natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This higher growth potential must be exploited if unemployment is to be reduced and the European economies are not to fall behind in the global stakes.
Näitä suurempia kasvumahdollisuuksia on käytettävä hyväksi, jos työttömyyttä halutaan vähentää ja Euroopan talouksien ei haluta jäävän jälkeen maailmanlaajuisesta ta louskasvusta.
Overall, these trends are expected to be maintained in the short run, with the exception of telecommunication services, where expected job losses due to digitalization and liberalization will not be compensated by the new entrants' job creation in the short term.
Näiden suuntausten odotetaan säilyvän kaikkialla lyhyellä aikavälillä, lukuun ottamatta televiestintäpalveluja, joissa digitoinnin odotetaan vähentävän työpaikkoja ja alan vapauttaminen ei merkitse, että uudet tulokkaat loisivat työpaikkoja lyhyellä aikavälillä.
How ever, these trends do not take account of job creation in other areas related to the informa tion society.
Näissä suuntauksissa ei kuitenkaan oteta huomioon työ paikkojen luontia muilla tietoyhteiskuntaan liittyvillä aloilla.
Audiovisual services have shown a noticeable employment growth, with a 37 % increase over the period 1983-92, and the prospects are also good for further job growth.
Audiovisuaalisissa palveluissa on tapahtunut huomattavaa työllisyyden kasvua, vuosina 1983—1992 kasvu oli 37%, ja tulevaisuuden näkymät työpaikkojen lisääntymiselle entisestään ovat hyvät.
Additional ICT-related job creation has taken place in areas such as teleservices, telebanking. and retail distribution, but precise figures are difficult to trace statistically.
Muuta TTT:hen liittyvää työpaikkojen luontia on tapahtunut telepalvelujen, telepankkitoiminnan ja vähittäiskaupan alalla, mutta tarkkoja tilastotietoja on vaikea saada.
The statistical observation of these new developments in the economy, and especially in the related service industries, is a challenge for the statistical system.
Näiden uusien kehityspiirteiden tilastollinen seuranta taloudessa ja erityisesti palveluelinkeinoissa on haaste tilastojärjestelmälle. mälle.
The main impact of ICTs in relation to employment is a radical restructuring of jobs and the world of work.
TTT:n suurin vaikutus työllisyyteen on työpaikkojen ja työelämän radikaalissa rakenneuudistuksessa.
Manufacturing industry has declined, but this decline has not been uniform.
Tuotantoteollisuus on laskussa, mutta tämä lasku ei ole ollut yhdenmukaista.
Within manufacturing, low-technology, low-skill and low-wage jobs have been shed.
Tuotannon vähäistä teknologiaa ja ammattitaitoa vaativat matalapalkkaiset työpaikat ovat hävinneet.
High-technology, high-skill and high-wage employment has expanded.
Huipputeknologiaa ja -ammattitaitoa vaativat korkeapalkkaiset työpaikat ovat laajentuneet. tuneet.
The main source for employment growth is the service sector.
Työllisyyden kasvun päälähde ovat palvelualat.
Job gains are coming both from the dynamic part and from the more traditional part.
Työpaikat lisääntyvät sekä sen dynaamisesta että perinteisemmästä osasta.
Employment gains associated with new technologies have more than compensated for any labour displacement.
Uuteen teknologiaan liittyvät työllisyysedut ovat enemmän kuin korvanneet työpaikkojen mah dollisen vähenemisen.
In fact, employment growth in services has been faster in those countries which have invested most in the application of new technologies.
Itse asiassa palvelualan työllisyyden kasvu on ollut nopeampaa niissä maissa, jotka ovat investoineet eniten uuden teknologian soveltamiseen.
In addition, the positive employment effects of the information society are not expected to be concentrated only in the ICT and other IS sectors.
Lisäksi tietoyhteiskunnan myönteisten työllisyysvaikutusten ei voi odottaa keskittyvän ainoastaan TTT:hen ja muille tietoyhteiskunnan aloille.
Research undertaken by the Commission is showing that liberalization of telecommunications combined with a rapid adoption of ICTs will lead to job creation and improved welfare in the rest of the economy.
Komission teettämä tutkimus osoittaa, että televiestinnän vapauttaminen yhdessä TTT:n nopean omaksumisen kanssa johtaa työ paikkojen luontiin ja hyvinvoinnin lisääntymiseen talouden muissakin osissa.
The boost of investment in new telecommunication and data processing equipment, combined with the general price reductions and the real income increases resulting from the reductions in telecommunications tariffs, will yield positive effects in terms of employment and value added in the rest of the economy in the medium and long term.
Uusiin televiestintä- ja atk-laitteisiin tehtyjen sijoitusten nopea yleistyminen tuottaa myönteisiä vaikutuksia työllisyyden kannalta ja lisäarvoa taloudelle keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.
These job gains will largely compensate for any job losses that could take place in the telecommunication sector.
Tämä työpaikkojen lisääntyminen korvaa suurelta osalta televiestinnän alalla mahdollisesti tapahtuvan työpaikkojen vähenemisen.
This mechanism applies not only to telecommunications but also to the diffusion of all ICTs.
Näin ei tapahdu ainoastaan televiestinnässä vaan myös kaiken TTT:n jakelussa.
The problem, however, is in managing the time lag between these processes, and in helping individuals adapt to the new challenges and opportunities of the labour market.
Ongelmana on kuitenkin näiden prosessien välisen viiveen hallitseminen ja yksittäisten ihmisten auttaminen mukautumaan työmarkkinoiden uusiin haasteisiin ja mahdollisuuksiin.
Though the longer term patterns of job creation in the information society are difficult
Vaikka tietoyhteiskunnan työpaikkojen luontimalleja on vaikea kvantifioida, ennusteet osoittavat, että uusia työpaikkoja syntyy koko taloudessa, ei ainoastaan TTT-teollisuudessa ja uusissa ja yleistyvissä multimediapalveluissa vaan myös kaikissa muissa palveluissa ja elinkeinoaloilla, myös perinteisillä ja taantuvilla
So far, employment growth in the European core ICT industries has been quite flat, due to the downturn in the business cycle.
Tähän saakka työllisyyden kasvu Euroopan keskeisessä 77 7 -teollisuudessa on ollut talouden laskusuunnan vuoksi melko tasaista.
But this hides quite heterogeneous developments.
Tämän taakse kätkeytyy varsin monenlaista kehitystä.
Employment in consumer electronics, data processing and telecommunications equipment manufacturing has clearly declined.
Kulutuselektroniikka-, tietojenkäsittely- ja televiestintälaiteteollisuuden työllisyys on selvästi vähentynyt.
Employ ment levels in the components industry and telecommunications services has remained stable.
Komponenttiteollisuuden ja televiestintäpalvelujen työllisyysasteet ovat pysyneet tasaisina.
By contrast, employment in software and
Sitä vastoin ohjelmisto- ja atk-palvelualan työllisyys on kasvanut tasaisesti ja lähes kolminkertaistunut kooltaan vuodesta 1980; nyt se työllistää unionissa noin
middle of the 1970s.
aloilla.
There is a plethora of examples where the introduction and use of ICTs in enterprises has had substantial positive impact on employment.
On paljon esimerkkejä sitä, että TTT:n käyttöönotolla ja käytöllä yrityksissä on ollut merkittävä myönteinen vaikutus työllisyyteen.
How ever, it is important to understand the structural aspects.
On kuitenkin tärkeää ymmärtää rakenteelliset näkökohdat.
The high level of unemployment is due to the lengthening of unemployment spells.
Työttömyyden taso johtuu sen pituuden aiheuttamista vaikutuksista.
Unemployment has been turned into longterm unemployment and social exclusion as a consequence of the passivity of labour market policies, offering mainly income support to the majority of the unemployed, but no new skills for a restart in the new, more skill- and qualification-based labour market.
Työt tömyydestä on tullut pitkäaikaistyöttömyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä työmarkkinapolitiikan passiivisuuden vuoksi; suurimmalle osalle työt tömiä tarjotaan vain toimeentulotukea eikä uutta ammattitaitoa uusilla entistä enemmän ammattitaitoon ja pätevyyteen perustuvilla työ markkinoilla.
Over the period 1985-94 employment in the service sector in the EU grew by some 10 million.
Vuosina 1985—1994 EU:n palvelualan työpaikkojen määrä kasvoi noin 10 miljoonalla.
Although 80% of this overall growth in employment took place in the period 198590. the second half of the period still saw a growth of 2 million jobs in business, computers and research, the same increase as in the earlier period — with 0.6 million extra jobs in education, and 0.9 m jobs in health and sanitation — all sectors where ICT has an important impact.
Vaikka 80% tästä koko määrästä syntyi vuosi na 1985—1990, kauden toisella puoliskolla työpaikkojen määrä kaupan, atk:n ja tutkimuksen alalla kasvoi vielä 2 miljoonalla, yhtä paljon kuin edellisellä puoliskolla, ja 0,6 miljoonalla työpaikalla koulutusalalla sekä 0,9 miljoonalla työpaikalla terveydenhoidon ja lääkinnän alalla. Nämä kaikki ovat aloja, joilla TTT:llä on paljon vaikutusta.
The only significant area of service sector job loss in the 1990-94 period was in wholesaling and retailing, where the decline in employment has been primarily due to lack of demand, not increased productivity.
Ainoat merkittävät alueet, joilla palvelualan työpaikat vähenivät vuosina 1990—1994, olivat tukku- ja vähittäiskauppa, joiden työllisyyden lasku on johtunut ensisijaisesti kysynnän puutteesta eikä tuottavuuden kasvusta.
With the single market, Europe is taking a great leap forward in the modernization of the economy.
Yhteismarkkinoiden myötä Eurooppa ottaa pitkän harppauksen eteenpäin talouden ajanmukaistamisessa.
It is not only a huge structural improvement.
Kyse ei ole vain valtavasta rakenteellisesta parannuksesta.
It also offers new conditions for growth and employment-oriented macroeconomic policies.
Ajanmukaistaminen tarjoaa myös uusia edellytyksiä kasvulle ja työllisyyskeskeisille makrotaloudellisille po litiikoille.
Member States must make better use of the multiplier effect, as emphasized in the Commission's 'Action for employment in Europe — A confidence pact'.
Jäsenvaltioiden on käytettävä paremmin hyväkseen kerrannaisvaikutusta, kuten ko mission Euroopan työllisyyttä koskevaa luottamussopimusta käsittelevässä julkaisussa korostetaan.
It highlights the potential of the integration process.
Siinä painotetaan yhdentymisprosessin mahdollisuuksia.
This potential has not yet been used to optimum effect.
Näitä mahdollisuuksia ei ole vielä käytetty mahdollisimman hyvin.
This is especially true in the fight for jobs.
Tämä koskee erityisesti taistelua työpaikoista.
These new employment patterns are also affecting the gender balance of the labour market.
Nämä uudet työllisyysmallit vaikuttavat myös työmarkkinoiden sukupuolijakaumaan.
The growth in the service sector has offered new opportunities for women entering the labour market.
Palvelualan kasvu on tarjonnut työmarkkinoille siirtyville naisille uusia tilaisuuksia.
Employment for women has been increasing from the middle of the 1960s to the beginning of the 1990s.
Naisten työllisyys on kasvanut 1960-luvun puolivälistä 1990-luvun alkuun.
Women have increased their share in the workforce, and a significant proportion of the new female jobs are part-time jobs.
Naisten osuus työvoimasta on kasvanut, ja merkittävä osa uusista naistyöpaikoista on osa-aikaisia.
In contrast to the longterm trend for female employment growth, employ ment for men has been decreasing ever since 1965, except for some years at the end of the 1980s.
Vastapainoksi naisten työllisyyden kasvulle pitkällä aikavälillä miesten työllisyys on vähentynyt vuodesta 1965, lukuun ottamatta joitakin vuosia 80-luvun loppupuolella. pupuolella.
The first challenge: to prevent beggar-thy-neighbour policies
Ensimmäinen haaste: naapurikerjuupolitiikkojen ehkäiseminen
Across the labour market, one conclusion which must be drawn from past developments is that weak employment growth in Europe, around 0.3 9c a year, and concomitant high and persistent unemployment, must be explained by factors other than technological ones.
Kaikkialla työmarkkinoilla on viimeaikaisesta kehityksestä tehtävä se johtopäätös, että Euroopan työllisyyden heikko kasvu, noin 0,3 % vuodessa, ja samanaikainen suuri ja jatkuva työttömyys on selitettävä muilla kuin teknologiaan liittyvillä syillä.
Unemployment in Europe started to increase in the
Euroopan työttömyys alkoi kasvaa 1970-luvun puolivälissä.
The high degree of European economic integration and interdependence has intensified.
Useat tekijät — myös makrotaloudellinen kehitys — vaikuttivat työttömyyden yleistymi
This approach will be addressed in the policy report being prepared at the request of the European Council in Florence, on the capacity of the European Union as an entity for employment policy.
Yritykset voi vat tehdä paljon muutosten iskujen pehmentämiseksi työllisyysvaatimusten ennakkosuunnittelulla, ja nyt on olemassa esimerkkejä työ-
Enterprises can do much to absorb these shocks by planning employment requirements, and there are now many examples of imaginative policies negotiated between social partners. These involve not only education and training, as set out below, but also working time, wage moderation in order to maintain jobs, issues of equity in the process of change and compensating job creation in local and regional economies.
Nämä eivät koske vain koulutusta ja ammattikoulutusta, kuten jäljempänä todetaan, vaan myös työaikaa, palkkojen mukauttamista työpaikkojen säilyttämiseksi, muutosprosessin oikeudenmukaisuuskysymyksiä sekä työpaikkojen luomisen korvaamista paikallis- ja aluetalouksissa.
Each year, on average, more than 10 9Í of all jobs disappear and are replaced by different jobs in new processes, in new enterprises, generally requiring new, higher or broader skills.
häviää ja korvautuu uusilla työpaikoilla uusissa prosesseissa ja uusissa yrityksissä; yleensä ne edellyttävät uusia, parempia ja laajempia taitoja.
There is a much slower pace on the supply side in the acquisition of new skills.
Tarjontapuoli tuottaa uusia taitoja paljon hitaammin.
Each year, one age cohort. 2-3% of the labour force, leaves working life because of age and other reasons, and a new one enters, with new education and training, with new skills.
Joka vuosi tietty ikäluokka, 2—3 prosenttia työvoimasta, lähtee työelämästä iän tai muiden syiden takia ja uusi ikäluokka tulee työelämään tuoden mukanaan uutta koulutusta ja uusia taitoja.
The high speed of transformation of enterprises, and the limited supply of new skills, leads to a severe mismatch, 'a two-speed labour market', with the redundancy of old skills and bottlenecks for new skills.
Yritysten muuttumisen suurempi nopeus ja uusien taitojen rajoitettu tarjonta johtaa vakavaan epäsuhtaan, kaksinopeuksisiin työmarkkinoihin, joilla on runsaasti vanhoja taitoja ja suhteessa vähemmän uusia.
The real challenge for the transformation and upgrading of skills lies in the readaptation of those who are already in the labour force to the new requirements of the information society.
Ammattitaitojen muutoksen ja kehittymisen todellinen haaste on työmarkkinoilla jo olevien mukautuminen tietoyhteiskunnan uusiin vaatimuksiin.
However, many in the workforce have limited basic skills in numeracy and literacy, skills even more necessary in the information society, and a great number have no education and training in informacy.
Suurella osalla työvoimaa on kuitenkin puutteita tietoyhteiskunnassa niin tarpeellisessa luku- ja laskutaidossa, eikä useilla ole minkäänlaista koulutusta infotaidossa.
People with outdated or inadequate vocational training find it difficult to re-enter the workforce.
Ihmisten, joilla on vanhentunut tai epäasianmukainen ammattikoulutus, on vaikea päästä takaisin työvoimaan.
Most training and retraining is organized for the young, not for people already in the workplace, nor for those who have been working for 10, 20 or 30 years and have lost their jobs.
Suuri osa koulutuksesta ja uudelleenkoulutuksesta järjestetään nuorille eikä ihmisille, jotka jo ovat työelämässä tai jotka ovat olleet työssä 10, 20 tai 30 vuotta ja sitten menettäneet työpaikkansa.
In order to manage effectively the process of change, all economic and institutional actors — employers, workers, public authorities at all levels, education and training institutions and business support services — have to be involved.
Jotta muutosprosessin hallitseminen onnistuisi, kaikkien taloudellisten ja institutionaalisten tekijöiden — työnantajien, työntekijöiden, kaikkien tasojen viranomaisten, koulutus- ja ammattikoulutuslaitosten sekä yritysten tuki palvelujen — on osallistuttava siihen.
Forward-looking enterprise behaviour needs in many cases to be externally supported and help for this process may come from the development of inter-firm cooperative agreements and partnerships as well as privatepublic partnerships to enhance local business support structures.
Tulevaisuuteen suuntautuvaa yrityskäyttäytymistä on monissa tapauksissa tuettava ulkoisesti, ja tätä prosessia voidaan auttaa kehittämällä yritystenvälisiä yhteistyösopimuksia ja kumppanuuksia sekä yksityisen ja julkisen sektorin välisiä kumppanuuksia paikallisten yritystukirakenteiden parantamiseksi.
This is particularly relevant for SMEs, which need to be supported and involved in networks to enhance their capacities to innovate, define business strategies and anticipate their skill needs.
Tämä koskee erityisesti pk-yrityksiä, joita on tuettava ja saatava mukaan verkkoihin niiden innovaatiovalmiuksien kehittämiseksi, liikestrategioiden määrittämiseksi ja ammattitaitovaatimusten ennakoimiseksi.
The Structural Funds, and in particular Objective 4 and the ADAPT and SME Community initiatives, can also be used to facilitate these changes (section 3.7 above).
Rakennerahastoja ja ennen kaikkea tavoitetta 4 sekä yhteisön ADAPT- ja pk-aloitteita voidaan käyttää näiden muutosten helpottamiseen (jäljempänä jakso 3.7).
The bottom line is that if workers are to cooperate in the process of continuing change that the information society requires, new ways of handling the job transformation process have to be found.
Lopputulos on se, että jos työntekijöiden edellytetään tekevän yhteistyötä tietoyhteiskunnan edellyttämässä jatkuvassa muutosprosessissa, on löydettävä uusia keinoja hallita työn muutosprosessia.
This is a responsibility both for governments and social partners.
Tämä on sekä hallitusten että työmarkkinaosapuolten velvollisuus.
Most of them are offered only income support until a new job turns up, or while awaiting early retirement.
Suurimmalle osalle heistä on tarjottu vain toimeentulotukea siihen saakka, kunnes he ovat löytäneet uuden työpaikan tai heidän odottaessaan varhaiseläkettä.
But new jobs, demanding old skills, are not turning up.
Vanhoja taitoja edellyttäviä uusia työpaikkoja ei kuitenkaan ole.
The new jobs require new skills.
Uusissa työpaikoissa tarvitaan uusia taitoja.
The gap will continue to grow, unless governments and employers embark upon a new, much more radical policy to provide people with new skills and competencies, linked to the development of new forms of work organization and the introduction of new technologies.
Kuilu kasvaa jatkuvasti, kunnes hallitukset ja työnantajat omaksuvat uuden paljon radikaalimman politiikan, joka tarjoaa ihmisille sellaisia uusia taitoja ja pätevyyksiä, jotka liittyvät työn järjestämisen uusiin muotoihin ja uuden teknologian käyttöönottoon.
The third challenge: to overcome the skills gap
Kolmas haaste: ammattitaitokuilun ylittäminen
The ICT revolution plays an important role in the functioning of the labour market, through the reshaping of work, skill structures and the organization of work.
TTT-vallankumouksella on tärkeä osa työ markkinoiden toiminnassa sen muotoillessa uudelleen työtä, ammattitaitorakenteita ja työn järjestämistapoja.
This poses a major challenge to governments and to the social partners, enterprises and workers, the scale of which can be illustrated by the forecasts of a continued high speed of technological renewal and an ageing population.
Tämä merkitsee hallituksille, työmarkkinaosapuolille, yrityksille ja työntekijöille uusia haasteita, joiden määrää voidaan kuvata ennusteilla teknologian uudistumisen jatkuvasta vauhdista ja väestön ikääntymisestä.
Ten years on. 80% of the technology we operate today will be obsolete, and replaced
Kymmenen vuoden kuluttua 80 % nyt käyttämästämme teknologiasta on vanhentunutta ja korvattu uudella kehittyneemmällä teknologialla.
Overhauling education and training to match the ICT revolution during the first years of education, and the processes involved will evolve as the IS devel­ops.
Koulutuksen ja ammattikoulutuksen tarkistaminen TTT-va Ila n kumouksen vaatimusten mukaiseksi vaarassa, ovat erityisen tärkeitä.
Member States, which have unambiguous responsibility for the organization and content of school education, should continue to mount suitable programmes which take the IS into account and the EU can assist in supporting pooling of experience, particularly involving the less­favoured regions.
Jäsenvaltioiden, joilla on kiistaton vastuu koulukasvatuksen järjestämisen ja sisällön osalta, on jatkettava sopivien ja tietoyhteiskunnan huomioon ottavien ohjelmien kehittämistä, ja EU voi auttaa tukemalla kokemuksen yhteen keräämistä, erityisesti huonoimmassa asemassa olevien alueiden hyväksi.
In addition, the Euro­pean Council in Florence asked the Commis­sion to elaborate quickly an action plan on 'Learning in the information society', which will include the interconnection of school net­works at European level, the promotion of multimedia educational content, and the stimu­lation of awareness and training of teachers and trainers to the use of new information society tools.
Lisäksi Firenzen Eurooppa neuvosto pyysi komissiota laatimaan nopeasti toimintasuunnitelman oppimisesta tietoyhteiskunnassa; suunnitelmaan sisältyy kouluverkkojen kytkeminen toisiinsa Euroopan tasolla, multimediakoulutussisällön edistäminen sekä opettajien ja kouluttajien tietoisuuden edistäminen ja koulutus uuden tietoyhteiskunnan työkalujen käyttöön.
What Europe needs is a substantial over­haul of education and training that can match the ICT revolution and keep pace with the continued ICT development during the years to come.
Eurooppa tarvitsee nyt koulutuksen ja ammattikoulutuksen perusteellista tarkistamista TTT-vallankumouksen vaatimusten mukaiseksi tulevina vuosina.
We need a new interplay between work and training, instead of the old interplay between work and non­work, a new interplay which gives the individual the opportunity to develop skills and competencies and to grow in tune with the permanent revolution of skills that accompanies ICTs.
Tarvitsemme työn ja koulutuksen välillä entisen työssä käynnin ja työssä käymättömyyden välillä uutta vuorovaikutusta, joka antaa yksilölle tilaisuuden kehittää taitojaan ja pätevyyksiään ja kasvaa TTT:n mukanaan tuoman pysyvän ammattitaitovallankumouksen mukaisesti.
In the long term, the underlying need is for Europe to develop a new architecture of life­long education and training, involving all parts ol' education and training systems, including schools, and designed and delivered in more appropriate ways, with particular regard to gender, but also by engaging more effectively older people and those with disabilities.
Pitkällä aikavälillä Eurooppa tarvitsee uutta elinikäisen oppimisen arkkitehtuuria, joka koskee kaikkia koulutus- ja ammattikoulutusjärjestelmiä, myös kouluja, ja joka suunnitellaan ja toteutetaan asianmukaisemmilla ta voilla kiinnittäen huomiota erityisesti sukupuoleen, mutta ottamalla mukaan myös entistä tehokkaammin ikääntyneet ja vammaiset.
This effort is now being initiated by the 1996 European Year of Lifelong Learning and the White Paper on teaching and learning.
Tämä pyrkimys aloitetaan nyt Euroopan elinikäisen oppimisen vuodella 1996 ja valkoisella kirjalla opettamisesta ja oppimisesta.
But the urgent need is to arrest the growing skill obsolescence of the adult working population through a proactive approach to industrial adaptation and change.
Kiireellisintä on kuitenkin pysäyttää aikuisen työssäkäyvän väestön ammattitaidon vanheneminen ennakoimalla aktiivisesti elinkeinoelämän mukauttamista ja muutosta.