natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In Ireland, the establishment of TEASTAS — the Irish National Certification Authority — is intended to help raise the status of vocational education and the National Council for Educational Awards (NCEA — which is to be reconstituted as a sub-board of TEASTAS), has developed a structure for evaluation, to be operational from 1995/96, to provide for the accreditation of prior learning.
Isossa-Britanniassa on viime aikoina tehty muutoksia ammatinvalinnanohjaukseen, jotta se olisi joustavampaa ja yksilöllisempää, ja lisämuutoksia on suunnitteilla.
In addition, the 'Youthreach' programme, aimed at assisting early school leavers, has been expanded in terms of participant numbers since 1994.
Ranskassa ammattikoulut tarjoa vat työelämään valmistavia kursseja, joihin voivat osallistua 14-vuotiaat ja sitä vanhemmat.
In the UK, the 'Technical and Vocational Initiative' aims to in crease the number of young people of 14 and over studying and qualifying in vocational subjects.
Luxemburgin kouluissa oppilailla on mahdollisuus saada ammatin valinnanohjausta kiinnostuksen sa mukaan jo yläasteella.
General vocational qualifications are also being developed for entry into employment or progression to higher education.
Espanjassa oppilaanohjaus tulee uuden lain myötä pakolliseksi kaikessa oppivelvollisuuden alaisessa opetuksessa.
The search for parity of esteem
Tässä opettajia avustaa asiantuntijahenkilöstö.
In the Netherlands, a connected series of measures have been introduced to promote parity of esteem between general and vocational education
Ammatillisen koulutuksen arvostuksen lisääminen
• delaying the final choice of students between the two for as long as possible
— varmistamalla, että kumpikin pätevöittää kolmannen asteen koulutukseen siten kuin laissa on määritelty
• informing parents, guidance counsellors and other relevant people about opportunities in the vocational training system
— myöhentämällä opiskelijoiden lopullista valintaa näihin koulutusjärjestelmiin niin paljon kuin mahdollista
• improving the information given to young people about vocational education and the longterm prospects it offers
— tiedottamalla vanhempia, opinto-ohjaajia ja muita asianomaisia henkilöitä ammatillisen koulutuksen tarjoamista mahdollisuuksista
• introducing financial incentives to widen the choice of technology courses.
— parantamalla nuorille ammatillisesta koulutuksesta ja sen tarjoamista mahdollisuuksista annettavaa tietoa
In Austria, even though vocational training has a high reputation, there are a number of measures to sustain and strengthen its attractiveness, including access through the apprenticeship system to higher education.
Vaikka Itävallassa ammatillista koulutusta on perinteisesti arvostettu, sielläkin on ryhdytty toimenpiteisiin sen houkuttelevuuden ylläpitämiseksi ja vahvistamiseksi esim. tarjoamalla väylä korkeakouluopetukseen oppisopimusjärjestelmän kautta.
In Sweden and Finland, where there is roughly equal balance between those taking vocational courses and those taking general courses, reforms were introduced some years ago to reduce the number of specialisations in vocational education and provide access to higher education.
Ruotsissa ja Suomessa, joissa ammatillisia ja yleisopintoja harjoittavien määrä on jotakuinkin yhtä suuri, tehtiin muutama vuosi sitten uudistuksia, joilla vähennettiin ammatillisen koulutuksen erikoistumisvaihtoehtoja ja tarjottiin väylä korkeakouluopetukseen.
In both countries as well as in France, how ever, more recent measures have been taken to make education more practically based and to provide longer periods of practical work place experience for students.
Ruotsissa, Suomessa ja Ranskassa on sittemmin ryhdytty toimiin, joilla opetuksesta tehdään entistä käytännönläheisempää ja oppilaille tarjotaan pidempiä työharjoittelujaksoja. lujaksoja.
(Source: The prevention of school failure and marginalisation young people, European Commission, 1994)
European Commission, 1994 (Koulunkäynnin keskeyttämisen ja syrjäytymisen ehkäiseminen nuorten keskuudessa. Euroopan komissio, 1994).
There is also an increasing focus in Member States on vocational guidance, a development strongly
Jäsenmaissa on kasvava pyrki mys kehittää ammatilliseen kou lutukseen liittyvää neuvontaa, jota myös valkoinen kirja voimakkaasti suosittelee.
Section 5 Improving measures for groups particularly hard hit by unemployment order to help create a broad­based technological culture from early on.
Jakso 5 Eniten työttömyydestä kärsimään joutuvien ryhmien tilanteen kohentaminen
In Denmark, there are special intro­ductory courses of 2­5 days for pupils in their 8th and 9th years who want to enter commercial and technical education and training.
Monet jäsenmaat antavat koulunsa päättäville nuorille takuun koulutuspaikasta, joskin koulu­tuksen laajuus ja kesto vaihtelevat.
Many Member States have intro­duced guarantees of training opportunities for young people leav­ing the education system, though the training offered varies in scope and length.
Useissa jäsenmaissa, kuten Italiassa, Ruotsissa ja Suomessa, on lisätty yleisopinto­jen osuutta ammatillisessa koulu­tuksessa ja yleis­ ja ammatillisen koulutuksen välisiä raja­aitoja on poistettu sallimalla entistä enem­män yksilöllistä liikkumavaraa ainevalinnoissa.
further training of university grad­uates.
tehdä määräaikaisia työsopimuk­sia työn luonteesta riippumatta.
In addition, the Employment Contracts Act was amended to allow conclusion of a contract of em­ployment for a specified period, irrespective of the nature of work.
Irlannissa on juuri käynnistetty 16­21 ­vuotiaille nuorille suunnat­tu Youthstart­ohjelma.
In Ireland, a 'Youthstart' pro­gramme is in the process of being launched aimed at 16 to 21 year­olds and at integrating the provision of initial training for new entrants to the labour market, with the focus on young people seeking vocational qualifications.
Tavoittee­na on integroida työelämän palvelukseen astuvat työelämään ja kiinnittää huomiota ammatillis­ta pätevyyttä tavoitteleviin nuo­riin.
In the UK, according to recent figures, 91% of children were involved in work experience in their last year of compulsory schooling, and in­creased funding to extend this provision was announced in 1995, together with a new apprenticeship initiative covering some 50 sectors.
Isossa­Britanniassa sai viimeisten tietojen mukaan 91 pro­senttia lapsista työkokemusta viimeisenä vuotenaan pakollisessa peruskoulutuksessa ja vuonna 1995 tätä järjestelmää laajennet­tiin lisäämällä varoja ja käyttöön otettiin uusi oppisopimusjärjestel­mä, joka kattaa noin 50 eri alaa.
of key, or transferable, skills.
Monet jäsenmaat ovat tarkista­neet peruskoulutuksen sisältöä keskeisten tai monilla aloilla hyö­dynnettävien taitojen hankkimi­sen edistämiseksi.
In the Netherlands, for example, the in­clusion of key qualifications in training curricula helps people change jobs during their working careers.
Esimerkiksi Alankomaissa valmiuksia työpai­kan vaihtamiseen uran aikana on kehitetty sisällyttämällä opetu­sohjelmaan keskeisiä taitoja.
In Luxembourg, a develop­ment project launched in 1991 in cooperation with the social partners called for the definition of the prac­tical skills required in different vocational training courses to en­able these to be acquired and used in a flexible way.
Luxemburgin vuonna 1991 yhteis­työssä työmarkkinaosapuolten
Several Member States have re­formed the content of initial training to promote the acquisition
Tanskassa tarjotaan erityisiä kahdesta vii­teen päivään kestäviä johdanto­kursseja 8­ ja 9­luokkalaisille, jotka haluavat siirtyä opiskele­maan kaupallisia tai teknisiä aineita.
There is also some trend towards trying to ensure that all children have some idea of technology in
Luxemburgissa käynnis­tetty "työelämähanke" pyrkii tutustuttamaan oppilaat työelä­mään ja antamaan tietoja amma­tillisesta koulutuksesta.
111 Public expenditure on youth measures in Member States, 1985, 1990 and 1993
111 Julkisten varojen käyttö nuoriin kohdistettuihin toimiin jäsenvaltioissa, 1985,1990 ja 1993
D General measures ■ Youth unemployed
D Yleiset toimet ■ Nuorisotyöttömyys
In Finland and Sweden, the upper­secondary school systems are designed to accommodate all young
Suomessa valtion tuki keskiasteen yleis­ ja ammattioppilaitoksille takaa op­pilaitoksille taloudelliset edelly­tykset huolehtia kaikista nuorista.
Section 5 Improving measures for groups particularly hard hit by unemployment from all social contributions in the first year, 75% in the second and 50% in the third.
Jakso 5 Eniten työttömyydestä kärsimään joutuvien ryhmien tilanteen kohentaminen työttömiin, on tullut yhä tarpeellisemmaksi tyydyttää tämä iäkkäiden työntekohalu.
Older workers people moving from compulsory schooling.
Ammatillisen koulutuksen voimakas kehittäminen koko Euroopan unionin alueella on auttanut vä hentämään nuorisotyöttömyyttä.
In Sweden, everyone has a right to such education and mu nicipalities have an obligation to organise this in accordance with the wishes of young people.
Lisäksi useat jäsenmaat tarjoavat työnantajille taloudellisia kannustimia nuorten palkkaamiseksi.
The European Union population is on average becoming older and traditional attitudes towards the elderly and their role in society is tending to change.
Useissa jäsenmaissa, kuten Itävallassa, Belgiassa, Saksassa ja Ranskassa, ollaan siirtymässä tähän suuntaan.
Growing numbers of people reaching retirement age would like to continue working.
Itävallassa on ra joitettu varhaiseläkkeelle siirtymistä.
While the main labour market measures in Member States are targeted at young people and longterm unemployed, there is an evident need to take more account of this desire.
Saksassa yli 50-vuotiaat työttömät voivat saada tukea jopa 75 prosenttia ansioistaan, jos työsuhteen kesto on 58 vuotta.
The expansion of vocational train ing throughout the European Union has helped reduce youth unemployment.
Portugali on lisännyt rahoitusta yli 45-vuotiaille työttömille, jotka perustavat oman yrityksen.
Several Member States also provide financial incentives to em ployers to take on young people.
Ruotsissa suunnitellaan palkkatukea, joka kattaa puolet yli 60-vuotiaille pitkäaikaistyöttömälle maksettavasta palkasta.
Expenditure on labour market programmes for young people is highest relative to GDP in Portugal, Denmark, Ireland and Sweden, though there was no general tend ency for spending to increase in the early 1990s as youth unemployment rates rose.
Nuorille suunnattujen työmarkkinaohjelmien määrärahat suhteutettuna BKT:hen ovat suurimmat Portugalissa, Tanskassa, Irlannissa ja Ruotsissa. Määrärahat eivät ole yleensä kasvaneet 1990luvun alkupuolella nuorisotyöttömyyden kasvaessa.
While there was a marked rise in Finland, France, Sweden and Denmark, spending declined in Luxembourg, the UK, Portugal and Ireland (Graph 111).
Määrärahat lisääntyi vät merkittävästi Suomessa, Ranskassa, Ruotsissa ja Tanskassa, ja laskivat Luxemburgissa, Isossa-Britanniassa, Portugalissa ja Irlannissa (kaavio 111).
young very longterm unemployed (those under 25 who have been out of work for more than two years), with employers being paid the minimum wage by the Government.
suuksia tarjota kolmannen vuoden opiskelupaikka ja yliopistojen mahdollisuuksia ottaa vastaan enemmän opiskelijoita.
In the Walloon region, the local recruitment plan enables municipalities to employ young longterm unemployed people for up to three years.
Lisäksi on käynnistetty erilaisia ohjelmia, kuten apurahoja Euroopassa ta pahtuvaa opiskelua varten ja atkkoulutuskeskuksia.
In Ireland, following the 1995 Budget, employers are entitled to a two year exemption from social contributions in respect of new recruits under 23 years. In Sweden, vocational training for young people has been expanded by increasing the capacity of upper secondary schools to accommodate people in the third year and of universities to admit people.
Työttömille 2024 vuotiaille nuorille on tarjolla työelämän johdantokurssi, joka käsittää enintään neljän kuukauden mittaisen työpaikalla tapahtuvan koulutuksen ja sen jälkeisen vähintään puoli vuotta kestävän työsuhteen saman työnantajan palveluksessa.
In addition, several programmes, such as European scholarships and computer training centres, have been introduced and those unemployed between 20 and 24 can enter the 'Introduction to Working Life' programme consisting of an on-the-job traineeship for up to four months followed by paid employment for at least six months with the same em ployer, the aim being to ensure that all young people are employed, in education or on a labour market programme within 100 days of becoming unemployed.
Hankkeiden tarkoituksena on, että kaikki nuoret ovat joko työssä, koulutuksessa tai jonkin työmarkkinapoliittisen ohjelman piirissä heti 100 työttömyyspäivän jälkeen.
In Finland, the number of starting places in vocational training has recently been increased, with emphasis on apprenticeships as a means of reducing youth unemployment, and special employment services have been established for the young.
Suomessa ammatillisen koulutuksen aloituspaikkojen määrää on juuri lisätty. Painopiste on oppisopimuskoulutuksessa, joka nähdään keinona vähentää nuorisotyöttömyyttä, ja erityisissä nuorille tarkoitetuissa työllisyyspalveluissa.
In several Member States, including Austria, Belgium, Germany and France, there are signs of moves in this direction.
Monet jäsenmaat, kuten Kreikka, Belgia, Ranska, Suomi ja Portugali, tukevat nuorten työllistämistä.
In Spain, em ployers pay 75% less in social contributions on temporary contracts concluded with those unemployed aged 45 or over.
Seuraavana vuonna helpotus on 75 ja kolmantena 50 prosenttia.
Wage subsidies
Iäkkäät työntekijät
Several Member States have job guarantee programmes for unemployed youth.
Useissa jäsenmaissa on työpaikkatakuuohjelmia työttömille nuorille.
In the Netherlands, this programme gives all those under 21 unemployed more than 6 months the right to a job.
Alankomaissa tämä ohjelma takaa kaikille yli kuusi kuukautta työttöminä olleille alle 21-vuotiail-le nuorille työpaikan.
In Denmark, municipal authorities are obliged to give young people (under 25) an activation offer after being 13 weeks on social assistance.
Tanskassa kunnat ovat velvollisia tekemään nuorille (alle 25-vuotiaille) aktivointitarjouksen näiden saatua sosiaaliapua 13 viikon ajan.
In Belgium, permanent youth employ ment guarantee programmes have been introduced.
Belgiassa on käynnistetty pysyviä nuorten työtakuuohjelmia.
In the Flemish region, guaranteed employment is provided in the public sector for the
Ruotsi on laajentanut nuorten am matillista koulutusta lisäämällä keskiasteen koulujen mahdolli
In a number of Member States, in cluding Greece, Belgium, France, Finland and Portugal, there are subsidies to encourage the recruitment of young people.
Euroopan väestö kokonaisuutena ikääntyy ja perinteiset asenteet vanhoja ihmisiä ja heidän yhteiskunnallista rooliaan kohtaan ovat muuttumassa.
In Belgium, for example, employers hiring people under 26 who have been un employed for 6 months are exempt
Samalla kun pääosa jäsenmaiden työmarkkinatoimenpiteistä kohdistuu nuoriin ja pitkäaikais
Part III Analysis of selected labour market issues
Osa III Eräiden työmarkkinakysymysten tarkastelua
Section 1 Labour costs, social charges and employment
Jakso 1 Työvoimakustannukset, sosiaalimaksut ja työllisyys
Labour costs, social charges and employment
Työvoimakustannukset, sosiaalimaksut ja työllisyys tulee niin,
Essen Conclusions: "The measures to be taken should include ... reducing nonwage labour costs extensively enough to ensure that there is a noticeable effect on decisions concerning the taking on of employees and in particular of unqualified employees.
Essenin Eurooppaneuvoston päätelmiä: "Toimenpiteisiin sisältyä... työvoiman oheiskustannusten riittävä alentaminen että tällä on selvä vaikutus työhönottopäätöksiin varsinkin ammattitaidottoman työvoiman osalta.
The first reports will be used to examine ... the effects of tax and support systems on the readiness both to create and to take up jobs." solving one problem — high unemployment — by creating another — a growth in the numbers of working poor.
Ensimmäisten kertomusten avulla selvitetään ... verotus- ja tukijärjestelmien vaikutuksia halukkuuteen luoda työpaikkoja ja tehdä työtä. " kaistaan synnyttämällä uusi on gelma — kasvava joukko työssä käyviä köyhiä.
High and persistent levels of unemployment in the European Union have prompted a search for measures for increasing the rate of job creation in virtually all Member States in recent years. One increasing focus of policy has been, on the one hand, on the large number of unemployed with relatively few qualifications and comparatively low skill levels and, on the other, on the costs involved in employing such people.
etuisuuteen perustuu panokseen ja että työnantajien tulee ottaa tietty vastuu kustannuksista, joita aiheutuu työntekijöiden so siaaliturvan maksamisesta siinä vaiheessa, kun nämä eivät enää kykene tekemään työtä (eri jäsen maiden nykyisiä sosiaaliturvajärjestelmiä kuvataan lyhyesti myöhemmin julkaistavassa ra portissa Sosiaalinen suojelu Euroopassa 1995.
raises fundamental and potentially far-reaching questions about the basic principles on which social protection systems have been developed — in particular, that entitlement to benefit should be linked to contributions and employers should bear some responsibility for the costs of social support for their employees when they can no longer work (see Social Protection in Europe 1995, forthcoming, for a summary description of the social protection systems obtaining in the Member States).
Euroopan unionin alueella pitkään jatkunut ankara työttömyys on viime vuosina saanut käytännössä kaikki jäsenmaat etsimään keino ja työpaikkojen luomiseksi. Työ voimapolitiikassa on kiinnitetty entistä enemmän huomiota toi saalta suhteellisen vähän kou lutettujen ja ammattitaidottomien työttömien suureen määrään ja toisaalta niihin kustannuksiin, joita heidän työllistämisestään aiheutuu. heutuu.
This has led to the active consider ation in a number of Member States and, indeed, at Union level, of the possibility of reducing the scale of social charges — ie social security contributions — imposed on em ployers taking on relatively low paid workers.
Useissa jäsenmaissa ja myös unionin tasolla onkin alettu aktiivisesti pohtia mahdollisuutta, että suhteellisen pienipalkkaisia työn tekijöitä työllistävien työnantajien sosiaalimaksuja voitaisiin alentaa.
Indeed, in some Member States, selective measures of this kind have been introduced in the past year or two, concentrated especially on relieving the charges levied in respect of those previously unemployed (see Part II of this Report above).
Parin viime vuoden aikana joissakin jäsenmaissa onkin valikoiden käynnistetty toimenpiteitä, joilla on alennettu varsinkin aiemmin työttöminä olleista työn tekijöistä perittäviä sosiaalimaksuja (ks. osa 2 tässä raportissa).
In particular, attention has been directed at ways of reducing labour costs to employers, especially those taking on young people and/or workers with relatively low skill levels, to bring the costs of employ ment more into line with the additional value-added likely to be generated and, therefore, to give employers more incentive to create jobs.
Tässä luvussa tarkastellaan työllisyysmaksujen tasoa unionin eri osissa, jolloin ei kuitenkaan rajoituta ainoastaan työnantajamaksuihin vaan käsitellään myös työntekijöiltä perittäviä veroja ja maksuja. Kaikki nämä vaikuttavat siihen bruttopalkkaan, jonka työnantajat joutuvat maksama an, koska työntekijöiden käteen jäävä palkka määrää, millä palkalla työntekijät ovat valmiita te kemään työtä.
At the same time, there is widespread concern to avoid any significant reduction in the income received by those towards the bottom end of the earnings scale who might already be close to the poverty line. In other words, the aim across much of the Union has been to avoid
Yleensä voidaan sanoa, että työvoiman kysyntä työnantajien taholla riippuu työ voiman kokonaiskustannuksista (bruttopalkka plus työnantajan sosiaaliturvamaksu ja muut työ voiman oheiskulut) ja työvoiman tarjonta ennakonpidätysten ja muiden maksujen jälkeen käteen jäävästä palkasta.
At the same time, in many Member States reviews have been initiated of the way in which social protection systems and certain other collective services, such as health care, are funded, with the aim of assessing the potential advantages of moving away from a pattern of financing which, through social contributions in particular, seems to impose a tax on employment.
Samaan aikaan on monissa jäsen maissa käynnistetty selvityksiä sosiaaliturvajärjestelmien ja tiettyjen julkisten palvelujen kuten terveydenhoidon rahoituksesta; tavoitteena on tutkia, mitä mahdollisia etuja voisi koitua siitä, että rahoituksessa luovutaan järjestelmistä, jotka näyttävät verottavan työllisyyttä sosiaalimaksujen muodossa.
The concern here is to examine the scale of charges on employment in different parts of the Union, including not only the social contributions levied on employers, but also the contributions and taxes on pay levied on employees.
Erityistä huomiota on kiinnitetty keinoihin, joilla työnantajan työ voimakustannuksia voidaan alentaa varsinkin silloin, kun työllistetään nuoria ja/tai työntekijöitä, joilla on varsin alhainen ammattitaito, jotta työllistämisen kustannukset vastaisivat paremmin näin syntyvää ylimääräistä li säarvoa, mikä puolestaan saisi työnantajat kiinnostumaan uusien työpaikkojen luomisesta.
These affect the gross wage which employers need to pay since they determine the take-home earnings of employees or, in other words, what the latter are prepared to work for.
Samaan aikaan ollaan yleisesti huolissaan siitä, että tuloasteikon alapäähän sijoittuvien tulot eivät enää merkittävästi vähenisi, sillä mo net saattavat jo olla lähellä köyhyysrajaa.
In general, therefore, the demand for labour on the part of employers is affected by total labour costs (the gross wage plus employers' social contributions and other nonwage labour costs) and labour supply
Toisin sanoen suurimmassa osassa unionia pyritään välttämään tilanne, jossa yksi on gelma — korkea työttömyys — rat
Section 1 Labour costs, social charges and employment by what employees receive as pay after the deduction of payroll taxes and other charges.
Jakso 1 Työvoimakustannukset, sosiaalimaksut ja työllisyys mahdollistaa erityisesti verojen ja sosiaalimaksujen tason tarkaste­lun ja vertailun merkittävästi keskituloa alhaisemmilla ansiota­soilla, joihin työvoimakustannus­ten alentamiseen tähtäävä politiikka tällä hetkellä kohdis­tuu.
increases.
työllistymistä.
Indeed in certain cases, the inclusion of these items can sig­nificantly alter the conclusions reached about the impact of the fiscal system on earnings and their poten­tial disincentive effects. At the same time, however, they add a further layer of complication in that their value depends in individual cases not just on family circumstances but also on housing and similar costs which will vary from person to per­son in a way which is difficult to predict.
Toisaalta nämä tuet kuitenkin mutkistavat tilan­netta entisestään sikäli, että niiden suuruus määräytyy yksittäistapauksissa paitsi perhe­suhteiden myös asumiskustannus­ten ja muiden vastaavien kulujen mukaan, jotka vaihtelevat yksilö­kohtaisesti vaikeasti ennakoita­valla tavalla.
The focus of this chapter is on the overall difference between total labour costs and take­home pay, or what is usually termed the tax wedge, and on the different elements which this comprises, and, in par­ticular, on the size of this at the lower end of the earnings scale, where labour costs are likely to be a more important determinant of job creation than at the upper end.
Tässä jaksossa keskitytään siihen eroon, joka vallitsee työvoiman ko­konaiskustannusten ja käteen jää­vän palkan välillä, eli ns. verokiilaan, sekä tähän eroon vaikuttaviin eri osatekijöihin ja erityisesti eron suuruuteen palk­kahaitarin alapäässä, jossa työvoi­makustannukset vaikuttavat työpaikkojen syntyyn enemmän kuin yläpäässä.
Average tax and contribution rates
Keskimääräinen vero­ ja maksutaso
Outline
Rakenne