natgillin/translations-raw huggingface dataset:
GDP per head in the four Cohesion countries went up from 65% of the EU average to 761/2%, and, according to forecasts, to 78% in 1999.
Tiivistelmä kiarvosta, ja ennusteiden mukaan se nousee 78 pro senttiin vuonna 1999.
The Sixth Periodic Report on the social and economic situation and development of regions in the EU ar rives at an important moment both for the European Union as a whole and for Cohesion policies in particular.
Kuudes kausikertomus EU:n sosiaalisesta ja ta loudellisesta tilanteesta sekä alueiden kehityksestä julkaistaan tärkeällä hetkellä koko Euroopan Unionin ja erityisesti koheesiopolitiikan näkökulmasta.
This occurs against a backdrop of increasing globalisation and a 'second industrial revolution' based on information technology. ogy.
Tämä tapahtuu voimistuvan globalisaation ja informaatioteknologiaan perustuvan «toisen teollisen vallan kumouksen» taustaa vasten.
This is an unusually rapid pace of convergence, both from an historical and international perspective.
Lähentyminen on poikkeuksellisen nopeaa hiin historiallisesti kuin kansainvälisestikin.
It has been driven largely by closer European economic in tegration, but the Structural Funds have also played an important part.
Sen pääasiallisena käyttövoimana on ollut Euroopan voimistuva taloudellinen yhdentyminen, mutta myös rakennerahastoilla on ollut tärkeä rooli kehityksessä.
As an example, exports and imports between the Cohesion Four and other EU Member States have doubled in real terms over the past decade and now amount in each case to around 120 billion ECU.
Esimerkiksi vienti ja tuonti neljän koheesiomaan ja EU:n muiden jäsenmaiden välillä on kaksinkertaistunut reaaliarvoltaan kahden viime vuosikymmenen kuluessa ja yltää kummassakin tapauksessa suunnilleen 120 miljardiin ecuun.
All of these changes have important implications for regional economies and labour markets and this re port provides background information on social and economic trends in the regions.
Kaikilla näillä muutoksilla on tärkeitä seuraamuksia alueellisille talouksille ja työmarkkinoille. Tämä kertomus tarjoaa taustatietoa alueiden sosiaalisesta ja ta loudellisesta kehityksestä.
As well as updating much of the information contained in previous Periodic Reportsand in the First Cohesion Report (1996), it also contains new data and analyses.
Sen lisäksi, että se päivittää suuren osan aiemmissa kausikertomuksissa ja ensimmäisessä koheesioraportissa (1996) esitetyistä tiedoista, se sisältää uutta tietoa ja uusia tarkasteluja.
However, the above figures also show that significant disparities remain; even where catching up is occur ring relatively rapidly, the full process can take a generation or more.
Yllä esitetyt luvut osoittavat kuitenkin myös sen, että merkittäviä eroja on edelleen jäljellä: jopa alueilla, joilla erojen yhteenkuroutuminen on verraten nopeaa, koko prosessi voi viedä useita sukupolvia.
In addition, although most regions are experiencing at least some convergence, their performance varies widely.
Lisäksi alueiden taloudellinen kehitys vaihtelee huomattavasti, vaikka useimmat niistä ovat ainakin jossain suhteessa lähentymässä muun EU:n tasoa.
The more favoured lag ging regions, particularly capital cities such as Dublin or Lisbon, are catching up much more rapidly than their rural hinterlands.
Paremmassa asemassa olevilla alueilla, kuten Dublinissa ja Lissabonissa, lähentyminen on paljon nopeampaa kuin joillain syrjäseuduilla.
This underlines the importance of reviewing the distribution of assistance periodically to ensure that limited resources are concentrated in the regions that most need it.
Siksi on tärkeää tarkastella tuen jakautumista määräajoin. Näin varmistetaan, että niukat voimavarat keskitetään niitä eniten tarvitseville alueille.
Although regional output is converging, the situation regarding unemployment is less positive.
Nyt todisteet lähentymisestä ovat kiistattomia: köyhempien alueiden asukasta kohti laskettu bkt tai tuotanto lähestyy EU:n keskiarvoa.
In previous Periodic Reports and in the Cohesion Re port, the first signs of real convergence of lagging re gions were detected, but the message was mixed, with some indicators showing convergence while others were unclear.
Kymmenen köyhimmän alueen asukasta kohti laskettu bkt kasvoi 41 prosentista 50 prosenttiin EU:n keskiarvosta, ja 25 köyhimmän alueen bkt nousi 52 prosentista 59 prosenttiin samassa vertailussa.
The evidence is now unambiguous: the GDP, or output, per head of poorer regions is con verging towards the EU average.
Neljässä koheesiomaassa asukasta kohti laskettu bkt nousi 65 prosentista 76,5 prosenttiin EU:n kes
Increasing unemployment over the past 25 years or so has affected some regions much more than others and some have hardly been affected at all.
Viimeisen 25 vuoden aikana työttömyys on lisääntynyt joillain alueilla enemmän kuin toisilla. On myös alueita, joilla työttömyyttä on tuskin lainkaan.
The 25 re gions with the lowest rates of unemployment are much the same now as 10 years ago and their rates
Niillä 25 alueella, joilla on vähiten työttömyyttä, työttömyysaste on pysynyt noin 4 prosentissa.
GDP per head in the 10 regions where this was lowest increased from 41% of the EU average to 50%, in the 25 poorest regions, it rose from 52% to 59%.
Nämä alueet ovat paljolti samat kuin 10 vuotta sitten. Sen sijaan työttö-
Executive Summary have remained steady at around 4%. By contrast, rates in the most affected regions have climbed from 20% to nearly 24%.
Tiivistelmä myydestä eniten kärsivillä alueilla työttömyysaste on noussut 20 prosentista lähes 24 prosenttiin.
Since much of the sector is performing well, manufacturing regions are often successful; the 25 regions in which em ployment is most concentrated in manufacturing have an output per head 8% above the EU average and unemployment of over 1 Vi? percentage points below the average.
Niillä 25 alueella, joilla työpaikat ovat keskittyneet tehdasteollisuuteen, tuotos asukasta kohti on 8 prosenttia EU:n keskiarvoa korkeampi ja työttö myysaste runsaan prosenttiyksikön alle keskiarvon.
However, a minority of industrial regions particularly affected by restructuring have high rates of unemployment, some times (but not always) combined with moderately low GDP per head.
Muutamilla rakenneuudistusta läpikäyvillä teollisuusalueilla on kuitenkin korkea työttömyysaste ja joskus (mutta ei aina) melko alhainen bkt asukasta kohti.
A particular concern is the scale of longterm unem ployment; 49% of the unemployed have been out of work for a year or more, 30% for at least two years.
Noin 49 prosenttia työttömistä on ollut työttömänä vuoden tai kauemmin ja 30 pro senttia vähintään kaksi vuotta.
A closely related problem is the exclusion from the la bour market of certain individuals and social groups — such as many women and young people.
Tähän läheisesti liittyvä ongelma on joidenkin henkilöiden tai sosiaaliryhmien, kuten naisten ja nuorten, syrjäytyminen työmarkkinoilta.
These forms of unemployment are particularly worrying, since they seem largely resistant to general improve ments in the economy.
Tämä työttömyyden laji on erityisen huolestuttava, koska talouden yleinen elpyminen ei näytä vaikuttavan siihen.
The 25 regions with the high est unemployment rates are particularly affected by such problems.
Ongelmat ovat kärjistyneet varsinkin niillä 25 alueella, joilla on korkein työttö myysaste.
In these regions, the longterm unem ployed account for 60% of total unemployment (as against 30% in the 25 regions with the lowest unem ployment).
Niillä pitkäaikaistyöttömien osuus kaikista työttömistä on noin 60 prosenttia (osuus on vain 30 prosenttia niillä 25 alueella, joilla on alhaisin työttö myysaste).
Moreover, only 30% of women of working age have a job and youth unemployment rates average 47%.
Lisäksi vain noin 30 prosenttia työikäisistä naisista käy töissä, ja nuorten työttömyysaste on kes kimäärin 47 prosenttia.
Rural regions, with relatively high employment in agriculture.
Maaseutualueet. Maatalousalan työllisyysaste on suhteellisen korkea.
These regions generally perform reasonably well in terms of unemployment, although problems may show up in other ways, eg in terms of high outward migration.
Maaseutualueet ovat yleensä edistyneet melko hyvin työttömyyden vähentämisessä, joskin niillä saattaa olla muita ongelmia, ku ten maaltamuutto.
However, some agricultural subsectors are low valueadded and face significant restructuring pressures.
Joidenkin maatalouteen liittyvien alojen lisäarvo on kuitenkin pieni ja rakennemuutospaineet ovat suuret.
The 25 re gions with the very highest dependence on agriculture (and this can be extreme, covering anything up to 40% of the labour force) are particularly affected and have an average unemploy ment rate of 14.7%.
Maataloudesta riippuvaisimmilla 25 alueella (joilla jopa 40 prosenttia työvoimasta toimii maatalouden piirissä) on erityisen suuria on gelmia ja niiden työttömyysaste on keskimäärin 14,7 prosenttia.
This underlines the importance of facilitating diversification.
Siksi niiden elinkeinotoimintaa on pyrittävä monipuolistamaan.
The resumption of growth alone will not resolve such problems.
Kasvun uudelleenkäynnistyminen ei yksin ratkaise näitä ongelmia.
What is needed is an integrated approach combining a strengthening of the economic base with training measures aimed at improving the skills of those disadvantaged in the labour market and getting them into work.
Menestyviltä alueilta löytyy usein työttömyyspesäkkeitä tarjolla olevista mahdollisuuksista huolimatta. Näillä alueilla tarvitaan integroitua lähestymistapaa.
In addition, where so many women and young people are excluded from pursuing work ing careers and from contributing to the generation of economic wealth, mainstreaming of policies aimed at them is not an option but a necessity.
Ei riitä, että lisätään esimerkiksi paikallista elinkeinotoimintaa, vaan sen lisäksi on an nettava asukkaille (ja varsinkin heikossa asemassa oleville henkilöille) valmiudet osallistua täysipainoisesti elinkeinoelämään.
The regions of the EU can be roughly divided into three types (though some regions do not fit neatly into a single category):
EU:n alueet voidaan jakaa kolmeen päätyyppiin (tosin jotkut alueet eivät sovi siististi yhteen ainoaan ka tegoriaan):
Unemployment blackspots are often found in other wise successful areas, despite the opportunities sur rounding them.
Väestönmuutokset voivat vaikuttaa huomattavasti EU:n työmarkkinoihin pitkällä aikavälillä.
Demographic trends are likely to affect the EU labour market substantially in the long-term, and the report examines projections to 2025.
Kertomuksessa tarkastellaan vuoteen 2025 asti ulottuvia en nusteita.
Large urban service centres.
Palvelutaajamat.
These regions typically perform well in terms of both GDP and em ployment.
Taajamien bkt- ja työllisyysluvut ovat yleensä hyvät.
The 25 regions most concentrated in services have an output per head 27% above the EU average.
Tuotos asukasta kohti on 27 pro senttia EU:n keskiarvoa parempi niillä 25 alueella, jotka ovat keskittyneet palveluihin.
Since the service sector is the main source of employment in the EU — jobs in market services in particular increasing by 12 million over the past decade — service centres generate significant employment opportunities, often ex tending well beyond the region concerned.
Palvelusektori on EU:n tärkein työllistäjä: esimerkiksi yksityisten palveluiden alalla on syntynyt 12 miljoonaa uutta työ paikkaa viimeisten kymmenen vuoden aikana. Palvelutaajamat luovat paljon työmahdollisuuksia, jotka usein ulottuvat paljon kyseistä aluetta laajemmalle.
Nevertheless, there can still be serious unem ployment blackspots within the cities themselves.
Itse kaupungeissa voi silti olla vakavia työttömyyspesäkkeitä.
Industrial regions, the economy of which tends to be centred on mediumsized cities, which are of ten part of a network. The fortunes of these re
Tehdasteollisuuteen kes kittyvät alueet menestyvät yleensä hyvin, koska suurin osa tämän sektorin toiminnasta on kannattavaa.
Low birth rates will mean an ageing of the population, with consequences for pensions as well as for health care.
Alhainen syntyvyys merkitsee väestön ikääntymistä, mikä vaikuttaa eläkkeisiin ja terveydenhuoltoon.
Over the next 5-10 years, this will be particularly pronounced in the Northern re gions of Italy, Southern and Eastern Germany, Southern France and mainland Greece.
Seuraavien 5-10 vuoden aikana tämä korostuu etenkin Italian pohjoisosissa, Saksan etelä- ja itäosissa, Ranskan eteläosissa ja manner-Kreikassa.
By 2025, the effects will be most pronounced in Northern It aly and central France where the number of over-
Yli 80-vuotiaiden määrä vaikuttaa ratkaisevasti pitkäaikaishoidon tarpeeseen ja terveydenhoitopalvelujen kysyntään.
65s for every 100 people of working age will have nearly doubled, increasing to 40 or more.
Työvoiman ¡kääntyminen jatkuu.
The number of over-80s, a critical determinant of the need for longterm care and the demands on the health service, will increase everywhere, but par ticularly in Greece, Spain and Italy, with consequent pressure on public budgets.
Tämä nostaa esiin kysymyksen sen kyvystä sopeutua tulevaisuuden teknologisiin muutoksiin. Elinikäisen koulutuksen tarjoamisesta tuleekin yhä tärkeämpi haaste.
Lagging regions face the double challenge of catching up with the present, as well as adapting to the future.
Epäsuotuisa toimialarakenne ja innovaatiokyvyn puu te näyttävät olevan suurimpia syitä heikkoon kilpailu kykyyn.
For some regions, notably in Ireland, Spain and Southern Italy, productivity is close to (or in the case of Ireland, above) the EU average and the main challenge is the generation of employment.
Siitä kärsivien alueiden tärkeimpänä kehitys tehtävänä on tuotantopohjan ja kasvupotentiaalin parantaminen.
Conversely, Portugal and the new Länder in Eastern Germany have relatively high employment rates, but in both, productivity would need to increase by 50% to con verge to the EU average.
Huonot liikenneyhteydet ja työvoiman alhainen koulutustaso heikentävät usein kilpailukykyä, mutta tässä suhteessa alueelliset erot ovat useimmiten pienempiä kuin ennen.
Similarly, the labour force will continue to age, raising questions about its future adaptability to technological change.
On havaittu, että myös aineettomilla tekijöillä on kes keinen merkitys, vaikka sitä on vaikea määrittää.
The provision of lifelong learning is, therefore, likely to become a more pressing issue in the future.
Aineettomia tekijöitä ovat julkishallinnon tehokkuus tai tehottomuus, yritysten tukipalvelujen laajuus ja tehokkuus, sosiaalipalvelujen saatavuus, vallitseva yrityskulttuuri ja monet muut institutionaalisen rakenteen piirteet.
Poor accessibility and low levels of education among the work force are often contributing factors to reduced competitiveness but, for the most part, regional disparities in these respects are less important than they were.
Esimerkiksi Poh-jois-ltalian menestystä tai monien Italian eteläisten alueiden hidasta kehitystä ei voida selittää pelkästään elinkeinorakenteella, liikenneyhteyksillä ja koulutustasolla. lutustasolla.
Labour supply is projected to increase up to 2005, due mainly to increasing female participation rates and, less so, to continued inward migration.
Työvoiman tarjonnan ennustetaan kasvavan vuo teen 2005 asti. Tähän on syynä lähinnä naisten kas vava työvoimaosuus ja jossain määrin myös jatkuva EU-maihin suuntautuva muuttoliike.
From then on, declining population of working age should begin to have an effect and the labour force is projected to start shrinking from around 2010 onwards.
Vuoden 2005 jälkeen työikäisen väestön vähenemisen pitäisi al kaa vaikuttaa. Työvoiman ennustetaan alkavan su pistua noin vuonna 2010.
However, the distribution of the decline between regions means that it cannot be relied on to resolve regional disparities in labour market balance.
Tämä kehitys jakautuu epätasaisesti alueiden välillä. Siksi ei voida luottaa siihen, että se ratkaisisi työmarkkinoiden tasapainoon liittyvät alueelliset erot.
In some regions with relatively low unemployment, notably in Northern Italy, labour supply may even start to de cline in the next few years, possibly creating la bour shortages, though it is also possible that growth in demand for labour would give rise to in creased participation.
Niillä alueilla, joilla on suhteellisen alhainen työttömyysaste (esim.
In some high unemploy ment regions, notably in the Southern parts of Spain and France, labour supply is expected to go on rising for some time to come and is unlikely to help reduce unemployment in the mediumterm.
Poh-jois-ltalia), työvoiman tarjonta voi supistua jo lähivuosina ja aiheuttaa työvoimapulaa.
The success of Northern Italy, for example, or the lagging development of many parts of the South, cannot be explained simply in terms of the structure of economic activity, accessibility and education levels.
Tämä vaikeuttaa todennäköisesti työttömyyden vähentämistä keskipitkällä aikavälillä.
Competitiveness has two main dimensions — pro ductivity and employment.
Kilpailukyvyllä on kaksi pääulottuvuutta: tuottavuus ja työllisyys.
The EU is performing reasonably well on the former and badly on the latter; income and output growth of just over 2% over the last decade came mainly from increased productivity, which grew by almost 2% a year, while employment rose by less than 1/2% a year.
Tämä johtui pääasiassa tuottavuuden paranemisesta. Se kasvoi lähes 2 prosenttia vuodessa, mutta työllisyys alle 0,5 prosenttia vuodessa.
This pinpoints the labour market in general and the need to increase the em ployment-intensity of growth, in particular, as signifi cant challenges to competitiveness in the EU.
Työ markkinat yleisesti ja tarve lisätä työvoimavaltaista kasvua ovatkin EU:n kilpailukyvyn kannalta merkittäviä haasteita.
This, therefore, argues strongly for an integrated approach to regional development which explicitly ac knowledges the complexity of the process and takes due account of the interaction between factors, intangible as well as tangible.
Vaikka viime vuosina on tapahtunut jonkin verran lä hentymistä, koheesiomaiden teknologinen kehitys (mitattuna patenttihakemusten määrällä ja tutkimukseen käytetyillä varoilla) on paljon enemmän jäljessä muista jäsenmaista kuin niiden asukasta kohti laskettu bkt (lukuun ottamatta Irlantia, jonka teknologia ja bkt ovat lähes saavuttaneet EU:n keskitason).
Despite progress in recent years, significant disparities in transport infrastructure remain between re gions, and the four Cohesion countries still lag behind other parts of the Union, particularly in terms of the standard of provision.
Työvoiman koulutustason erot näyttävät kaventuvan, vaikka niiden nuorten suhteellinen osuus, jotka oppivelvollisuuskoulun päätyttyä jatkavat opintojaan yleissivistävässä tai ammatillissessa oppilaitoksessa, vaihtelee yhä huomattavasti.
Even more progress has been made in reducing disparities in telecommunications infrastructure.
Historian painolasti heijastuu kehitykseen siten, että suurimmalla osalla työikäisestä väestöstä on ainoastaan perusasteen koulutus.
The Cohesion countries still have somewhat less extensive networks, as measured by the number of telephone lines per 100 inhabitants.
Portugalissa kolmella neljästä ja Espanjassa kahdella kolmesta 25-59-vuotiaasta on ainoastaan perusasteen koulutus.
However, with the notable exception of Greece, the gap in the quality of networks, as measured by the ex tent of digitalisation, has largely been eliminated.
25-34-vuotiaiden ryhmässä heidän osuutensa on kuitenkin paljon pienempi, joten koulutustason parantamisessa on edistytty.
In this respect, it is important to bear in mind that companies can innovate and become more competitive through the transfer of technology, possibly by means of direct in vestment, without necessarily having to do their own RTD and applying for patents.
Uusimmat tutkimukset osoittavat, että pk-yritysten mahdollinen vai kutus kehitykseen riippuu muistakin tekijöistä, kuten tukipalvelujen saatavuudesta ja yritysten yhteyksistä suuryrityksiin ja/tai yritysverkostoihin.
The availability of reliable sources of energy at reasonable cost is closely linked to economic g'owth and development.
Institutionaalisia tekijöitä pidetään yhä keskeisimpinä kilpailutekijöinä.
Investment in energy infrastructure is necessary to close the remaining disparities in provision between different regions.
Niihin kuuluu yrityskulttuuria sekä jaettuja, yhteistyötä ja yrittäjyyttä edistäviä käyttäytymisnormeja ilmentävä sosiaalinen pääoma, jolla on erityisen suuri merkitys alueelliselle kehitykselle.
In particular, the market in natural gas is still very segmented, and certain regions continue to be at a disadvantage in terms both of market structure and of infrastructure.
Yritysten väliset verkostot ovat sekä sosiaalisen pää oman tuotos että tuottaja. Verkostoissa pienyritysten dynaamisuus ja joustavuus yhdistyvät suurtuotannon etuihin, jotka yleensä ovat mahdollisia vain suuryrityksille.
Disparities in human capital, ie the education levels of the work force, are also tending to narrow, though sig nificant differences remain in the relative number of young people remaining in education and initial vocational training beyond compulsory schooling.
Suorat ulkomaiset investoinnit edistävät aluekehitystä sekä kasvattamalla pääomakantaa että tuomalla markkinoille uusia tuotteita ja tekniikoita.
The weight of the past is reflected in the high proportion of people of working age with only a basic level of education.
Jotta kehityksessä jälkeen jääneet alueet saisivat suorista ulkomaisista investoinneista täyden hyödyn, investointeja tekevien yritysten on tärkeää integroitua paikalliseen elinkeinoelämään.
Three-quarters of those aged 25 to 59 in Portugal and twothirds in Spain have no qualifications beyond basic schooling.
Kuluneiden kymmenen vuoden ai kana EU:sta on tullut maailman suurin ulkomaisten in vestointien tekijä, mutta yhteisöönkin on tehty paljon investointeja muualta maailmasta.
These figures are substantially lower, however, for the 25 to 34 age group, re flecting the progress being made to raise levels.
Bkt:hen suhteutettuna varsinkin Irlantiin, mutta myös Portugaliin ja Espanjaan, on tehty keskimääräistä enemmän investointeja sekä EU:n ulkopuolisista maista että toisista jäsenmaista.
SMEs play a major role in employment creation and the development of lagging regions.
Sosiaalinen pääoma (tai sen puute) onkin avaintekijä alueellista kilpailukykyä edistävien elementtien mitta vassa joukossa.
The number of SMEs is highest in the Southern Member States, al though this is partly due to their different pattern of sectoral specialisation.
Sitä pidetään tärkeänä taustatekijä nä niinkin erilaisissa ilmiöissä kuin innovointi ja sisäkaupungin sosiaaliset ongelmat.
In addition, SMEs tend to be concentrated in more favoured regions of these countries, particularly capital cities, while in the poor est regions there are comparatively few.
Monien kehityksessä jälkeenjääneiden EU:n alueiden suhteellisen alhainen sosiaalinen pääoma rajoittaa vakavasti niiden kilpailukykyä.
Tackling such imbalances must be part of an integrated approach to regional development which also takes ac count of the sectoral distribution of SMEs and the extent of their presence in the more dynamic sectors.
Viime vuosien kehityksestä huolimatta alueiden liikenneinfrastruktuureissa on edelleen huomattavia eroja. Neljä koheesiomaata ovat yhä jäljessä muista unionin jäsenmaista varsinkin palvelujen laadun suhteen.
Recent research suggests that the potential contribution of SMEs to development depends on other conditions, such as the availability of support services and on their links with large firms and/or the networks be tween them.
Televiestinnän infrastruktuuriin liittyvien erojen vähentämisessä on edistytty paremmin, vaikka ko heesiomaiden verkot ovat yhä suppeat mitattuna puhelinlinjojen määrällä 100 asukasta kohti.
Institutional factors are increasingly seen as key elements in competitiveness.
Toinen tärkeä institutionaalinen tekijä on julkisen hallinnon tehokkuus.