natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Under the Soviet regime, services such as tourism and financial services were typically underdeveloped.
Latvia oli puhdas komentotalous ilman merkittävää yksityistä sektoria 1980-luvun loppuvuosiin saakka.
Consequently, output in the services sector declined less than in agriculture or industry, and its share in total gross value added increased rapidly from 32 % in 1990 to 57 % in 1995.
Pienomaisuuden yksityistäminen ja maa talouden yksityistäminen on melkein saatettu loppuun, mutta suurten teollisuusyritysten myynnissä tapahtunut edistyminen on ollut hidasta.
Now transport and communication is the biggest services sector, and provides currently for the largest part of GDP growth.
Yksityissektorin osuus bruttokansantuotteesta on kasvanut 50 prosenttiin vuonna 1995, ja yksityissektorin osuus työllistämisessä on noussut 62 prosenttiin.
Liberalization
Ulkomaiset suorat sijoitukset
In 1996, industry as a whole accounted for about one quarter of GDP, and manufacturing for more than one fifth.
Vuonna 1996 teollisuus kokonaisuutena edusti noin 1/4 bruttokansantuotteesta, ja tehdasteollisuus yli viidesosaa.
Industry has not only shrunk since independence, but its composition has changed.
Itsenäisyydestä lähtien teollisuuden osuus on sekä pienentynyt että sen koostumus on muuttunut.
Currently, the only areas which are growing are wood and pulp production, textiles and food pro cessing.
Nykyisin ainoat kasvu alat ovat puun ja selluloosan tuotanto sekä tekstiilit ja elintarvikejalostus.
Under the Soviet regime the main areas were machine building, electronics and light industries.
Neuvostovallan aikana tärkeimmät alat olivat konerakennus-, elektroniikkaja kevyt teollisuus.
The linkage and dependence on the Soviet Union is indicated by the fact that prior to independence, every second motorcycle, every fifth radio, and every eighth washing machine that were used in the entire USSR were produced in Latvia.
Riippuvuutta ja yhteyksiä Neuvostoliittoon osoittaa se tosiasia, että ennen itse näisyyttä joka toinen moottoripyörä, joka viides radio ja joka kahdeksas pesukone, jota käytettiin koko Neuvostoliiton alueella, oli tehty Latviassa.
The large-scale enterprises were completely integrated with the Soviet industry and depended on cheap supply of raw materials and energy from other republics.
Suuret teollisuuslaitokset oli täysin integroitu Neuvostoliiton teollisuuteen, ja ne olivat riippuvaisia muista tasavalloista toimitettavista raaka-aineista ja energiasta.
After the disintegration of the Soviet Union, Latvian industry lost its access to cheap inputs because Russia started to charge world mar ket prices; demand for Latvian products plunged,
Neuvostoliiton hajottua Latvian teollisuus menetti halpojen tuotannontekijöiden käytettävyyden, koska Venäjä alkoi veloittaa maailmanmarkkinahintoja.
Price liberalization started in early 1991.
Vuosien 1989 ja 1996 välisenä aikana ulkomaisten suorien sijoitusten kokonaismäärä oli 467 miljoonaa ecua (lähde: EBRD).
Goods and services with regulated prices still represent about 20 % in the basket of the consumer price index.
Maataloudella on yhä tärkeä merkitys, sillä sen osuus oli 9,9 prosenttia kokonaisbruttoarvonlisästä vuonna 1995 ja 18,5 prosenttia työllistetyistä.
Prices for energy supply, utilities, transport and rents arc still regulated and do not cover full costs.
Maataloudella on tehtävä työllisyyden puskurina.
Although cost coverage is increasing, full coverage is only envisaged for 2005.
Yksityistämisen ja rakennemuutoksen seurauksena
This gradual adjustment of regulated prices will continue for a number of years and will contribute to inflation.
Neuvostohallinnon aikana palvelut kuten matkailu ja rahoituspalvelut olivat tyypillisesti alikehittyneitä.
Regulatory bodies have been set up for basic telecommunication services and energy prices to find a proper balance between producer and consumer interests.
Liikenne ja viestintä ovat nykyisin suurimmat palvelualat, ja ne edustavat suurinta osaa bruttokansantuotteen kasvusta.
Main indicators of economic structure fall data /or 1996 unless otherwise indicated)
(kaikki tiedot koskevat vuotta ¡996, ellei muuta ilmoiteta)
GDP per head
BKT asukasta kohti
Gross foreign debt/GDP percent
Maatalouden osuus: bruttoarvonlisästä
Stock of foreign direct investment*
9,90 työllisyydestä
ECU per head
Ulkomainen bruttovelka/BKT
Source: Commission services, national sources, EBRD
Tavaroiden ja palveluiden vienti/BKT
Trade regime foreign nationals from countries with which Latvia has agreements on mutual protection of investment have a majority stake, are now free to buy land in Latvia.
Lähteet: Komissio, kansalliset lähteet, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki
The vast majority of imports are subject to free trade agreements or have MFN status.
Suurin osa tuontia on vapaakaupan alaista, tai sillä on MFN-kohtelu.
The government is committed to reducing the peak tar iffs, but hesitates to do so in the face of the negotiations for WTO accession.
Hallitus on sitoutunut vähentämään huipputariffeja, mutta epäröi niiden toteuttamisen suhteen, koska neuvottelut Maailman kauppajärjestöön liittymisestä ovat käynnissä.
Latvia has reached free trade agreements with EFTA countries, has applied for membership of the WTO (expected in 1997) and is considering apply ing for CEFTA-membership.
Latvia on tehnyt vapaakauppasopimukset EFTA-maiden kanssa, se on hakenut Maailman kauppa järjestön jäsenyyttä (jäsenyyden odotetaan ratkeavan vuonna 1997) ja se harkitsee hakevansa Keski-Euroopan vapaakauppasopimuksen jäsenyyttä.
It also has a number of other bilateral agreements.
Latvia on tehnyt myös muita kahdenvälisiä sopimuksia.
Since 1 April 1994, a free trade agreement with its Baltic neighbours, Estonia and Lithuania, has been in force.
Huhtikuun 1. päivänä 1994 tuli voi maan sen Baltian naapureiden Viron ja Liettuan kanssa tehty vapaakauppasopimus.
On 1 Jan uary 1997, this agreement was extended to trade in agricultural products.
Kyseinen sopimus laajennettiin kattamaan maataloustuotteiden kauppa 1. päivänä tammikuuta 1997.
The objective is to establish a full customs union at a later stage.
Tavoitteena on perustaa myöhemmässä vaiheessa täysi tulli liitto.
The first three years of independence were marked by a dramatic output decline: by the end of 1993 real GDP had halved compared with 1990.
Hintojen vapauttaminen alkoi vuoden 1991 alussa.
The transition from a command to a market economy, and, even more importantly, the end of the close input and output relations with the Soviet Union, provoked a crisis in industry and agriculture.
Hallinnollisesti säännöstellyt tavaroiden ja palveluiden hinnat muodostavat yhä noin 20 prosenttia kuluttajahintaindeksin korista.
The decline seemed to have ended in 1994, but the incipient recovery was interrupted in 1995.
Energiantoimitusten, peruspalvelujen, liikenteen hinnat ja vuokrat on edelleen hallinnollisesti säännöstelty eivätkä ne sisällä kaikkia kustannuksia.
Largely due to the uncertainties related to the banking and budget crises, real GDP in 1995 declined by 1.6 %.
Vaikka kustannusten osuus niissä lisääntyykin, kokonaiskustannusten odotetaan tulevan katetuiksi vasta vuonna 2005.
GDP growth turned positive again in 1996, when it is estimated to have been 2.8 %.
Tällainen hallinnollisesti säännösteltyjen hintojen asteittainen mukauttaminen jatkuu muutaman vuoden, ja se aiheuttaa inflaatiota.
It can be expected to accelerate further in the coming years, if invest ment increases and the required restructuring takes place.
Perusteleviestintäpalveluille ja energian hinnoille on perustettu säännöstelyelimet, joiden tehtävänä on löytää asianmukainen tasapaino tuottajien ja kuluttajien etujen välillä.
Rapid price liberalization and loose monetary policy pushed up the inflation rate high into the three digit range in 1992.
Itsenäistyttyään Latvia pani pystyyn hyvin liberaalin kauppajärjestelmän.
Inflation is likely to remain in high single digits for some time as regulated prices are adjusted to cover costs fully.
Määrälliset rajoitukset ja vientitariffit on melkein täysin poistettu.
Unemployment increased sharply after the start of the reforms, and it has only slightly decreased since 1994.
Tuontitariffit vaihtelevat Latvian ulkopuolella tuotettujen raaka-aineiden, tuotantopanosten ja tuotteiden alle yhdestä prosentista useimpien lopputuotteiden 20 prosenttiin.
As the restructuring of industrial enterprises continues, a further increase in unemployment over the coming years cannot be excluded, but it is more likely that unemployment will be further reduced as a result of the growth of the services sector.
Maataloustuotteet ovat edelleen hyvin suojeltuja, ja niihin sovelletaan yli 50 prosentin suuruista keskimääräisellä tuotannolla painotettua
The introduction of the new national currency, the lat, was done in two steps.
Uuden kansallisen valuutan latin käyttöönotto toteutettiin kahdessa vaiheessa.
First, the Russian rouble was replaced by the Latvian rouble in 1992, which was allowed to float freely.
Ensin Venäjän rupla korvattiin vuonna 1992 Latvian ruplalla, jonka an nettiin vapaasti kellua.
When the Latvian rouble was considered strong enough, the lat was gradually introduced, starting from March 1993, becoming the sole legal tender from October 1993.
Kun Latvian ruplaa alettiin pitää liian vahvana, otettiin asteittain käyttöön lati maaliskuussa 1993, ja latista tuli ainoa laillinen valuutta lokakuussa 1993.
The currency is fully convertible.
Kyseinen järjestelmä valittiin
Main economic trends
Sisäiset tekijät
Inflation rate annual average percent
Kuluttajahintainflaatio vuosikeskiarvo
December on December percent
17,6 joulukuusta joulukuuhun
Unemployment rate, end-year percent
Työttömyys vuoden lopussa
Foreign direct investment percent of GDP
Ulkomaiset suorat sijoitukset maahan
Source: Commission services, national sources.
Lähteet: Komissio, kansalliset lähteet, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki
While trade relations outside the Soviet Union used to be almost non-existent, in 1996 they represented over 50 % of exports and 65 % of imports.
ulkopuolelle olivat melkein olemattomat, niin vuonna 1996 niiden osuus oli yli 50 prosenttia viennistä ja 65 prosenttia tuonnista.
Although in 1996, Russia was still Latvia's main trading partner accounting for 23 % of exports, the importance of Germany (14%), the United Kingdom ( 11 %), and Sweden (7 %) had increased significantly.
Vaikka Venäjä oli Latvian tärkein kauppakumppani vuonna 1996 23 prosentin vientiosuudellaan, Saksan (14 prosenttia), Yhdistyneen kuningaskunnan (11 prosenttia) ja Ruotsin (7 prosenttia) merkitys on kas vanut selvästi.
The total EU share of exports was 44 %.
Euroopan unionin osuus Latvian viennistä oli yhteensä 44 prosenttia.
In 1995, for the first time since the start of transition, exports rose in real terms.
Alijäämä kasvoi 3,4 prosenttiin bruttokansantuotteesta vuonna 1995 eli huomattavasti korkeammaksi kuin oli alun pitäen suunniteltu.
Nevertheless, the foreign trade deficit increased further, since imports grew faster than exports.
Alijäämän rahoittaminen tuli yhä vaikeammaksi ja kalliimmaksi pankkikriisin takia, kun valtion joukkolainojen markkinat romahtivat ja korot nousivat.
The trade deficit in 1996 was very high, at 18 % of GDP.
Hallitus on sittemmin menestyksellisesti käynyt ongelmaan käsiksi leikkaamalla menoja ja parantamalla veronperintää.
This was, however, largely offset by the positive balance on transit trade and services.
Vuonna 1996 budjettivaje oli vain 1,8 prosenttia bruttokansantuotteesta, ja vuonna 1997 budjetin pitäisi olla tasapainossa.
However, the speculation against the currency during the banking crisis, and increased imports, meant the import coverage dropped during 1995, after which it stabilized.
Vuonna 1995, ensi kertaa talouden siirtymisen alkamisen jälkeen, vienti kasvoi reaaliarvoltaan. Ulkomaankaupan alijäämä kasvoi kuitenkin edelleen, koska tuonti kasvoi nopeammin kuin vienti.
At the end of 1996, foreign exchange reserves stood at 358.5 million lats (ECU 514 million or 3.5 months of imports).
Kaupan alijäämä oli hyvin korkea vuonna 1996 eli 18 prosenttia bruttokansantuotteesta.
The external debt ratio remains low and was less than 10 % of GDP in 1995.
Tätä kuiten kin tasoitti kauttakulkuna tapahtuneen kaupan ja palvelujen positiivinen tasapaino.
The composition of trade also underwent dramatic changes.
Kaupan koostumuksessa on myös tapahtunut selviä muutoksia.
Before the start of transition, machinery and equipment was the most important export category, representing around 28 % of total exports.
Ennen kuin talouden muuttaminen markkinataloudeksi alkoi, koneet ja laitteet olivat tärkein vientiluokka edustaen noin 28 prosenttia kokonaisviennistä.
By 1996 its share had fallen to only 14 %.
Vuoteen 1996 mennessä niiden osuus oli pudonnut vain 14 prosenttiin.
Similar ly, the share of food products declined from around 22 % to 12.5 %.
Vastaavasti elintarvikkeiden osuus laski noin 22 prosentista 12,5 prosenttiin.
On the other hand, the share of wood and wood products increased from some 3 % to as much as 24.2 %, and is now the most impor tant export category.
Toisaalta puun ja puutuotteiden vienti kasvoi noin 3 prosentista 24,2 prosenttiin ja on nykyään tärkein vientiluokka.
These remarkable shifts illustrate that Latvia has competitive advantage in generally lowvalueadded areas.
Nämä merkittävät muutokset osoittavat, että Latvialla on kilpailuetua yleensä vähän arvonlisää sisältävillä tuotealueilla.
Its post-war industries have not been able to penetrate western mar kets.
Latvian sodanjälkeinen teollisuus ei ole onnistunut pääsemään länsimarkkinoille.
On the import side, the shares of textiles and machinery and equipment were approximately halved, while mineral products gained importance and became the biggest import category.
Tuontipuolella tekstiilien, koneiden ja laitteiden tuonti noin puolittui, ja mineraalituotteiden tuonti kasvoi tullen tärkeimmäksi tuontiluokaksi.
Latvia is heavily reliant on energy imports.
Latvia on hyvin riippuvainen energian tuonnista.
As the product categories that represent the highest shares in exports (wood and wood products, textiles, and food products) have also experienced the fastest export growth, export commodity concentration has increased, making the economy more vulnerable to external shocks. Consumer goods account for
Koska suurimpia vienti osuuksia edustavat tuoteluokat (puutja puutuotteet, tekstiilit ja ruokatarvikkeet) ovat myös viennin osalta eniten kasvaneet, vientitavaroiden keskittyminen on lisääntynyt, jolloin talous on alttiimpi ulkoisille shokeille.
After regaining independence, export and import shares fell back from 50 % of GDP to around 30 %
Kulutustavaroiden osuus tuonnista on suhteellisen suuri (22 prosenttia) ottaen huomioon kehitystason, mikä viittaa siihen, että paikallisesti tuotettujen tavaroiden laatu on heikohko.
transformation of the current pay-as-you-go system to a funded system has been initiated.
Latvia on nopeasti kehittänyt ulkomaan valuutan varannot, jotka vuoteen 1993 mennessä jo kattoivat 4,5 kuukauden tuontimäärät.
a relatively high share of imports (22 %) given the level of development, which suggests that the quality of locally produced goods is inferior.
Pankkikriisin aikana vallinnut valuuttaspekulaatio ja lisääntynyt tuonti aiheuttivat kuitenkin sen, että tuonti laski vuoden
For example income tax accrues to local authorities while central government receives VAT revenue.
1995 aikana, minkä jälkeen se vakiintui.
Since the responsibility for macroeconomic policy rests with the central government, which to date has received the most volatile revenue sources, fiscal policy is severely handicapped.
Vuoden 1996 lopussa ulkomaan valuutan varannot olivat suuruudeltaan 358,5 miljoonaa latia (514 miljoonaa ecua tai 3,5 kuukauden tuonti).
At the same time, pressure to reduce social expenditure is almost absent, since it is financed by constantly rising revenues from the payroll tax.
Ulkoisen velkaantumisen aste pysyy alhaisena, ja se oli alle 10 prosenttia bruttokansantuotteesta vuonna 1995.
Registered unemployment has stabilized at between 6 and 7 % of the active population.
Rekisteröity työttömyys on vakiintunut 6 ja 7 prosentin välille aktiivisesta työvoimasta.
These figures do not adequately capture the extent of unemployment: the labour force survey carried out in 1995 indicated that 19 % of the active population were looking for work and ILO figures suggest unemployment rates of around 18 %.
Nämä luvut eivät täysin osoita työttömyyden laajuutta: vuonna 1995 toteutettu työvoimakatsaus osoitti, että 19 prosenttia aktiivisesta väestöstä etsi työtä, ja Kan sainvälisen työjärjestön luvut osoittavat työttömyysasteeksi noin 18 prosenttia.
The proportion of long-term unemployed has increased rapidly and now represents more than 50 % of all unemployed.
Pitkäaikaistyöttömien osuus on nopeasti lisääntynyt ja edustaa nykyään yli 50 prosenttia työttömien määrästä.
The new government which took office in December 1995 heralded a new period of fiscal discipline.
Latvian saatua takaisin itsenäisyytensä viennin ja tuonnin osuus putosi 50 prosentista bruttokansantuotetta noin 30 prosenttiin viennin osalta ja 48 prosenttiin tuonnin osalta vuonna 1996.
In 1996 the budget deficit was 1.8 % of GDP.
Kauppa myös suuntautui länsimarkkinoille merkittävästi.
The minimum wage in 1996 was set at 38 lats per month.
Vähimmäispalkka vuonna 1996 oli 38 latia kuukaudessa.
At 50 % of the average wage, it is quite high and suggests that the wage distribution is compressed at the lower levels.
Se on 50 prosenttia keskipalkasta ja siis melko korkea osoittaen, että palkkojen jakautuma on vähäinen alemmilla tasoilla.
A proposal to increase the minimum wage to 50 lats is foreseen.
Ehdotus vähimmäispalkan nostamiseksi 50 latiin on odotettavissa. tettavissa.
Latvia had to replace the Soviet government revenue system, which mainly consisted of levies on enterprise turnover, by a tax system suited for a market economy.
Latvian oli korvattava markkinatalouteen sopivalla verojärjestelmällä Neuvostoliiton aikainen valtion tuloverojärjestelmä, joka käsitti pääasiassa yritysten liikevaihdon verotuksen.
It also had to build up a national tax administration.
Sen oli myös luotava kansallinen verohallinto.
In its initial version, the new revenue system consisted of a personal income tax, a corporate profits tax, a payroll tax to finance social security expenditures, a turnover tax, and taxes on natural resources, land and property.
Alunpitäen uusi tuloverojärjestelmä käsitti henkilökohtaisen tulon verotuksen, yhtiöiden voittojen verotuksen, palveluksessa olevan henkilökunnan määrään perustuvan veron sosiaaliturvamenojen rahoittamiseksi, liikevaihtoveron ja luonnonvarojen, maan ja omaisuuden verottamisen.
In 1993, excise duties were added and the turnover tax was modified, and finally replaced by a valueadded tax in May 1995.
Vuonna 1993 otettiin käyttöön valmisteverot ja liikevaihtoveroa muutettiin, ja se korvattiin lopulta arvonlisäverolla toukokuussa 1995.
A new tax law has just been adopted.
Uusi verolaki on juuri hyväksytty.
Tax avoidance is widespread, especially in the enterprise sector, and revenue collection is still a serious problem.
Verojen välttäminen on laajalle levinnyttä etenkin yrityksissä, ja tulojen kerääminen on yhä suuri ongelma.
The tax burden on those who do pay is already relatively high, so the only realistic option for increasing revenue is to improve administration and collection.
Verotaakka veronsa todella maksavien osalta on jo suhteellisen korkea, joten ainoa realistinen vaihtoehto verotulojen kasvattamiseksi on parantaa hallintoa ja veron perintää.
Improvements in this area have been made recently.
Tällä alalla on hiljattain tehty parannuksia.
Until recently, large-scale privatization, especially of the big industrial enterprises, had not advanced very fast in Latvia.
Viime aikoihin asti erityisesti suurten teollisuus yritysten laaja-alainen yksityistäminen ei ollut edistynyt kovinkaan nopeasti Latviassa.
Before 1994, there was no sep arate privatization office, and the permission to privatize enterprises was only given on a case-by-case basis.
Ennen vuotta 1994 maassa ei ollut mitään erillistä yksi tyistämistä hoitavaa virastoa, ja lupa yritysten yksi tyistämiseksi annettiin ainoastaan yksittäistapauksittain.
However, the new government, formed in December 1995, took measures to accelerate the process.
Joulukuussa 1995 muodostettu uusi hallitus ryhtyi kuitenkin toimiin prosessin nopeuttamiseksi.
The piecemeal approach was abandoned and all assets were transferred to the Latvian Privatization Agency (LPA), a semi-autonomous part of the Ministry of Economy, in February 1996.
Asteittaisesta lähestymistavasta luovuttiin, ja kaikki varat siirrettiin Latvian yksityistämisjärjestölle (Latvian Privatisation Agency), joka on puolittain itsehallinnollinen osa talousministeriötä. Tämä tapahtui helmikuussa 1996.
For eigners will now also be able to participate fully in the privatization process.
Ulkomaalaiset voivat nyt myös täysin osallistua yksityistämisprosessiin.
The preferred methods of privatization will remain international tenders and public offerings, but citizens will be able to use vouchers distributed free of charge for part-payment.
Yksityistämisessä käytetyt etusijalla olevat menetelmät ovat edelleen kansainväliset tarjouskilpailut ja julkiset tarjoukset, mutta kansalaiset voivat myös käyttää maksutodistuksia, joita jaetaan maksulta osamaksuksi.
Virtually all remaining enterprises can now be privatized, including the large shipping company and the energy utilities.
Käytännöllisesti katsoen kaikki vielä yksityistämättömät yritykset voidaan nyt yksityistää, mukaan lukien suuri varustamoja energiaalan peruspalvelut.
The objective is to complete privatization by mid1998.
Tavoitteena on saattaa yksityistä minen päätökseen vuoden 1998 puoliväliin mennessä.
It is expected that the number of companies for which there are no buyers will increase towards the end of the privatization process.
On odotettavissa, että sellaisten yhtiöiden maarajoille ei ole ostajia, kasvaa yksityistämisprosessin lähestyessä loppuaan.
The main reasons are the poor financial condition of some of the firms, the drag-ging-out of the denationalization and property restitution process and the lack of strategic investors.
Tärkeimmät syyt ovat tiettyjen yritysten heikko rahoitustilanne, vetkuttelu varojen siirtämisessä yksityiseen omistukseen ja omistusoikeuden palauttamisessa sekä strategisten sijoittajien puuttuminen.
The good ratings recently awarded to Latvia by international credit rating agencies could help to increase foreign interest.
Kansainvälisten luottokelpoisuutta luokittelevien laitosten Latvialle hiljattain antamat hyvät luokitukset voivat lisätä ulkomaista kiinnostusta.
The structure of government expenditure has changed considerably.
Valtion menojen rakenne on muuttunut huomattavasti.
Price subsidies were virtually eliminated, but the cost of general government administration and defence increased after independence.
Itsenäistymisen jälkeen hintoja koskevat tuet on käytännöllisesti katsoen poistettu, mutta valtion hallinnon ja puolustuksen menot ovat lisääntyneet.
Expenditures are dominated by wages and transfer payments, mainly pensions.
Suurimmat menoerät ovat palkat ja siirtomaksut, pääasiassa eläkkeet.
Together, these categories represent about two thirds of total expenditure.
Yhteensä nämä luokat muodostavat noin 2/3 kaikista menoista.
Interest expenditure and public invest ment remain low by international comparison.
Korkomenot ja julkiset investoinnit ovat edelleen alhaisia kan sainvälisesti verrattuna.
The privatization of the energy utilities should end the influence of political considerations on the pric-
Jotta varmistettaisiin eläkejärjestelmän kestävyys, eläkeikää on nostettu, ja nykyisen jakojärjestelmän (ns. pay-as-you-go-jär-jestelmä) muuttaminen rahastoperusteiseksi järjestelmäksi on käynnistetty.
ing and supply of energy, and thus hopefully reduce the important payment arrears in this sector.
Energian peruspalvelujen yksityistämisen tulisi lopettaa poliittinen vaikutus energian hinnoitteluun ja toimituksiin, ja se toivottavasti vähentää siten alalla vallitsevia suuria maksuviivcitä.