natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Several factors seem to explain the generally observed moderation in nominal wages.
Eräissä maissa tulosopimuksilla on pyritty turvaamaan ulkoinen kilpailukykyjä parantamaan sitä (esim.
Firstly, the two sides of industry appear to have attached greater credibility to the resolve and ability of monetary authorities to achieve price stability.
Belgiassa, Tanskassa ja Ranskassa).
Hence, over the last few years, in all Member States inflation expectations underlying wage agreements have become increasingly consistent with the monetar}' authorities' announced inflation objectives.
Kolmanneksi, palkkaneuvotteluissa on yhä enemmän otettu huomioon reaalitalouden kehitys (yleinen tuottavuuden kasvu, työmarkkinatilanne, kannattavuusnäkökohdat).
Secondly, this enhanced credibility has been accompanied by profound changes in wage-setting procedures with a view to ensuring continued appropriate wage developments.
Lopuksi mainittakoon vielä, että jäsenvaltiot ovat tehostaneet toimiaan työvoiman työllistettävyyden ja mukautumiskyvyn parantamiseksi.
These institutional modifications include the removal of automatic wage indexation in Italy and the implementation in Spain, Ireland, the Netherlands and Finland of innovative multi-year wage agreements involving not only the social partners but also the government.
Nämä rakenteelliset muutokset ovat olennaisen tärkeitä työllistymismahdollisuuksien parantamisen kannalta, mutta niiden avulla voidaan myös välttää liiallisia palkankorotuspaineita, kun talouden elpyminen vahvistuu. Joissakin jäsenvaltioissa (esim.
Other countries have oriented their wage settlements towards safeguarding and· improving external competitiveness (e.g. Belgium,
Tanska, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta) nämä toimenpiteet näyttävät jo vaikuttaneen myönteisesti, koska työttömyys on vähentynyt huomattavasti ilman, että palkankorotukset olisivat merkittävästi kiihtyneet.
Given the high degree of openness of the economies of the Member States, the evolution of import prices plays an important role in domestic price formation.
Koska jäsenvaltioiden taloudet ovat hyvin avoimia, tuontihintojen kehityksellä on tärkeä merkitys kotimaisen hinnanmuodostuksen kannalta.
Changes in import prices are the result of several different factors: changes in international prices and the value of the exchange rate, the geographical composition of imports, the price-setting behaviour of for eign suppliers and domestic demand conditions.
Tuontihintojen muutokset johtuvat useista eri tekijöistä: kansainvälisten hintojen muutoksista ja valuuttakurssista, tuonnin maantieteellisestä rakenteesta, ulkomaisten toimittajien hinnoittelukäyttäytymisestä ja kotimaisesta kysynnästä.
In due course, changes in import prices are likely to feed through, at least partially, to final prices.
Tuontihintojen muutokset siirtyvät todennäköisesti, ainakin osittain, lopputuotteiden hintoihin ajan mittaan.
The degree of this pass-through depends on the prevailing economic situation, the stance of macroeconomic policy and the structure of the economy.
Se, kuinka suuri osa hinnanmuutoksesta siirtyy lopputuotteiden hintoihin, riippuu vallitsevasta taloudellisesta tilanteesta, talouspolitiikan virityksestä ja talouden rakenteesta.
For the purpose of the assessment of a country's inflation performance and of its sustainability, it is important to examine whether external price pressures have led to domestically generated price increases.
Arvioitaessa jonkin maan inflaatiokehitystä ja sen kestävyyttä on tärkeää tarkastella, ovatko ulkoiset hintapaineet aiheuttaneet kotimaisten hintojen nousua.
In eight of the 14 Member States showing inflation rates below the refer ence value (namely Belgium, Denmark, Germany, France, Luxembourg, the Netherlands, Austria and Finland), increases in import prices have generally been low during the period 1994-96.
Kahdeksassa niistä 14 jäsenvaltiosta, joiden inflaatio on viitearvon alapuolella (eli Belgia, Tanska, Saksa, Ranska, Luxemburg, Alankomaat, Itävalta ja Suomi), tuontihinnat nousivat yleensä vain vähän vuosina 1994—96.
This was due to both the very moderate rise in international commodity prices during most of this period and the strength of their currencies.
Myös Irlannissa tuontihintojen nousu oli myös yleisesti ottaen hyvin maltillista vuonna 1994ja 1995.
Mainly as a result of the substantial
Tämä selittää eräiden maiden osalta (Espanja, Italia ja Portugali) jossain määrin sitä,
appreciation of the US dollar against their currencies, these countries (with the exception of Luxembourg, Austria and Finland) experienced a notice­able acceleration in import price increases in 1997.
miksi inflaatio hidastui melko verkkaisesti näiden vuosien aikana. Tuontihinnat nousivat voimakkaasti Espanjassa ja Italiassa vuosina 1994 ja 1995, Portugalissa vuonna 1994 ja Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuonna 1995.
In Ireland, import price increases were also generally moderate in 1994 and 1995.
Vastoin aiempia valuuttojen äkilli­sestä heikentymisestä saatuja kokemuksia tällä jaksolla vain pieni osa tuontihintojen noususta siirtyi kuluttajahintoihin kaikissa näissä maissa.
But, owing to the appreciation of the Irish pound, they were negative in 1996 and flat in 1997, thereby exerting a moderating impact on overall consumer price increases over the last two years.
Vähäinen vaikutus kotimaiseen inflaatioon johtui osittain näi­den maiden heikosta talouskasvusta, mutta erityisesti rahapolitiikan linjauksesta.
(percentage change in the deflator of imports of goods and services, in national currency)
(tavaran­ ja palvelujen tuonnin deflaattorin prosenttimuutos, kansallisena valuuttana)
(*) Spring 1998 economic forecasts.
(*) Kevään 1998 talousennusteet.
This was particularly the case in the United Kingdom, where the marked appreciation of sterling led to a significant fall in import prices in 1997.
merkittävä vahvistuminen johti tuontihintojen huomattavaan laskuun vuonna 1997.
In Greece, import price inflation was high throughout the second stage but it decelerated and was less than consumer price inflation throughout the period.
Kreikassa tuontihintainflaatio oli nopeaa mutta hidastui koko toisen vaiheen ajan ja oli koko tarkastelujakson ajan kuluttajahintainflaatiota hitaampaa.
While initially rather slow, the pace of deceleration quickened in 1996 and 1997 under the influence of the 'hard drachma' policy.
Vaikka hidastumiskehitys oli aluksi melko verkkaista, se nopeutui vuonna 1996 ja 1997 "kovan drakman" politiikan vaikutuksesta. sesta.
In the course of the second stage of EMU, all Member States, with the exception of Greece, have succeeded in achieving and/or maintaining low and convergent inflation rates.
EMUn toisen vaiheen aikana kaikki jäsenvaltiot (Kreikkaa lukuun ottamatta) ovat onnistuneet saavuttamaan hitaan inflaatiovauhdin, joka on lähentynyt muiden jäsenvaltioiden inflaatiovauhtia, ja/tai ylläpitämään sitä.
While cyclical factors such as the prolonged period of sluggish economic activity certainly contributed to easing price and cost pressures, a number of structural changes played a key role in the impressive performance on the inflation front.
Vaikka hinta- ja kustannuspaineiden hellittämiseen vaikuttivat suhdannetekijät, kuten pitkään jatkunut vaimean taloudellisen toimeliaisuuden jakso, tämä vaikuttava inflaatiokehitys johtui myös useista rakennemuutoksista.
First and foremost, there is the acceptance of price stability as one of the major objectives of economic policy in general and the determined orientation of economic policies,
Ensinnäkin hintavakaus on yleisesti hyväksytty erääksi talouspolitiikan keskeisistä tavoitteista, ja talouspolitiikka ja erityisesti rahapolitiikka on määrätietoisesti suunnattu tähän tavoitteeseen.
The Treaty guarantees the independence of the European Central Bank and bestows it with the clear objective to maintain price stability.
Perustamissopimuksessa taataan Euroopan keskuspankin riippumattomuus ja annetaan sen toiminnan selkeäksi tavoitteeksi vakaan hin takehityksen ylläpitäminen.
The Treaty provisions on public finances, as complemented by the stability and growth pact, will ensure the consistency of budgetary policy with a low inflation environment.
Perustamissopimuksessa julkista taloutta koskevat määräykset ja niitä täydentävä vakaus-ja kasvusopimus takaa vat, että finanssipolitiikka on yhteensopivaa talouden hitaan inflaation kanssa.
As a result of this framework, the single currency regime will secure low and more predictable inflation.
Näiden puitteiden ansiosta yhteisen rahan järjestelmä varmistaa hitaan ja helpommin ennustettavissa olevan inflaation.
The enhanced credibility of the price stability objective will foster low and stable inflationär}' expectations and is thereby likely to strengthen wage and cost discipline.
Hintavakaustavoitteen uskottavuuden paraneminen ylläpitää alhaisia ja vakaita inflaatio-odotuksia ja siten vahvistanee palkka- ja kustannuskiilaa.
The incentives for wage discipline will also be improved since inappropriate wage increases will continue not to be accommodated by monetai"}', budgetary or exchange rate policies.
Palkkamalttia lisää myös se, että raha-, finanssi- tai valuuttapolitiikka ei vastaisuudessakaan myötäile palkankorotuksia.
An increase in wages faster than warranted by growth in productivity in a country (or region) would lead to a deterioration in competitiveness and investment profitability and therefore to reduced attractiveness as a production location.
Jos palkat nousevat jossakin maassa (tai jollakin alueella) nopeammin kuin mihin tuottavuuden kasvu antaisi aihetta, se johtaisi kilpailukyvyn ja investointien kannattavuuden heikkenemiseen ja siten heikentäisi alueen kiinnostavuutta tuotantopaikkana.
The country's (or region's) export performance would suffer, investment would be deterred and unemployment would increase.
Tämän vuoksi maan (tai alueen) vienti kärsisi, investointitoiminta vaimenisi ja työttömyys kasvaisi.
For these reasons, EMU is likely to result in a sustained wage behaviour consistent with job creation.
Näistä syistä EMU johtanee kestävään palkkakehitykseen, joka on sopusoinnussa työllisyyden kasvun kanssa.
Furthermore, the exposure to imported inflation is likely to diminish in the third stage of EMU.
Lisäksi tuonti-inflaation vaara pienenee EMUn kolmannessa vai heessa.
Around 65% of total EC imports originate from EC countries.
Noin 65 % kaikesta yhteisön tuonnista tulee muista jäsenmaista.
By definition, the implementation of a single currency will
Koska EU:n ulkopuolinen tuonti muodostaa vain noin 10 % yhteisön BKT:stä, näiden tekijöiden täyty)7 muuttua paljon, jotta ne vaikuttaisivat merkittävästi jäsenvaltioiden kotimaisiin hintoihin.
Annex: The harmonised index of consumer prices
Liite: Yhdenmukaistettu kuluttajahintaindeksi (YKHI)
Reasons for the construction of the HICP(
YKHIn laatimisen taustalla olleet syyt (
The HICP has been set up in order to meet two requirements resulting from the EMU process.
Yhdenmukaistettu kuluttajahintaindeksi (YKHI) on laadittu vastauksena kahteen EMUsta johtuvaan vaatimukseen.
Firstly, the Treaty, especially Protocol No 6, stipu­lates that inflation should be measured by means of the consumer price index, which is comparable among Member States, although taking into account differences in national definitions.
Ensinnäkin perustamis sopimuksessa ja erityisesti sen pöytäkirjassa N:o 6 määrätään, että inflaatiota olisi mitattava sellaisen kuluttajahintaindeksin avulla, joka on vertailukelpoinen eri jäsenvaltioiden välillä, joskin niin, että siinä otetaan huomioon kansallisten määritelmien erot.
Secondly, by definition, mon­etar}' policy will be conducted at the level of the EMU area.
Toiseksi rahapolitiikkaa harjoitetaan EMU-alueen tasolla.
This requires indicators consistent amongst Member States, not only for comparison, but also in order to construct aggregate indicators at the EMU level.
Tämä edellyttää, ettäjäsenvaltioilla on johdonmukaisesti laaditut indikaattorit, ei ainoastaan vertailun mahdollistamiseksi vaan myös siksi, että voitaisiin koota aggregoituja indikaattoreita EMU-tasolla.
Among these indicators, a reliable and comparable consumer price index is clearly one of the most important.
Näistä indikaattoreista luotettava ja vertailukelpoinen kuluttajahintaindeksi on selvästi yksi tärkeimpiä.
Basic concepts underlying the construction of the HICPs
YKHIn laatimisessa käytetyt peruskäsitteet
The requirements of the Treaty detailed above are being met through the implementation of HICPs which are, as far as possible, based on national CPIs.
Yllä esitetyt perustamissopimuksen vaatimukset täyttyvät yhdenmukaistettujen kuluttajahintaindeksien avulla, jotka perustuvat mahdollisimman paljon kansallisiin kuluttajahintaindekseihin.
Firstly, the new index measures changes in consumer prices.
Ensinnäkin uusi indeksi mittaa kuluttajahintojen muutosta.
This implies that it covers the trend over time of actual prices of goods and sendees faced by consumers on the economic territory.
Tämä tar koittaa, että se kattaa hyödykkeiden ja palvelujen toteutuneiden kuluttajahintojen kehityksen valittuna ajanjaksona kyseisellä talousalueella.
The concept adopted for delimiting the coverage of the HICP can therefore be defined as 'final monetary consumption expenditure of households'.
YKHIn kattavuuden rajoittamisen käsite voidaankin siten määritellä "kotitalouksien rahamääräisiksi kulutusmenoiksi".
This includes all the monetary transactions made by households for goods and services directly satisfying consumer needs.
Tähän kuuluvat kaikki kotitalouksien rahamääräiset liiketoimet, jotka liittyvät suoraan kuluttajien tarpeita tyydyttäviin tavaroihin ja palveluihin.
Non­monetary transactions are transactions that do not involve the exchange of cash, assets or liabilities denominated in units of currency.
Liiketoimet, joita ei ole ilmaistu rahassa, ovat liiketoimia, joihin ei liity käteisrahan eikä rahamääräisenä ilmaistun varallisuuden tai velkojen vaihtoa.
The report deals in detail with all the issues celateci to the HICPs.
Niissä ilmaistaan pikemminkin se, mitä vaaditaan, kuin se, kuinka vaatimus täytetään; täytäntöönpanosta päättävät jäsenvaltiot, joskus yhdessä komission (Eurostat) kanssa.
The comparability was defined in the Council regulation concerning the HICPs as follows: 'HICPs shall be considered to be comparable if they reflect only differences in price changes or consumption patterns between countries'.
Alusta alkaen oli selvää, että yhdenmukaistamisprosessi jatkuu vielä sen jälkeen, kun EMUn kolmas vaihe on alkanut tammikuussa 1999.
This means that HICPs are based on comparable concepts, methods, and practices in their definition and compilation.
Välitavoitteena oli sen vuoksi keskittyä keskeisiin yhdenmukaistettaviin alueisiin, joilla taataan riittävän vertailukelpoisuuden taso perustamissopimuksen määräysten täyttämiseksi.
The HICPs currently provide the best statistical basis for comparisons of consumer price inflation in the Member States.
Seuraavat alueet on todettu ja niiden yhdenmukaistamisvaatimukset on määritelty komission asetuksissa: tuksissa:
As far as possible, the Commission regulation implemented the detailed rules for constructing the HICPs which are based on the best of current practices allowing for legal and institutional circumstances existing in Member States (fi).
• hyödykkeiden ja palveluiden yhteinen kattavuus ja yksityisen kulutuksen käyttötarkoituksen mukainen yhteinen luokitus YKHIn tar peisiin mukautettuna
They say what is required, rather than how to achieve the requirement, the detail of which is left to Member States, sometimes in agreement with the Commission (Eurostat).
• otannan vähimmäisstandardit: varmistetaan, että hintaotokset ovat riittävän edustavia
In view of the need to assess price performance over one year, Member States have been asked to provide retrospective data going back to January 1995.
• hintamuutosten laskemisessa käytetään vertailukelpoisia kaavoja
All these provisions have been formally laid down in a series of Commission regulations implementing Council Regulation (EC) No 2494/95 (7).
• laadullisia muutoksia koskevan menetelmän vähimmäisstandardi eli ostettujen hyödykkeiden ja palveluiden laadun muutokset otetaan asianmukaisesti huomioon
(") These regulations are elaborated by a working party including representatives of the national statistical offices and of the main users (central banks, EMI), under the leadership of the Commission (Eurostat).
• uusien merkittävien hyödykkeiden ja palvelusten sisällyttäminen ajanmukaisesti YKHIin
(7) Requirements of the Council regulation have been specified by three Commission regulations: •Commission Regulation (EC) No 1749/96 on initial implementing measures for Council
• vähimmäisstandardit painojen laadulle, jotta minimoitaisiin erilaisista päivitystiheyksistä aiheutuvat erot.
Regulation (EC:) No 2494/95 concerning HICPs; •Commission Regulation (EC;) No '2214/96 concerning transmission and dissemination of subindices of the HICP; • Commission Regulation (EC) No 2454/97 laying down detailed rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 2494/95 as regards minimum standards for the quality of HICP weightings.
Lopullisena tarkoituksena on kattaa kaikki kotitalouksien raha määräiset kulutusmenot. Koska ei ollut realistista yrittää ratkaista kaikkia teknisiä ongelmia ennen EMUun osallistuvista maista tehtävän päätöksen tekemisajankohtaa, eräänä välitavoitteena oli, että kaikkien
As it was unrealistic to attempt to solve all the technical problems before the decision on EMU participants, one intermediate goal was that all the HICPs should at least cover the same categories of goods and services, and that this coverage should be as large as possible.
YKHIen pitäisi ainakin kattaa samat hyödyke­ja palveluryhmät, ja että kattavuuden tulisi olla mahdollisimman laaja.
The weights assigned to each category of goods and sendees vary from country to country, reflecting the relative importance of consumers' expenditure on each good or service in each country.
Kullekin hyödyke­ ja palveluluokalle määrätyt painot vaihtelevat maittain, mikä ilmentää ko. hyödykkeen tai palvelun suhteellista merkitystä kunkin maan kulutusmenorakenteessa.
As Table 3.6 shows, the current HICP coverage as a percentage of the HFMCE is already high
Kuten taulukosta 3.6 näkyy, nykyinen YKHI kattaa jo suuren prosenttiosuuden kotitalouksien rahamääräisistä kulutusmenoista useimmissa jäsenvaltioissa.
Price stability
Taulukossa nykyisen
Table 3.6
Taulukko 3.6
Comparison of coverage of harmonised and national consumer price indices
YKHIn ja KHIn kattavuuden vertailu
(coverage of HFMCE: approximate weights per 1000, annual 1996) (')
(KRK:n kattaminen, likimääräinen paino suhteessa 1 000:een, vuositasolla 1996) (')
Expenditure covered by:
KRK:n kattamat menot, jotka eivät sisälly KHI:in
HICP initial coverage as of January 1997
YKHIn alkukattavuus 1/97 alkaen
(') The reference expenditure is household final monetary consumption expenditure which should be fully covered by the HICP from December 1999.
KRK = kotitalouksien rahamääräiset kulutusmenot (') Viitemenot ovat kotitalouksien lopulliset kulutusmenot, jotka YKHIn tulisi kattaa täysin joulukuusta 1999 alkaen.
This is set as weight of 1 000.
Tälle on annettu paino 1 000.
The weights are rough estimates which refer to the average price level of the year 1996.
Painot ovat karkeita arvioita, jotka viittaavat vuoden 1996 keskimääräiseen hinta­tasoon.
C) Most commonly: imputed rents, mortgage interest, games of chance. 0 For tuxembourg the HICP and CPI are identical.
O Tavallisimmin: laskennalliset vuokrat, asuntolainojen korot, uhkapelit (3) tuxemburgin osalta YKHI ja KHI ovat samat
Sources: Commission services, Eurostat.
Lähde: Euroopan komissio, Eurostat.
The aggregate indices based on the HICPs
YKHIin perustuvat aggregoidut indeksit
The HICPs are — and will be — used for the construction of various aggregate indices at the European level.
Yhdenmukaistettuja kuluttajahintaindeksejä käytetään — myös tule vaisuudessa — erilaisten aggregoitujen indeksien rakentamisessa Euroopan tasolla.
(i) The European index of consumer prices (EICP) is calculated as a weighted average of the HICPs of the 15 Member States.
i) Euroopan kuluttajahintaindeksi (EKHI) lasketaan kaikkien 15 jäsenvaltion YKHIen painotettuna keskiarvona.
The index is computed as an annual chain index allowing for changes in country weights each year.
Indeksi lasketaan vuosittaisena ketjuindeksinä, jossa huomioidaan maakohtaisten painojen muutokset vuosittain.
The weight of a Member State is its proportion of final consumption expenditure of households in the EU total.
Tietyn jäsenvaltion paino on sen kotitalouksien lopullisten kulutusmenojen osuus EU:n kokonaismäärästä.
The values of final consumption in national currencies are converted into purchasing power standards (PPS) using the purchasing power parities of final consumption.
Kansallisessa valuutassa ilmaistut loppukulutuksen arvot muunnetaan ostovoimastandardeiksi käyttämällä loppukulutuksen ostovoimapariteettia.
(ii) The European Economic Area index of consumer prices (EEAICP) is calculated in the same way, with the inclusion of Iceland and Norway.
ii) Euroopan talousalueen kuluttajahintaindeksi (ETAKHI) lasketaan samalla tavalla, mutta siihen otetaan mukaan Islanti ja Norja.
(iii) The forthcoming monetary union index of consumer prices (MUICP) will be calculated as a weighted average of the HICPs of Member States participating in the single currency.
iii) Tuleva rahaliiton kuluttajahintaindeksi (RLKHI) lasketaan euro alueeseen osallistuvien jäsenvaltioiden YKHIen painotettuna keskiarvona.
The index will be computed as an annual chain index allowing for changes in country weights each year.
Indeksi lasketaan vuosittaisena ketjuindeksinä, jossa huomioidaan maakohtaisten painojen muutokset vuosittain.
The weight of a country will be its proportion of final consumption expenditure of households in the EMU total.
Tietyn jäsenvaltion paino on sen kotitalouksien lopullisten kulutusmenojen osuus EMU-maiden kokonaismäärästä.
The values of final consumption in national currencies will be converted using the conversion rates which will be announced at the time of the decision on which Member States will adopt the single currency, and in euro from January 1999.
Kansallisessa valuutassa ilmaistut loppukulutuksen arvot muunnetaan käyttämällä muuntokursseja, jotka ilmoitetaan silloin, kun päätetään, mitkä jäsenvaltiot ottavat yhteisen rahan käyttöön. Tammikuusta 1999 alkaen loppukulutuksen arvot ilmaistaan euroina.
The Commission (Eurostat) will publish the MUICP for the first time in May 1998, just after the decision on the participating countries.
1998, pian sen jälkeen, kun päätös rahaliittoon osallistuvista maista on tehty.
The time series for the MUICP will be calculated back to January 1995.
RLKHI:n aikasarja lasketaan tammikuusta 1995 alkaen.
Numerical comparison between HICPs and CPIs
YKHIen ja KHIen numeerinen vertailu
As detailed above, HICPs diverge from national CPIs as a result of differ­ences in concepts, methods, definitions and practices.
Kuten edellä selvitettiin, YKHIt eroavat kansallisista kuluttajahintain­dekseistä erilaisten käsitteiden, menetelmien, määritelmien ja käytän­töjen vuoksi.
The fact that the dif­ferences in the results obtained using HICPs and using CPIs are not of the same sign and magnitude across countries highlights the fact that the methodology underlying national CPIs differs across Member States.
Se, että erot YKHIn ja KHIn välillä, ovat erimerkkisiä ja ­suuruisia eri maissa, tuo korostetusti esille sen, että kansallisten KHIen perustana oleva metodologia eroaa jäsenvaltioittain.
Table 3.7
Taulukko 3.7
Difference between HICPs and CPIs in 1997
YKHIn ja KHIn ero vuonna 1997
(percentage change)
(prosenttimuutos)
Difference HICP-CPI
YKHIn ja KHIn ero
Sources: Commission services. Eurostat.
Lähde: Euroopan komissio, Eurostat