natgillin/translations-raw huggingface dataset:
IN EUROPE Our Common European Heritage The Nation State Variations across Europe: State Traditions and State Forms "Oíd" and "New"Regionalisms Regional and Local Democracy The European Union THE PRACTICE OF REGIONAL AND LOCAL DEMOCRACY CHALLENGES AND OPPORTUNITIES TO REGIONAL AND LOCAL DEMOCRACY CASE STUDIES OF INNOVATIVE BEST PRACTICE
Johdanto DEMOKRATIAN KÄSITE JA SEN ILMENTYMINEN EUROOPAN INSTTTUUTIOISSA Yhteinen eurooppalainen perintömme Kansallisvaltio Muunnelmat Euroopassa: valtioiden perinteet ja valtiomuodot Uusi ja vanha regionalismi Alue-ja paikallisdemokratia. Euroopan unioni PAIKALLIS- JA ALUEDEMOKRATIAN HARJOITTAMINEN ALUE-JA PAIKALLISDEMOKRATIAN HAASTEET JA MAHDOLLISUUDET INNOVATIIVISIA PARHAITA KÄYTÄNTÖJÄ KOSKEVAT TAPAUSTUTKIMUKSET LÄHTEET
BELGIUM HISTORY AND CONCEPT OF DEMOCRACY Historical Background Democracy at Subnational Level THE INSTITUTIONAL EXPRESSION OF DEMOCRACY National Level Political Institutions THE PRACTICE OF SUBNATIONAL DEMOCRACY The Communities The Regions The subregional Levels Subnational Government: Complexity and Lack of Transparency Citizens'Attitudes Patterns of Public Participation CHALLENGES AND OPPORTUNITIES FOR SUBNATIONAL DEMOCRACY "Glocalisation" New Social and Political Movements The Flemish-Walloon Divide
Valtion syntyhistoria Demokratia valtiotasoa alempana DEMOKRATIAN ILMENTYMINEN INSnTUUTIOISSA Valtiotaso Poliittiset instituutiot ALUE- JA PAIKALLISDEMOKRATIA BELGIASSA Kieliyhteisöt Alueet Belgian hallinto alueita alempana Valtion tasoa alempi hallinto: monimutkaista ja epäselvää Kansalaisten asenteet Osdlistumismallit DEMOKRATIAN HAASTEET JA MAHDOLLISUUDET VALTIOTASOA ALEMPANA Maailmanlaajuistummenjapaikalfctuminen ("glocalization") Uudet yhteiskunnalliset ja poliittiset liikkeet Flaamien ja vallonien eroavuus Mureneva lailUsuususko Voimistuva suojattijärjestelmä Äärioikeiston esiinmarssi
Trends in Intergovernment Relations Towards a New Public Management The Beginnings of Partnership Democracy
Perinteisiin poliittisiin puolueisiin kohdistavat paineet Uuden poliittisen kulttuurin sisältö Lääniperintö Muutoksen hallitseminen SUUNTAUKSET, KOKEMUKSET JA UUDET KÄYTÄNTEET "Mustan laatikon" avaaminen Demokraattisten menettelyjen uudistaminen Kohti uutta poliittista kulttuuria Suunnittelun ja päätöksenteon tasapuolistaminen ja järkeistäminen Suuntauksia hallintojen(välisissä) suhteissa Kohti uudentyyppistä julkishallintoa (New Public Management) Ensiaskeleet kumppanuusdemokratiaan LÄHTEET
HISTORY AND CONCEPT OF DEMOCRACY Development and consolidation of the concept of democracy Democracy in the Länder and Local Authorities THE INSTITUTIONAL EXPRESSION OF DEMOCRACY The Federation and Interaction of the Various Political and Administrative Levels The Länder The Local Authorities The Role of the Political Parties
SAKSA HISTORIA JA DEMOKRATIAKÄSITYS Demokratian muodostuminen j a juurtuminen Demokratia osavaltioissa ja kunnissa
HISTORICAL BACKGROUND AND CONCEPT OF DEMOCRACY Authoritarianism and Centralism as Constant Factors of the State in Contemporary Spain Prior to the Present Constitution Autonomy during the Transition to Democracy and the Constituent Parliament The Current Concept of Democracy THE INSTITUTIONAL EXPRESSION OF DEMOCRACY State (National) Level The Autonomous Communities Local Powers
ESPANJA HISTORIA JA DEMOKRATIAKÄSITYS Autoritaarisuus ja keskusjohtoisuus Espanjan lähimenneisyyden hallitsevina tekijöinä nykyiseen perustuslakiin asti Autonomia siirryttäessä kohti demokratiaa ja parlamentin laatiessa perustuslakia
Discussion in Recent Years LOCAL DEMOCRACY IN PRACTICE Critiques of Regional and Local Democracy Citizens'Attitudes NEW CHALLENGES AND OPPORTUNITIES Some General Issues of Democracy Concerning the Central State, the Autonomous Communities, and Local Authorities Trends Affecting Regional and Local Authorities Autonomous-Community Initiatives f or Social Integration INNOVATIVE APPROACHES TO IMPROVING REGIONAL
Nykyinen demokratiakäsitys DEMOKRATIAN ILMENTYMINEN INSTITUUTIOISSA Valtion (kansallinen) taso Autonomiset alueet Paikallisvallan käyttäjät Valtakunnalliset ja autonomiakeskeiset puolueet Autonomisten alueiden kehitys ja viime vuosina käydyt merkittävät keskustelut PAIKALLISDEMOKRATIA KÄYTÄNNÖSSÄ Alue-ja paikallisdemokratian kriittistä arviointia Kansalaisten asenteet UUSIA HAASTEITA JA MAHDOLLISUUKSIA Demokratian yleisiä ongelmia valtion, autonomisten alueiden ja paikallishallinnon tasolla Autononiisiin alueisimja paikallishallintoon vaikuttavat suuntaukset Autonomisia alueita yhdistävät yhteiskunnalliset aloitteet INNOVATIIVISIA TOIMINTATAPOJA ALUE- JA PAIKALLISDEMOKRATIAN KEHITTÄMISEKSI LÄHTEET
FRANCE HISTORY AND CONCEPT OF DEMOCRACY IN FRANCE French-Style Democracy Democracy at the Regional and Local Levels THE INSTITUTIONAL EXPRESSION OF DEMOCRACY The National Level Tfie Local Level The Role of Parties THE PRACTICE OF LOCAL DEMOCRACY The Role of Policy Networks and Pressure Groups in Local Government Critiques of Local Democracy in France Citizens ' Attitudes to Local Government in France CHALLENGES AND OPPORTUNITIES FOR REGIONAL AND LOCAL DEMOCRACY The European Challenge Socio-Economie and Demographic Changes Strengthening Local Democracy in the 1980s and 1990s CONCLUSIONS
RANSKA HISTORIA JA DEMOKRATIAKÄSITYS RANSKASSA Ranskalainen demokratia Alue-ja paikallisdemokratia DEMOKRATIAN ILMENTYMINEN INSTITUUTIOISSA Valtakunnallinen taso Paikallistaso Puolueiden asema PAIKALLISDEMOKRATIA KÄYTÄNNÖSSÄ Poliittisten verkostojen ja painostusryhmien merkitys paikallishallinnossa Ranskan paikallisdemokratian kriittistä arviointia Kansalaisten käsitys Ranskan paikallishallinnosta ALUE-JA PAIKALLISDEMOKRATIAN HAASTEET JA MAHDOLLISUUDET Eurooppalaisuuden haaste Sosiaalistaloudelliset ja väestömuutokset Paikallisdemokratian vahvistaminen 1980- ja 1990-luvuilla PÄÄTELMÄT LÄHTEET
IRELAND THE HISTORY AND CONCEPT OF DEMOCRACY IN IRELAND Historical Background Democracy at the Subnational Level THE INSTITUTIONAL EXPRESSION OF DEMOCRACY IN IRELAND
IRLANTI DEMOKRATIAKÄSITE JA SEN HISTORIA IRLANNISSA Historiallinen tausta Demokratia valtakunnan tasoa alemmalla tasolla DEMOKRATIAN ILMENTYMINEN IRLANNIN LNSTITUUnOISSA Valtakunnantaso
The National Level The Local Level The Role of Political Parties 77¡e "Regional " Level: Údarás na Gaeltachta and the Shannon Development Authority THE PRACTICE OF LOCAL DEMOCRACY The Role of Policy Networks and Pressure Groups in Local Government Critiques of Local Democracy in Ireland Citizens ' Attitudes to Local Government in Ireland CHALLENGES AND OPPORTUNITIES FOR LOCAL GOVERNMENT IN IRELAND Attempts at Economic Modernization (1958-) Ireland and the European Community Regionalization Changes in the Irish State and Society INNOVATIVE APPROACHES TO LOCAL DEMOCRACY CASE-STUDIES: THE PARTNERSHIP APPROACH Area-Based Partnerships (ABPs) The Pilot Area Programme for Integrated Rural Development (IRD) The EU LEADER Programme County Enterprise Boards Operational Programme for Local Urban and Rural Development (1994-9) and County Strategy Groups (CSGs) CONCLUSIONS
Development, IRD) EUm Leader-ohjelma Kreivikunnan yrityslautakunnat Kaupunki- ja maaseutualueiden paikalliskehitykseen tähtäävä toimenpideohjelma (19941999) sekä kreivikunnan strategiaryhmät (CSG:t)
NOTES REFERENCES
PÄÄTELMÄT LÄHTEET
ITALY HISTORICAL AND CONCEPT OF DEMOCRACY IN ITALY Historical Background Democracy at the Subnational Level: Regional and Local THE INSTITUTIONAL EXPRESSION OF DEMOCRACY The National Level The Regional and Local Levels The Role of Political Parties THE PRACTICE OF LOCAL DEMOCRACY The Role of Policy Networks and Pressure Groups in Local Government Critiques of Regional and Local Democracy in Italy Citizens Attitudes to Territorial Government CHALLENGES AND OPPORTUNITIES FOR REGIONAL AND LOCAL DEMOCRACY The Crisis of the Italian State Central-Local Relations and Strengthening Local Democracy in the 1990s
ITALIA DEMOKRATIAKÄSITE JA SEN HISTORIA ITALIASSA Historiallinen tausta Alue- ja paikallistason demokratia DEMOKRATIAN ELMENTYMESÍEN INSTITUUTIOISSA Valtakunnantaso
LUXEMBOURG THE CONTEXT OF SUBNATIONAL DEMOCRACY The History of the State Luxembourg: the Local State The Luxembourg Model: Consensus and Dialogue SUBNATIONAL DEMOCRACY IN LUXEMBOURG CHANGE IN CONTINUITY.
LUXEMBURG DEMOKRATIA VALTAKUNNAN TASOA ALEMPANA Valtion historia Luxemburg: paikallisvaltio Luxemburgin maiti: konsensus ja vuoropuhelu DEMOKRATIA VALTAKUNNAN TASOA ALEMPANA LUXEMBURGISSA MUUTOS JATKUVUUDESSA LÄHTEET
Institutionalized lnterdependencies THE PRACTICE OF SUBNATIONAL DEMOCRACY The Role of Political Parties Citizens'Attitudes Patterns of Public Participation CHALLENGES FOR SUBNATIONAL DEMOCRACY INNOVATIVE APPROACHES TO IMPROVING REGIONAL AND LOCAL DEMOCRACY
ALANKOMAAT ALUE- JA PAIKALLISDEMOKRATIAN TAUSTAA Valtion perustamishistoria Valtakunnan tasoa alemman tason hallinto Thorbecken valtiosäännössä INSTITUUTIOT DEMOKRATIAN ILMENTYMINÄ Valtakunnallinen järjestelmä Alue-ja paikallistaso Vakiintuneet keskinäiset riippuvuussuhteet DEMOKRATIAKÄYTÄNTÖ VALTAKUNNAN TASOA ALEMPANA Poliittisten puolueiden asema Kansalaisten asenteet Yhteiskunnallisen osallistumisen mallit DEMOKRATIAN HAASTEET ALUE- JA PAIKALLISTASOLLA
PORTUGAL HISTORY AND CONCEPT OF DEMOCRACY IN PORTUGAL Historical background Democracy at the Local Level THE INSTITUTIONAL EXPRESSION OF DEMOCRACY The National Level The Local and Regional Levels The Autonomous Regions: the Azores and Madeira The Metropolitan Areas: Lisbon and Oporto The Role of Political Parties The Autonomous Regions THE PRACTICE OF LOCAL DEMOCRACY The Role of Policy Networks and Pressure Groups Critiques of Regional and Local Democracy Citizens ' Attitudes to Local Government CHALLENGES AND OPPORTUNITIES FOR REGIONAL AND LOCAL DEMOCRACY The European Challenge Central-Local Relations and Strengthening Regional and Local Democracy INNOVATIVE APPROACHES TO LOCAL DEMOCRACY CONCLUSIONS
ITÄVALTA HISTORIA JA DEMOKRATIAKÄSITYS Demokratian muodostuminen Demokratia valtakunnan tasoa alempana: osavaltioissa ja kunnissa DEMOKRATIAN ILMENTYMINEN INSTITUUTIOISSA Liittovaltiotaso Osavaltiot Kunnat Poliittisten puolueiden asema ALUE- JA PAIKALLISDEMOKRATIA KÄYTÄNNÖSSÄ Poliittisten verkostojen rooli Painostusryhmät Itävallan paikallis- ja aluedemokratian kriittistä arviointia ALUE- JA PAIKALLISDEMOKRATIAN HAASTEET JA MAHDOLLISUUDET Uusia tehtäviä ja toiminta-aloja Maapäivientoimmta ja uudistuspyrkimykset INNOVATIIVISIA TOIMINTATAPOJA ALUE- JA PAIKALLISDEMOKRATIAN KEHITTÄMISEKSI Kansalaisaloite Kansalaisten kuuleminen hallituksen lakialoitteesta PÄÄTELMÄT-TULEVAISUUDENNÄKYMIÄ LÄHTEET
SWEDEN HISTORY AND CONCEPT OF DEMOCRACY Historical Background Democracy at the Subnational Level THE INSTITUTIONAL EXPRESSION OF DEMOCRACY The National Level The Local Level The Role of Parties THE PRACTICE OF LOCAL DEMOCRACY Elections and Local Politicians Other Means of Citizen Influence Citizens'Attitudes CHALLENGES AND OPPORTUNITIES FOR REGIONAL AND LOCAL DEMOCRACY The European Challenge Central-Local Relations Financial Strains Organizational Changes The Regional Level INNOVATIVE APPROACHES
SUOMI HISTORIA JA DEMOKRATIAKÄSITYS DEMOKRATIAN ILMENTYMINEN INSTLTTUUTIOISSA Valtakunnallinen taso Paikallistaso Poliittisten puolueiden asema PAIKALLISDEMOKRATIA KÄYTÄNNÖSSÄ Vaalit ja kunnallispoliitikot Kansalaisten muut vaikutuskeinot Kansalaisten suhtautuminen paikallishallintoon ALUE­ JA PAIKALLISDEMOKRATIAN HAASTEET JA MAHDOLLISUUDET Euroopan asettama haaste Keskus­ja paikallishallinnon suhteet Taloudelliset paineet Organisaatiomuutokset Aluetaso INNOVATIIVISIA TOIMINTATAPOJA PÄÄTELMÄT LÄHTEET
THE UNITED KINGDOM HISTORY AND CONCEPT OF DEMOCRACY Historical Background
Historiallinen tausta Alue­ja paikallisdemokratia DEMOKRATIAN ILMENTYMINEN INSTITUUTIOISSA Valtakunnallinen taso
The National Level The Local Level The Role of Political Parties THE PRACTICE OF LOCAL DEMOCRACY The Role of Policy Networks Pressure Groups in Local Government Critiques of Local Democracy Citizens ' Attitudes to Local Government CHALLENGES AND OPPORTUNITIES FOR REGIONAL AND LOCAL DEMOCRACY The European Challenge Central-Local Relations Strengthening Local Democracy in the 1980s and 1990s Regional and Local Government and the New Labour Government (May 1997) INNOVATIVE APPROACHES TO IMPROVING REGIONAL AND LOCAL DEMOCRACY Citizens'Juries Electronic Information and the Internet Local Authority-Wide Surveys Community/Citizen's Forums Citizens '/Customer Panels Consultative Forums and Representation of Specific Groups
Paikallistaso Poliittisten puolueiden asema PAIKALLISDEMOKRATIA KÄYTÄNNÖSSÄ Vaalit ja paikallispoliitikot Kansalaisten muut vaikutuskeinot Kansalaisten asenteet ALUE­JA PAIKALLISDEMOKRATIAN HAASTEET JA MAHDOLLISUUDET Euroopan asettama haaste Keskus­ja paikallishallinnon välinen suhde Taloudelliset rasitteet Organisaatiomuutokset Aluetaso INNOVATIIVISIA TOIMINTAMALLEJA PÄÄTELMÄT LÄHTEET
DIMENSIONS OF LOCAL AND REGIONAL DEMOCRACY CRITIQUES OF REGIONAL AND LOCAL DEMOCRACY AND RESPONSES TO THESE CRITIQUES Restructuring Central-Regional/Local Relationships The European Factor Reform of the Internal Mechanisms of Regional and Local Government
INNOVATIIVISIA TOIMINTAMALLEJA ALUE­ JA PAIKALLISDEMOKRATIAN KEHITTÄMISEKSI Kansalaislautakunnat (Citizen's Juries) Elektroninen informaatio ja Internet
Relations Between the Political System at the Regional and Local Levels and the General Public
Paikallisviranomaisten suorittamat kyselyt Yhteisö-ja kansalaisfoorumit Kansalais-ja asiakaspaneelit Konsultatiiviset foorumit ja erityisryhmien edustus LÄHTEET
This external study does not represent the official views of the Committee of the Regions
Asiakirja on ulkopuolella teetetty tutkimus eikä edusta alueiden komitean virallista kantaa.
COR-Studies E-l/99 Brussels, May 1999
AK-TUTKJMUKSET E -1/99 Bryssel, toukokuu 1999 CdR 222/98
THE CONCEPT OF DEMOCRACY AND ITS INSTITUTIONAL EXPRESSION IN EUROPE
DEMOKRATIAN KÄSITE JA SEN ILMENTYMINEN EUROOPAN INSTITUUTIOISSA
1.1 Our Common European Heritage
Yhteinen eurooppalainen perintömme
'Democracy' is a European invention with its roots in the political systems of the Greek city states.
Demokratia on eurooppalainen keksintö, jonka juuret löytyvät Kreikan kaupunkivaltioiden poliittisista järjestelmistä.
It has a variety of meanings, the most important of which are direct or participatory democracy and representative democracy (Held 1987).
Sillä on· useita merkityksiä, joista tärkeimpiä ovat suora eli osallistuva demokratia ja edustuksellinen demokratia (Held 1987).
In its modern connotation it owes much to the philosophies of the eighteenth-century Enlightenment with their exalted role of the individual (Mendras 1997), but also to the doctrine of the separation of powers in thinkers such as Montesquieu.
Sen nykyinen muoto on paljon velkaa 1700-luvun valistusfilosofeille, jotka korostivat yksilön asemaa (Mendras 1997), mutta myös vallanjaon periaatteelle, jonka esitti muun muassa Montesquieu.
This latter doctrine found its fullest institutional expression in the new United States of America and formed the basis of the American Constitution, drafted in 1787, with the separation of the different arms of representative and executive government and the judiciary.
Vallanjaon periaate toteutettiin raysùmtlaisimrnin Yhdysvaltojen perustamisvaiheessa: se muodosti perustan vuonna 1787 laaditulle Yhdysvaltain perustuslaille, jossa erotettiin toisistaan edustuksellinen ja täytäntöönpaneva valta sekä tuomiovalta.
Rousseau was also important for the development of the modern concept of democracy in his championing of the individual against the absolute power of the Church and the State and in his concept of the general will.
Myös Rousseau kehitti tärkeällä tavalla demokratian modernia käsitettä puolustaessaan yksilön oikeuksia suhteessa kirkon ja valtion ehdottomaan valtaan ja tuodessaan esiin kansalaisten yleistahdon käsitteen.
The ideas of the Enlightenment were taken over and transformed into the doctrine of the Rights of Man and the Citizen at the French Revolution that formed the basis of modern liberal democracy.
Valistusajan ideat muunnettiin Ranskan vallankumouksessa ihmisten ja kansalaisten oikeuksia koskevaksi opiksi, joka muodosti perustan nykyiselle liberaalille demokratialle.
It was at the French Revolution, too, that the concept of the 'nation state' was first applied.
Kansallisvaltion käsite otettiin käyttöön ensimmäistä kertaa Ranskan vallankumouksessa.
According to this notion, the 'nation' is identical with 'the people', who, in contradistinction to the theory of the divine right of kings, were regarded as the fount of sovereignty and state legitimacy.
Tässä ajattelutavassa 'valtio' tarkoittaa samaa kuin 'kansa', joka katsottiin kuninkaiden jumalallista oikeutta koskevasta ajattelusta poiketen ylimmän vallan ja valtion oikeutuksen perustaksi.
The theory also had a normative dimension, which was that nations ought to have 'states' (whereas, previously, a single state might encompass several nations, as in the Austro-Hungarian Empire or in the United Kingdom) and that states and nations ought to be coterminous.
Teorialla oh myös ohjaava ulottuvuus: kansojen pitäisi muodostaa valtioita (kun taas aikaisemmin yhteen valtioon saattoi kuulua useita kansoja, kuten Itävalta-Unkarissa tai Yhdistyneessä loiningaskunnassa) ja valtioiden ja kansojen pitäisi vastata toisiaan.
In the French case, it was thought that the state also existed to create the nation and, during the Third Republic, universal education controlled by the central government was seen as one way of doing this.
Ranskassa ajateltiin, että valtio oh olemassa kansan luomista varten, ja kolmannen tasavallan aikana valtion hallitsemaa yleistä koulutusta pidettiin yhtenä tapana saavuttaa tämä päämäärä.
The doctrine of the Rights of Man also led to the concept of citizenship: individuals had the right of participating in running the affairs of the nation, provided they met certain criteria of aptitude (for example the possession of property).
Ihmisoikeusjulistus johti myös kansalaisuuden käsitteeseen: yksilöillä oli oikeus osallistua valtion asioiden hoitamiseen, jos he täyttivät tietyt edellytykset (esimerkiksi heillä oli omaisuutta).
These criteria were gradually extended throughout the nineteenth and twentieth centuries, so that now every adult,
Ajatuksena oli myös se, että kansalaisille muodostuisi vähitellen yhteinen kulttuuri ja kieli ja he luopuisivat erityneistä kulttuuripiirteistään.
regardless of gender, ethnic background, or religion, is regarded as a citizen.
-2 - muodostamista yhteisen kulttuurin perusteella.
The implication was also that the citizens would eventually come to share a common culture and language and abandon whatever specific cultural features they might have possessed.
Demos- ja ethnos-kansakunnan käsitteet liittyvät läheisesti toisiinsa, ja n·; sulautuvat helposti toisiinsa.
The Germanic concept of 'nation' was rather different and was based on the notion of sharing a common linguistic culture (even if this was divided into many mutually-incomprehensible dialects); this has been called nation as ethnos.
Tämä on yksi syy siihen, että jopa nykyisten valtioiden ja eräiden kansallishenkisten liikkeiden on ollut vaikea määritellä kansallisuuden ja kansalaisuuden merkityksiä (Alter 1994).
The coupling of 'nation' with 'state' led to the development oí nationalism as an ideology, and this gave rise to a series of political movements throughout the nineteenth century.
Kansakunnan liittäminen valtion käsitteeseen johti kansallisuusaatteen kehitykseen, mikä puolestaan käynnisti useita poliittisia liikkeitä 1800-luvulla.
Nations such as Ireland and Greece sought independence from the empires in which they found themselves.
Esimerkiksi Irlanti ja Kreikka pyrkivät itsenäistymään ja irtoamaan valtakunnista, joihin ne kuuluivat.
As remarked above, attempts were made by territories sharing a similar culture or language to form single states.
Kuten edellä mainittiin, kulttuurisesti tai kielellisesti yhtenäiset alueet yrittivät muodostaa erillisiä valtioita.
Nationalism was a powerful political force, but one that was ambiguous.
Kansallisuusaate oli vahva mutta moniselitteinen poliittinen voima.
Although it was sometimes linked to imperialism, fascism, and Nazism, it also laid the foundations of our modern political systems and was also closely linked to the creation of liberal democracy.
Vaikka se toisinaan yhdistyikin imperialismiin, fasismiin ja natsismiin, se myös loi perustan moderneille poliittisille järjestelmillemme ja oli läheisessä yhteydessä liberaalin demokratian syntymiseen.
The nation state became one of the most successful forms of political organization in the developed world by the early part of the twentieth century.
Kansallisvaltio kehittyi 1900-luvun alkuvuosiin mennessä yhdeksi menestyneimmistä poliittisen järjestelmän muodoista kehittyneessä maailmassa.
Woodrow Wilson confirmed this at the Treaty of Versailles with the proclamation of the principle of the self-determination of peoples.
Woodrow Wilson vahvisti tämän Versailles'n sopimuksessa, jossa esitettiin kansojen itsemääräämisen periaate.
After the Second World War the nation-state system was also adopted by the former colonies that achieved independence from the imperialist powers.
Toisen maailmansodan jälkeen myös monissa itsenäistyneissä siirtomaissa otettiin käyttöön kansallisvaltioon perustuva järjestelmä.
More recently, it is the system adopted by the nations of the former Soviet bloc.
Järjestelmä otettiin käyttöön äskettäin myös entiseen Neuvostoliittoon kuuluneissa kansakunnissa.
It might be remarked, therefore, that the nation state represents one of the most successful political systems ever seen in human history, if by success we mean the willingness of others to imitate it (Alter 1994).
Tämän vuoksi voidaan todeta, että kansallisvaltio on yksi ilimiskunnan historian menestyneirnmissä poliittisista järjestelmistä, jos menestyksellä tarkoitetaan muiden halua jäljittelyyn (Alter 1994).
1.2.2 Democracy, Capitalism, and the Nation State
Demokratia, kapitalismi ja kansallisvaltio.
Historians point to the link between the emergence of the nation state, capitalism, and the development of the institutions of liberal democracy in the nineteenth century (Hobsbawn 1992).
Historioitsijat ovat tuoneet esiin yhteyden, joka oli kansallisvaltion ja kapitalismin synnyllä sekä liberaalis-demokraattisten instituutioiden kehityksellä 1800-luvulla (Hobsbawn 1992).
This refers to the link between the creation of 'national' markets, through the breaking down of internal barriers to trade, and the
Moderni liberaalis-demokraattinen kansallisvaltio, jossa on erityiset poliittiset ja hallinnolliset
freedom to exercise trade and commerce.
-3- käyttöön samanaikaisesti ja samalla tavalla.
It also meant the creation of political institutions in which the industrial bourgeoisie could exercise power.
Eräät Euroopan valtiot muuttuivat demokratioiksi vasta 1970-luvulla, ja demokratia lujittui vasta 1980luvulla.
Although there is no country in which democracy functions perfectly and many scholars today speak of a crisis of our democratic system, nevertheless, we might remark that today it is basically entrenched in all of the member states of the European Union as well as many other states.
Demokratia on edelleen melko hauras useissa entiseen Neuvostoliittoon kuuluneissa maissa, vaikka kokemuksen mukaan se onkin vakiintunut eräissä näistä maista paremmin kuin toisissa.
It is still quite fragile in several of the countries of the former Soviet Union, although the experience here is quite mixed with some states more solidly democratic than others.
Länsi-Euroopan demokratialle on ominaista, että se ymmärretään ja ilmaistaan eri maissa monin eri tavoin.
Another important feature of West European democracy is the variety of ways in which this is understood and expressed in the different countries.
Tässä oppaassa kuvaillaan demokratian käsitteen alkuperää ja kehitystä Euroopan unionin kaikissa jäsenvaltioissa.
The chapters of this Handbook outline the main features of the origins and evolution of the concept of democracy in each state in the European Union as a way of comprehending the exact meaning of this term.
Tällä pyritään saamaan esiin käsitteen täsmällinen merkitys.