natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Member States' relative prosperity in the sys­tem of own resources is by considering their contributive capacity.
Viime vuosikymmenen aikana näiden neljän jäsenvaltion suhteellinen asema on muuttunut huomattavasti riippumatta siitä, kummalla mitalla sitä mitataan, ja muutokset ovat olleet erityisen voimakkaita Saksan ja Ruotsin osalta (taulukko 5 ja liitteen 8 taulukot 8 ja 9).
A Member State's con­tributive capacity can be used to determine its (citizens') capacity to contribute to a given international expenditure and is measured by converting nominal incomes into a common 'numéraire' using current exchange rates, since the latter constitute the terms in which a coun­try's income purchases international goods
Fontainebleau­sopimuksessa määrätään, että voidakseen hyötyä korjausmekanismista, jäsenvaltiolla täytyy olla liiallinen budjetti­taakka sen suhteelliseen vaurauteen näh­den. (') Suhteellista vaurautta käytetään määri­teltäessä, kuinka vauraita jonkin maan tai alueen kansalaiset ovat verrattuna EUn keski­arvoon, ja se ilmaistaan ostovoimastandardi­tietojen (Purchasing Power Standards, PPS) avulla.
Over the last decade, substantial changes in the relative position of the four Member States, measured by either concept, have taken place and these have been particularly pro­nounced in the cases of Germany and Sweden (see Table 5 below, and Tables 8 and 9 of Annex 8).
Taloudellista ja sosiaalista yhteenkuu­luvuutta koskevassa pöytäkirjassa määrättiin sittemmin, että oikea tapa ottaa jäsenvaltioi­den suhteellinen vauraus omien varojen järjes­telmässä paremmin huomioon on tarkastella niiden rahoituskykyä. Jäsenvaltion rahoitusky­
Table 5 — Capacity to pay and relative prosperity Gross national product at current market prices per head of population in ECU and in PPS
Taulukko 5 — Maksukyky ja suhteellinen vauraus BKTL käypään markkinahintaan henkeä kohti ecuina ja ostovoimastandardilla (PPS) mitattuna
(until 1990: D and EU­15, excluding East Germany; from 1991: D and EU­15, including the new Länder)
(vuoteen 1990 D ja EU­15 ilman Itä­Saksaa; vuodesta 1991 D ja EU­15 sisältävät Saksan uudet osavaltiot) ecua 1991
(') PPS = purchasing power standards.
(') PPS = ostovoimastandardi
The origins of the imbalances of these four countries, however, are different.
Näiden neljän maan epätasapainoiset budjet­tiasemat ovat kuitenkin syntyneet eri tavalla.
Germany has had a large negative budgetary position for many years.
Saksalla on ollut suuri negatiivinen budjetti­asema jo usean vuoden ajan.
As a wealthy country with a relatively small agricultural sector, it attracts low shares of Structural Funds and CAP spending.
Koska se on vauras maa ja sen maataloussektori on suh­teellisen pieni, se saa vain pienen osan raken­nerahastojen ja YMP:n varoista.
The German negative balance dete­riorated further between 1990 and 1995 for various reasons.
Saksan nega­ ci Ks. edellä alaviite 1, s.
GNP and in the financing of the Community.
25 ja liite 4. (!)
(') See above footnote 1, p. 25.
Ks. edellä alaviite 1, s. 25.
would have allowed, the negative budgetary balance of Germany would have been larger (').
Itse asi­assa on niin, että jos EUn menot olisivat kas­vaneet niin paljon kuin olisi ollut mahdollista nykyisten rahoitusnäkymien nojalla, Saksan negatiivinen budjettiasema olisi ollut vieläkin suurempi. (')
The case of the Netherlands is different.
Alankomaiden tilanne on erilainen.
The definitions of budgetary balance used in Graph 8 and in Table 6 do not take into account the effect known as the 'reverse gate way effect', i.e. the fact that export restitutions paid where the port facilities are located often do not go in favour of nationals of that country.
Kuviossa 8 ja taulukossa 6 käytetyissä budjettiaseman määritelmissä ei oteta huomioon "käänteisen gateway­vaikutuksen" (reverse gateway effect) nimellä tunnettua vaikutusta eli sitä, että vien­tituki, joka maksetaan sille maalle, jossa vien­tisatama sijaitsee, ei mene sen maan asukkai­den hyväksi.
The figures for the Netherlands are influenced by this effect.
Tämä vaikuttaa Alankomaiden lukuihin.
As long as export restitutions played a significant role in the common agricultural policy (together with measures for storing surpluses temporarily withdrawn from the markets), the country was a significant recipient of this type of expenditure to the point of appearing for many years as a large net beneficiary.
Niin kauan kuin vientituet olivat merkittäviä yhteisessä maatalouspolitiikassa (yhdessä niiden toimien kanssa, joilla varastoi­tiin väliaikaisesti markkinoilta vedetyt ylijää­mät), Alankomaat oli niin merkittävä tällais­ten varojen saaja, että se vaikutti usean vuoden ajan suurelta nettosaajalta.
The reforms of the CAP have gradually altered this situation and the Netherlands has gradually become a net contributor to the EU budget as it receives low returns from both the Structural Funds and direct aids from agricultural expenditure.
Yhteisen maatalouspolitiikan uudistukset ovat vähitel­len muuttaneet tätä tilannetta, ja Alanko­maista on vähitellen tullut EUn talousarvion nettomaksaja, koska se saa vain pieniä kor­vauksia rakennerahastoista ja maatalousme­nojen suorasta tuesta.
Table 6 — Budgetary balances of some Member States in 1999 and worst and best performances in the 1995-97 period
Taulukko 6 — Eräiden jäsenvaltioiden budjettiasema vuonna 1999 ja heikoin ja paras tulos vuosina 1995­97
(percentage of GNP; UK before correction)
(%/BKTL, UK ennen korjausta)
Worst Best 1999
Heikoin Paras 1999
Best 1999
Heikoin Paras 1999
More data can be found in Annex 8.
Yhc istyneen kuningaskunnan hyvitys) on liitteessä 8.
However, the position of this country also depends to a large extent on the definition of budgetary balance used and, in particular, on the treatment of customs duties.
Alankomaiden asema riippuu kuitenkin myös paljolti käytetystä budjettiaseman tasapainon määritelmästä ja erityisesti tullimaksujen käsittelystä.
If balances are calculated according to the provisions of the correction mechanism decided at Fontainebleau, which would neutralise the impact of traditional own resources in the measure (2), the negative balance of the Netherlands is currently somewhat smaller than those of the other countries.
Jos budjettiasema lasketaan Fon­tainebleaussa päätetyn hyvitysmekanismin mukaisesti, jossa neutraloidaan perinteisten omien varojen vaikutus (2), Alankomaiden negatiivinen budjettiasema on tällä hetkellä jonkin verran pienempi kuin muiden maiden.
countries can expect up to 1999 are low.
Nämä maat voivat odottaa saavansa vain pienen osan maatalous­ ja rakennerahastojen varoista vuo­teen 1999 saakka.
In 1997 these two countries were contributing 3.1 and 2.8% of the EU financing, respectively.
Vuonna 1997 Ruotsin osuus oli 3,1% ja Itävallan 2,8% EUn rahoituk­sesta.
Their shares in CAP spending were 1.8 and 2.1 %, while their shares in the Structural Funds spending were 0.9 and 1.4 %.
Niiden osuus YMP­menoista oli 1,8% ja 2,1 %, kun taas niiden osuus rakennerahas­toista oli 0,9% ja 1,4%.
A signifi cant amount of spending foreseen for these two countries in 1995 was paid only in 1996 and this explains the apparent improvement of their position in 1996.
Huomattava määrä näille maille vuonna 1995 tarkoitetusta menoista maksettiin vasta vuonna 1996, mikä selittää niiden asemien huomattavan vahvistu­misen vuonna 1996.
In 1997 the two countries received ECU 76 million and ECU 71 million, respectively, as the penultimate instalment of the temporary compensations decided in the accession treaties.
Vuonna 1997 Ruotsi sai 76 miljoonaa ecua ja Itävalta 71 miljoonaa ecua, jotka olivat toiseksi viimeinen erä liitty­missopimuksissa päätetyistä tilapäisistä hyvi­tyksistä.
Both Sweden and Austria were expected to have negative balances. The shares in agricultural and Structural Funds spending that these f1) A study of the Bundesbank published in November 1993 ('Die Finanzbeziehungen der Bundesrepublik Deutschland zu den Europäischen Gemeinschaften seit dem Jahr 1988', Monatsbericht, November 1993) had forecast a negative budgetary position for Germany in 1997 30 % higher than the one effectively recorded.
(■) Saksan keskuspankin marraskuussa 1993 julkaisemassa tutkimuksessa (Die Finanzbeziehungen der Bundesrepub­lik Deutschland zu den Europäischen Gemeinschaften seit dem Jahr 1988, Monatsbericht, November 1993) ennustet­tiin, että Saksan negatiivinen budjettiasema vuonna 1997 olisi 30 % korkeampi kuin mitä se todellisuudessa oli.
It has often been underlined that in 1997 Germany's budgetary balance amounted to more than 60 % of all negative balances.
On usein korostettu, että vuonna 1997 Sak­san budjettiasema kohosi yli 60 prosenttiin kaikista negatiivisista budjettiasemien tasa­
) See Annex 3 for a discussion of these issues.
) Näitä asioita käsitellään tarkemmin liitteessä 3.
all negative balances.
painoista.
In the coming years, this percentage is expected to come down further as, following enlargement, more Member States are likely to record negative budgetary balances; it is likely that by 2006 Germany's share in all negative budgetary balances will have decreased to around 40%.
Prosenttimäärän odotetaan laskevan edelleen, koska laajentumisen jälkeen on useampia jäsenvaltioita, joilla on todennäköisesti negatiivinen budjettiasema. Vuoteen 2006 mennessä Saksan osuus kaikista negatiivisista budjettiasemista on laskenut noin 40 prosenttiin.
To understand the impact of the Agenda 2000 programme on budgetary imbalances, it is necessary to consider the effects of both enlargement and the proposed policy reforms.
Jotta voitaisiin ymmärtää Agenda 2000 -ohjelman vaikutukset budjettiasemien epätasapainoon, on tarpeen pohtia sekä laajentumisen että ehdotettujen politiikkamuutosten vaikutuksia. tuksia.
The countries which will join the Union on the occasion of the next enlargement have a level of prosperity well below that of all the current members and will therefore become large net beneficiaries.
Seuraavassa laajentumisessa EUhun liittyvien maiden vaurauden taso on selvästi alhaisempi kuin nykyisten jäsenten vauraustaso ja sen vuoksi niistä tulee suuria nettosaajia.
This implies that the budgetary positions of the present 15 Member States will have to undergo a corresponding deterioration which, on the basis of the approach that the Commission outlined in its Agenda 2000 communication ('), can be estimated at around 0.15 % of their GNP by 2006.
Tämä tarkoittaa, että nykyisten 15 jäsenvaltion budjettiasema heikkenee vastaavasti. Komission Agenda 2000 -tiedonannossaan (') hahmotteleman lähestymistavan mukaan voidaan arvioida, että kunkin jäsenvaltion budjettiasema heikkenee noin 0,15% suhteessa BKTL:oon vuoteen 2006 mennessä..
As the Commission has indicated in Agenda 2000, this development 'cannot come as a surprise and should not give rise to claims for compensation'.
Komissio totesi Agenda 2000 -tiedonannossa, että tämä "ei voi tulla yllätyksenä eikä johtaa hyvittämisvaatimuksiin".
The most notable example of this is in the case of the Netherlands.
Tästä on parhaana esimerkkinä Alankomaat.
At present, the Union intervenes in the Netherlands to support the price of produce for which a common market organisation exists through export restitutions.
Tällä hetkellä EU intervenoi Alankomaissa tukemalla yhteiseen markkinajärjestelyyn kuuluvaa tuotetta, jonka hintaa yhteisö tukee vientituella.
The expenditure carried out in this country will benefit the producers which may well be situated in other countries, say, in neighbouring Belgium or Germany.
Alankomaille maksetut varat hyödyttävät tuottajia, jotka voivat hyvin olla muissa maissa, esimerkiksi naapurimaissa Belgiassa tai Saksassa.
As CAP spending moves from market support towards direct aids, the producers in these two countries will receive in direct aids some of the support which they were previously deriving from the market intervention measures carried out in the Netherlands.
Kun YMP:ssa siirrytään markkinatuesta suoraan tukeen, tuottajat näissä kahdessa maassa saavat suo rana tukena osan siitä tuesta, jota ne saivat aikaisemmin Alankomaille maksettujen markkinainterventiotoimien kautta.
As a result of this change, the recorded budgetary balance of the Netherlands will deteriorate correspondingly while those of Belgium and Germany will improve without any fundamental change in the underlying situation.
Tämän muu toksen vuoksi Alankomaille kirjattu budjettiasema heikkenee vastaavasti, kun taas Belgian ja Saksan budjettiasema vahvistuu ilman että itse tilanteessa tapahtuisi mitään perustavanlaatuista muutosta.
This consideration must be kept in mind when examining the impact of the CAP reform on the budgetary imbalances of the Member States, since it explains some of the expected changes.
Tämä on pidettävä mielessä, kun tarkastellaan YMP-uudis-tuksen vaikutusta jäsenvaltioiden budjettiase mien epätasapainoon, koska se selittää osan odottavissa olevista muutoksista.
The reform of the common agricultural policy is not expected to affect significantly the bud getary balances of the five countries examined in this section of the report.
Yhteisen maatalouspolitiikan uudistus ei vaikuttane merkittävästi tässä osuudessa tarkasteltujen viiden jäsenvaltion budjettiasemiin.
However, this must be qualified since the proposals presented by the Commission in March 1998 contain numerous provisions which may affect pay ments in the individual Member States.
Tätä on kuitenkin täsmennettävä, koska komission maaliskuussa 1998 esittämät ehdotukset sisältävät useita ehtoja, jotka voivat vaikuttaa yksittäisten jäsenvaltioiden maksuihin.
As a result, the eventual precise effects on the bud getary positions of the Member States will depend on the outcome of the current negotiations. tions.
Niinpä mahdolliset tarkat vaikutukset jäsenvaltioiden budjettiasemiin riippuvat nykyisten neuvotteluiden lopputuloksesta.
In global terms, the reform is expected to lead to an initial increase in CAP spending (until 2003/04) followed by a stabilisation as implementation of the reform is completed.
Uudistuksen odotetaan aluksi yleisesti lisää vän YMP-menoja (vuosiin 2003/2004 saakka), jonka jälkeen tilanne vakiintuu, kun uudistuksen toteuttaminen on saatu päätökseen.
The overall amount of spending also plays an important role considering that for most countries there is a significant difference between their share in the marginal financing of EU expenditure (i.e. their share in EU GNP) and their share in CAP expenditure which is not expected to change dramatically because of the reform.
Menojen kokonaismäärällä on myös suuri merkitys, koska useiden maiden osalta niiden EU-meno-jen muuttuva rahoitusosuus (eli niiden osuus EUn BKTL:sta) ja niiden YMP-meno-osuus, jonka ei odoteta muuttuvan paljon uudistuksessa, eroavat suuresti.
In general terms, the proposed reform aims at reducing the level of guaranteed prices while partially compensating the resulting income losses through increases in direct aids.
Yleisesti ottaen ehdotetun uudistuksen tarkoituksena on alentaa hintatukia, mutta korvata osittain siitä aiheutuvat tulojen menetykset suoraa tukea korottamalla.
This may have an effect on the budgetary balances of the Member States which will be largely of a purely accounting nature and will underscore the fragile nature of the budgetary balance cai to European Commission (1997): 'Agenda 2000 — For a stronger and wider Union' (COM(97) 2000) and Bulletin of the European Union, Supplement 5/97.
Tällä voi olla lähinnä puhtaasti kirjanpidollinen vaikutus jäsenvaltioiden budjettiasemaan, mikä korostaa budjettiasemaa koskevien laskelmien herk- l1) Euroopan yhteisöjen komissio (1997): Agenda 2000 - kohti vahvempaaja laajempaa unionia, KOM(97) 2000 ja Euroo
The main sectors affected by the reform are arable crops, beef and dairy products.
Uudistus koskee lähinnä peltokasveja, nautakarjaa ja meijerituotteita.
Considering the parameters of the reform and the importance of these sectors in the agricultural sector of the five countries examined in the previous sections, it is possible to predict that,
Kun otetaan huomioon uudistuksen muuttujat ja näiden sektoreiden merkitys tarkasteltujen viiden maan maataloussektorilla, voidaan ennustaa, että jos komission ehdotukset vahvistetaan neuvotteluissa, YMP:n uudistus ei todennäköisesti vaikuta huomattavasti maiden budjettiaseman epätasapainoon.
if the Commission's proposals were to be con­firmed by the negotiations, the reform of the CAP should not have a significant effect on their budgetary imbalances.
Näihin kriteereihin kuuluvat alueen ja EUn keskimääräisen BKT:n välinen ero, maan suhteellinen vauraus ja suhteellinen työttömyysaste.
These criteria include the gap between GDP in the region and the EU average, the relative prosperity of the country and the relative level of unem­ployment.
Kun YMP-uudistus on saavuttanut täyden vaikuttavuutensa (eli seuraavien rahoitusnäkymien kattaman ajanjakson loppupuolella).
Once the reform of the CAP has reached its full effect (i.e. towards the end of the period covered by the next financial perspective), the budgetary balances of Germany, Sweden and the United Kingdom, measured as a percen­tage of their GNP, should hardly change com­pared with their pre­reform levels.
Saksan, Ruotsin ja Yhdistyneen kuningaskunnan budjettiasema, laskettuna sen prosenttiosuutena niiden BKTL:sta, tuskin muuttuu uudistusta edeltäneeltä ajalta.
The expected increases in CAP spending received by these countries should be offset by the increases in their contributions to the EU bud­get provoked by the change in total CAP spending.
Näiden maiden saamien YMP-varojen odotetaan kasvavan, mutta se neutraloituu YMP-menojen koko naismäärän muutoksen aiheuttaman niiden rahoitusosuuksien kasvun vuoksi.
The budgetary imbalance of the Netherlands could record a small deteriora­tion, although this may be largely an account­ing effect of the type mentioned at the begin­ning of the section.
Alankomaiden budjettiaseman epätasapaino saattaa suurentua jonkin verran, vaikka se voikin pääasiassa johtua kappaleen alussa mainitusta kirjanpitoteknisestä vaikutuksesta.
The budgetary imbalance of Austria could experience an improvement, although this essentially would be the result of the proposed transfer of rural development measures from structural spending ('heading 2' of the financial perspective) to agricultural expenditure ('heading Γ).
Itävallan budjettiaseman epätasapaino saattaa kohentua, vaikka se voi suurelta osin johtua ehdotetusta muutoksesta, jossa maaseudun kehittämistoimia siirretään rakennemenoista (rahoitusnäkymien "otsake 2") maatalousmenoihin ("otsake 1").
However uncertain these elements may be, it is possible to venture some broad considerations which can contribute to a better assessment of the trend of the budgetary imbalances being discussed here.
Vaikka näihin tekijöihin liittyykin paljon epävarmuutta, voidaan esittää joitakin yleisiä näkemyksiä, joiden avulla on helpompi arvioida tässä selvityksessä käsiteltyjen negatiivisten budjettiasemien kehityssuuntaa.
Austria, Germany, the Nether­lands, Sweden and the United Kingdom all contribute to the EU budget with shares which are substantially higher than their shares in structural spending and are therefore likely to see some improvement in their budgetary balances due to the lower overall expenditure resulting from the reform, even if this were to be concentrated in the regions characterised by the greatest need.
Itävalta, Saksa, Alankomaat, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta maksavat kaikki EUn talous arvioon huomattavasti suuremman osuuden kuin mitä niiden osuus rakennemenoista on. Niinpä niiden budjettiasema luultavasti vah vistuu uudistuksen, jossa kokonaismenot vähentyvät, johdosta, vaikka ne keskitetäänkin eniten tarvitseville alueille.
This improvement may be greater in the case of Germany.
Saksan budjettiaseman voidaan odottaa vahvistuvan jonkin verran enemmän.
A strict respect of the 75 % benchmark for the choice of the Objective 1 regions will not affect this country (except East Berlin).
Saksaan (Itä-Berliiniä lukuun ottamatta) ei vaikuta se, että tavoitteen 1 kohdealueiden valinnassa noudatetaan tiukasti 75 prosentin esikuva-arvoa.
In addition, the overall effect of the criteria for the determina­tion of the aid per head may also be to the advantage of the new Länder.
Lisäksi hen keä kohti maksettavan tuen määritellyssä käy tettävien kriteereiden yleisvaikutus voi olla edullinen uusille osavaltioille.
More uncertain are the effects of the reform of structural spending.
Rakennemenojen uudistuksen vaikutukset ovat epäselvempiä.
The Commission has pro­posed to maintain the overall EU effort in the structural area constant as a percentage of GNP at the level of 0.46 % of the GNP of the Union.
Komissio on ehdottanut, että EUn toiminnan kokonaismäärä rakenteellisella alueella säilytettäisiin muuttumattomana mitattuna sen suhteella BKTL:oon eli 0,46 prosentissa unionin BKTL:sta.
This effort, however, will also have to cover the structural part of the pre­acces­sion strategy and the aid to the new Member States.
Tämän panoksen on katettava myös liittymistä valmistelevan strategian rakenteellinen osuus ja uusille jäsenvaltiolle annettava apu.
For the current 15 Member States, the proposed reform implies some decline in total spending measured as a percentage of GNP between 1999 and 2006.
Nykyisille 15 jäsenvaltiolle ehdotettu uudistus tarkoittaa vähäistä kokonaismenojen vähennystä mitattuna BKTL:n prosenttiosuudella vuosina 1999-2006.
As a result of the whole Agenda 2000 package, of the five Member States examined in this sec­tion, only the Netherlands is expected to experience a deterioration of its net balance, between 1999 and 2006, of the same order of magnitude as that mentioned at the beginning of this section as the average impact of enlar­gement (about 0.15% of GNP).
Koko Agenda 2000 -paketin tulos näyttää ole van, että tässä kappaleessa käsitellyistä viidestä jäsenvaltiosta ainoastaan Alankomaiden nettobudjettiasema heikkenee vuosina 19992006 kappaleen alussa mainitun laajentumisen keskimääräisen vaikutuksen verran (noin 0,15 % suhteessa BKTL:oon).
This result, however, is strongly influenced by the mechan­ical effect of the shift away from CAP market support measures to direct aids payments and should not correspond to a parallel dete­rioration in the benefits derived by the Dutch economy.
Heikentymiseen vaikuttaa kuitenkin voimakkaasti se mekaaninen vaikutus, joka aiheutuu siirtymisestä YMP-markkinatukitoimista suoran tuen maksamiseen, eikä sen pitäisi tarkoittaa vastaavaa Alankomaiden talouden etujen heikentymistä.
The reform of the Structural Funds, on the other hand, should have a small posi­tive effect on the budgetary balance of this country.
Itävallan, Saksan ja Ruotsin budjettiasemien odotetaan heikentyvän jonkin verran vähemmän kuin mitä laajentuminen vaikuttaa.
The precise effects of the reform on the indivi­dual budgetary imbalances are still uncertain and will depend on the eligibility decisions to be made on the basis of the latest available data and on the outcome of the current nego­tiations.
Toistaiseksi on vielä epäselvää, miten uudistus tarkalleen vaikuttaa yksittäisten maiden budjettiasemien epätasapainoon. Se riippuu tuki kelpoisuutta koskevista päätöksistä, jotka tehdään tuoreimpien tietojen perusteella, ja käynnissä olevien neuvotteluiden lopputuloksesta.
The general aim of the proposals pre­sented by the Commission is to focus resources on the areas and sectors in greatest need.
Komission esittämien ehdotusten yleisenä tavoitteena on keskittää varoja niitä eniten tarvitseville alueille ja aloille.
This is to be achieved through stricter geographical concentration and through rationalisation of the modes of intervention.
Tähän päästään tarkemman maantieteellisen keskittämisen avulla ja interventiotapoja järkiperäistämällä.
In particular, it is proposed to reduce the number of regions receiving the highest levels of aid through strict respect of the conditions for eligibility as Objective 1 regions (i.e. GDP per head in pur­chasing power parities lower than 75 % of the
Erityisesti ehdotetaan, että eniten tukea saa vien alueiden lukumäärää vähennettäisiin soveltamalla tiukasti niitä kelpoisuusehtoja, joiden perusteella tavoitteen 1 kohdealueet määritellään (eli ostovoimapariteetilla mitattu BKT henkeä kohti on alle 75 % EUn keskiarvosta).