decisively to keeping youth unemployment rates down.
• Koulutusohjelmissa on tehokkaammin käytettävä videojärjestelmiä.
The readiness of SMEs to provide this type of training puts a considerable organisational and financial strain on their businesses.
Monimutkaisia aiheita voidaan helpommin opettaa käyttämällä hyvin tehtyjä kuvaesityksiä, jotka voidaan toistaa lukemattomia kertoja.
On the other hand there is a need for training regulations and curricula which do justice to the different needs of young people as well as to the enterprises offering training.
Videoita käyttämällä voidaan myös säästää aikaa, rahaa ja voimavaroja, kun kallis tekninen prosessi tarvitsee lavastaa ja kuvata ainoastaan kerran.
• Employees should be made more aware of the rapidly changing needs of working life and the consequent need for updating their qualifications.
• Tieto- ja tietoliikenneteknologiaa ei ole riittävän nopeasti sisällytetty eri ammatteja koskeviin koulutusjärjestelmiin.
• Employees need to be ready to respond to structural changes in the economy and to be willing to learn new skills through out their active working life.
• Tietoja tietoliikenneteknologian sovellusten käyttöä olisi lisättävä perus-ja jatkokoulutuksessa. kokoulutuksessa.
• There should be specific training for employment in SMEs.
c) Muutosehdotukset i) Koulutuksen tarjonta
• Inflexible and theoretical training regulations and curricula deter less talented, more practically oriented young people from even starting a programme of incompany training.
Sekä perus- että jatkokoulutusohjelmissa käytettävien ohjelmien kehittämistä ja valmistelua on tämän vuoksi tuettava koulutuslaitosten (esim. kauppakamarien) ja ohjelmistokehittäjien tiiviin yhteistyön avulla.
• There should be fiscal incentives for SMEs to carry out training.
ii) Johtajat ja ammattilaiset
• Less demanding and more practically oriented levels of qualification which correspond to the capabilities and talents of young people at the beginning of their working life should be established.
• Yrityksissä ammattimaisesti tarjottavaa koulutusta ja jatkokoulutusmahdollisuuksia on ajantasaistettava ja koulutuksen taso on säilytettävä korkeana uusimman tieto ja tietoliikenneteknologian avulla.
• The mobility of apprentices within the European Union is being restricted by the highly divergent national training provisions and curricula and by a lack of com parative information on these matters.
• Jotta tieto- ja tietoliikenneteknologian tarjoamat mahdollisuudet saataisiin tehokkaasti hyödynnetyksi, ammattitaitoa on jatkuvasti kohennettava ja uusia sovelluksia omaksuttava.
completed, should open the way to further studies, in particular at a higher or university level.
mistotöistä (esim. kirjanpidon ja käännöstyöt).
This would be facilitated, if the knowledge and skills acquired in college were recognised and taken into account when starting incompany training.
Etätyö mahdollistaisi myös työpaikan ja työsuorituksen eriyttämisen ja toisi siten suurempaa joustavuutta työaikoihin,
• To meet the requirements of the single market, there is a need for a more effective exchange ofinformation on national training regulations and curricula.
• Etätyöjärjestelyiden käyttöönottaminen vähentää myös hallinnollisia kustannuksia ja parantaa pkyritysten tehokkuutta.
• Differentiated training qualifications must match the requirements of a correspondingly differentiated range of positions in the workplace.
Eri- koistuneet toimistot voisivat suorittaa huo- mattavan osa yrityksen päivittäisistä toi-
(a) The nature of the problem should be brought up to date and kept at the state-of-the-art level through the application of the latest information and telecommunication technologies.
1 Tutkimustulosten saatavuus a) Ongelman luonne rekisteröinti. Tutkimus- ja kehittämisohjelmista on siis tietoa, mutta sitä on vaikea saada.
The previously separate basic technologies of computers and telecommunications have now merged and there are nearly limitless business opportunities in the use of multimedia.
Uusinta teknistä kehitystä koskevat tiedot ovat huomattavan tärkeitä yrityksen taloudellisen menestymisen kannalta.
The use of information and communication technologies therefore poses a great challenge both for enterprises and for training institutions.
Yritys voi toimia voitollisesti ainoastaan, jos käyttää alansa uusinta teknologiaa.
There is a strong need for the support of tele- and long-distance learning methods.
• Tutkimustuloksista ja patenteista ei tiedetä. detä.
• The possibilities for using information and communication technologies in both the organisational and teaching aspects of initial and further training are not being sufficiently exploited.
• Yhteisten tutkimushankkeiden perustamiseen tarvittavista kontakteista ei tiedetä.
In bringing in these new arrangements, it should, however, be clear that these methods can only be used as a supplement to normal instruction especially in conveying the theoretical aspects of the subject in certain fields.
Monet yritykset haluaisivat käyttää tutki muksesta ja teknisestä kehittämisestä saa tuja tuloksia ja uutta teknologiaa, mutta niillä ei ole omaa tutkimus- ja kehityskapasiteettia. pasiteettia.
• The application of information and telecommunication technologies is constantly changing.
• Tutkimustoimintaan mahdollisesti saa tavasta taloudellisesta tuesta ei tiedetä.
• Information and telecommunication technologies are not being integrated rapidly enough into the qualification systems of the different professions.
• Yliopistojen tutkimuslaitosten ensisijaisena tehtävänä ei ole toteuttaa tutki mushankkeita pkyritysten kanssa.
• In the training programme, video systems should be used and promoted more extensively.
• Tutkimuslaitokset eivät toimi markkinalähtöisesti.
They can help teach complicated topics through the use of well prepared visual illustrations, which can be repeated over and over again.
• On psykologisesti vaikea pitää yliopistollisia laitoksia tutkimushankkeen yhteistyökumppaneina.
Equally they can help save valuable time, money and resources by filming expensive technical processes that have to be staged only once.
• Pk-yritysten, yliopistojen ja kansallisten patenttivirastojen välinen kommunikaation vähäisyys on aiheuttanut huomattavan tietovajeen. tovajeen.
• Information and telecommunication technologies should increasingly be applied in the initial and further training sectors.
• Ei myöskään tiedetä, mihin kaikkiin eiyliopistollisiin tutkimuslaitoksiin voitaisiin olla yhteydessä.
(c) Proposals for change
Esteitä aiheutuu myös siitä, että pk-yritykset pelkäävät tuntemattomalle alalle astumista.
(i) In the provision of training
• Kilpailun kiristymisen pelko voi olla este.
• Highly professional incompany training and opportunities for further training
Byrokraattiset säännökset aiheuttavat kuitenkin sen, että teknologian siirron hallinnolliset menettelyt ovat yhtä aikaavieviä ja kalliita kuin patenttien
The develop ment and preparation of software to assist in training programmes (for initial as well as for further training) should therefore be fostered by a close cooperation between training institutions (especially chambers
• EU:n ja kansalliset tutkimusohjelmat ja/tai -instrumentit eivät ole avoimia eivät kä keskenään yhdenmukaisia, mikä synnyttää tukiviidakon.
of crafts, industry and commerce) and software developers.
c) Muutosehdotukset tunnistettava ja niitä koskevaa tietoa on levitettävä.
(ii) For managers and in the professions
• Pkyritysten on hyödynnettävä tutkimusta ja teknologiaa huomattavasti entistä paremmin.
• In order to best exploit the potential of information and communication technologies, there is the need for a continuous adaptation of professional skills and the assimilation of the vast range of applications. tions.
• On tuettava pkyritysten välistä yhteistyötä ja perustettava yritysverkkoja (joko pkyritysten tai pk-yritysten, korkeakoulujen ja suuryritysten kesken) ja vahvistettava teknologiakeskittymiä, joiden kautta paikallisen tason tietoja voidaan hyödyntää. tää.
administrative costs and a boost in the efficiency of small and medium-sized enterprises.
Pkyritysten pitää saada tietoja paikan päältä, ja näitä tietoja pitää saada myös muista yrityksiä tukevista toimistoista.
A large part of the office work arising on a day-to-day basis in a company (e.g. accounting, translation, etc.) could be performed by specialised office agencies working in other locations.
• Yrityshautomotoimintaa on kannustettava, ja toiminnassa voidaan ottaa esimerkkiä Ranskan, Saksan, Yhdistyneen kuningaskunnan ja muiden jäsenvaltioiden käytännöistä.
Furthermore, teleworking could contribute to the separation of work place and work performance and thus support efforts for a greater flexibility of working hours.
• Suoraan yritykseltä toiselle tapahtuvaa tietojenvaihtoa on kannustettava ja tieto jenvaihdossa on hyödynnettävä erityisesti uutta tietoteknologiaa. Valiokäytännöt on
• The creation of arrangements for teleworking also contributes to a reduction of
On myös toivottavaa, että kaikkien tuettujen tutkimushankkeiden tilanne analysoidaan sekä hankkeiden alussa että niiden lopussa.
(a) The nature of the problem time-consuming and expensive as registering patents.
• Pk-yritykset osallistuvat vieläkin vain harvoin kansainvälisiin tutkimusohjelmiin.
Time and time again, information about research development programmes is available, but hard to get hold of.
• Pankeilla ja muilla rahoituslaitoksilla ei ole tietoja siitä, miten teknologiasuuntautuneita hankkeita pitäisi arvioida.
Barriers consist of:
c) Muutosehdotukset
A firm can only be run profitably if it knows and applies the latest technologies in its industry.
• Pk-yrityksiä on autettava paremmin hyödyntämään tutkimusta ja teknologiaa.
Many firms have an interest in using RTD findings and new technologies, but have no R & D capacity of their own. • a lack of information on contacts for joint research projects
• EU:n ja kansallisia TTK-ohjelmia koskevat hakemusmenettelyt ovat usein liian monimutkaisia ja kestävät usein liian kauan ollakseen käyttökelpoisia pk-yritysten kannalta.
• a lack of information on possible financial support for research activities.
• EU:n TTK-ohjelmissa on kiinnitettävä entistä enemmän huomioita pkyritysten tarpeisiin ja autettava yhdistämään kaikki ne tekniset, taloudelliset ja muut tekijät, joita tarvitaan tutkimustulosten muuttamisessa onnistuneeksi yritystoiminnaksi.
There is, however, considerable difficulty for small businesses in accessing the research findings that could be used for new products or processes.
• Pk-yritykset voivat vain rajallisessa määrin osallistua yhteisön TTK-ohjelmien muotoiluun ja suunnitteluun.
• University research establishments are not primarily equipped to carry out research projects with SMEs.
• Pk-yrityksissä ei tavallisesti ole organisatorisia yksiköitä, jotka voisivat säännöllisesti ja strategisesti tarkastella tutki mustoimintaa (sen suunnittelua, sovelluksia, mahdollisia rahoitusmekanismeja jne.).
• Research establishments do not work in a market-oriented fashion.
Olemassa olevaa tietoa ja taitoa ei aina hyödynnetä tehokkaasti.
• Mental barriers exist in talking to university institutions as partners in a research project.
Samaa periaatetta tulee soveltaa neuvoa-antaviin paneeleihin, jotka on perustettu tarkastelemaan seuraavan puiteohjelman ensisijaisia painopistealueita. nopistealueita.
• There is an important information deficit arising from a lack of communication between SMEs, universities and national patent offices.
• EU:n tutkimusohjelmat on yhä suunniteltu pääasiallisesti tutkimuslaitoksia ja suuryrityksiä varten.
However, it is not only these information gaps that seem to be responsible for the failure to transform research findings into marketable products.
• Tarvitaan paremmin kohdistettua tietoa ja tiedotuskampanjoita, jotta pk-yritykset ottaisivat osaa tutkimukseen ja teknologiseen kehitykseen ja käyttäisivät niistä saa tavia sovelluksia.
Barriers are also constituted by fears on the part of SMEs about entering into unknown territory.
• Kansalliset elimet eivät jaa ehdotusasiakirjoja kovin tehokkaasti.
They fear that they lack the knowledge of how to buy from research establishments because, for instance, of difficulties in communicating with people who appear to be from another world.
Saatuja tietoja ei aina välitetä eteenpäin eikä jäsennellä, eikä niitä aina edes käännätetä omalle kielelle. lelle.
• There is a lack of knowledge about which non-university research establish ments can be approached.
• Seuraavassa luetellaan keinoja, joilla yhteisön tutkimusohjelmien rakennetta voidaan muuttaa pk-yrityksiä suosivammaksi: maksi:
An important source of information is patents and licences. However, bureau cratic regulations render the administrative procedures in technology transfers just as
• Jotta tutkimus johtaisi onnistuneisiin markkinasovelluksiin, tarvitaan teknisen panoksen lisäksi myös rahoitusta, markkinatutkimuksia ja mahdollisesti myös kou
• Fear of competition from industrial part ners can be an inhibiting factor.
— Pk-hankkeita koskevista menettelyistä on tiedotettava kaikissa tutkimusohjelmissa. missa.
new information technology. Best practice should be identified and exchanged.
— Tutkimusohjelmia ja -tuloksia koskevaa CORDIS-tietokantaa on kehitettävä, ja koko EU:n kattavaa tutkimuskumppanien etsimisjärjestelmää on parannettava.