natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Each type of indicator has a key role in measuring the impact of an SPD or OP:
Kullakin indikaattorityypillä on oma keskeinen tehtävänsä yhtenäisen ohjelmaasiakirjan tai toimenpideohjelman vaikutusten mittaamisessa. sessa.
• Baseline indicators will be fundamental during monitoring and ex-post evaluation, enabling Member States and the Commission to calculate the positive or negative impact of plans on the state of the environment at the beginning and end of the programming period.
Nykytilannetta koskevia indikaattoreita valittaessa on tärkeää, että ne ovat oleellisia ohjelman toimintalinjojen kannalta. Jos näin ei ole, on luultavasti vaikeaa osoittaa ohjelmasta tuettujen toi mien ja nykyisten olosuhteiden muutosten välistä syy-yhteyttä.
• Performance indicators are very important to the monitoring and evaluation of OF s and SPD's because they can be used to establish targets against which the contribution of the programmes can be measured.
• Suoritusindikaattorit ovat hyvin tärkeitä toimenpideohjelmien ja yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen seurannan ja arvioinnin kannalta, koska niitä voidaan käyttää sellaisten päämäärien asettamiseen, joita vasten ohjelmien panosta voidaan mitata.
In essence they allow the significance of the actions implemented under the programme to be compared with agreed targets based on EU, national and regional policies.
Ennen kaikkea ne mahdollistavat ohjelman nojalla toteutettujen toimien merkityksen vertaamisen EU:n, kansalliseen ja alueelliseen poli tiikkaan perustuviin sovittuihin tavoitteisiin.
Performance indicators should have a clear relationship both to the aims and Objectives of the programme (OP or SPD) and its Measures and to the Objectives of the CSF.
Suoritusindikaattoreiden tulisi olla selkeässä suhteessa sekä ohjelman (toimenpideohjelman tai yhtenäisen ohjelma-asiakirjan) päämääriin, tavo itteisiin ja toimenpidekokonaisuuksiin että yhteisön tukikehyksen tavoitteisiin.
The results of changes in the performance indicators are crucial to the ex-post evaluation of the OP and also to the ex-post evaluation of the CSF.
Suoritusindikaattoreiden muutosten tulokset ovat ratkaisevassa asemassa toi menpideohjelman jn/rc/arvioinnin ja myös yhteisön tukikehyksen e/îttrtrCrCoarvioinnin kannalta.
It is therefore very important that performance indicators are chosen both to measure the impact of Priorities and Measures, and also to contribute to the assessment of CSF level indicators.
Sen vuoksi on hyvin tärkeää, että suoritusindikaattorit valitaan sekä toimintalinjojen ja toimenpidekokonaisuuksien mittaamista varten että yhteisön tukikehyksen tason indikaattoreiden arvioinnin helpottamista varten.
In selecting baseline indicators it is important that these should be relevant to the Priorities of the programme.
Näin ollen nykytilannetta koske vien indikaattoreiden valinnassa olisi keskityttävä sellaisiin ympäristöresursseihin, joihin ohjelma todennäköisesti vaikuttaa.
If not, it is likely to prove difficult to establish any causal link between actions assisted by the Programme and changes in baseline conditions.
Vaiku tukset voivat ilmetä joko ympä ristöön ympäristöinfrastruktuurien muodossa välittömästi tehty
Annex IV of this Handbook provides further information on the selection and use of indicators for this stage.
Käsikirjan liitteessä IV esitetään lisätietoja tämän vaiheen indikaattoreiden valinnasta ja käytöstä.
This stage should produce a set of baseline, impact and performance indicators for each Priority.
Tässä vaiheessa on määrä tuottaa useita nykytilannetta, vaikutuksia ja suoritusta koskevia indikaattoreita kunkin toimintalinjan osalta.
These indicators should be discussed and agreed by all of the principal departments or organisations involved in developing the OP.
Kaikkien toimenpideohjelman kehittämiseen osallistuvien tärkeimpien ministeriöiden ja järjestöjen olisi keskusteltava ja sovittava näistä indikaattoreista.
MONITORING AND EVALUATION OF THE ENVIRONMENTAL IMPACTS OF STRUCTURAL FUND PROGRAMMES
RAKENNERAHASTO-OHJELMIEN YMPÄRISTÖVAIKU TUSTEN SEURANTA JA ARVIOINTI
MONITORING AND EVALUATION OF THE ENVIRONMENTAL IMPACTS OF STRUCTURAL FUND PROGRAMMES indicators were drawn up but the extent to which they are actually used during the current programmes in Objective 1 regions is very limited.
3.6 niitä käytetään nykyisissä ohjelmissa tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla hyvin vähän.
Equally, it is not easy to evaluate the impact of Measures to improve energy efficiency or waste minimisation on SMEs or the effects of improving industrial waste recycling.
Ei ole myöskään helppoa arvioida pk-yritysten energiatehokkuuden parantamista tai jätteiden minimointia koskevien toimenpiteiden vaikutuksia taikka teollisuuden jätteiden kierrättämisen parantamisen vaikutuksia.
Experience is showing that these types of Measures can only be evaluated at the sub-programme level and then only if the Measures are drawn up in such a way as to be able to identify clearly the intended target sector or area, establish a clear baseline and define clear outputs.
Kokemus on osoittanut, että tällaisia toimenpiteitä on mahdollista arvioida ainoastaan ala ohjelmien tasolla ja sittenkin vain, jos ne on laadittu siten, että on mahdollista määritellä selvästi kohdeala tai -alue, määrittää selkeä lähtötilanne ja määritellä selkeät tulokset.
Experience to date has shown that very few Member States and regions systematically evaluate and monitor the environmental impact of the implementation of Structural Funds programmes.
Kokemus on osoittanut, että vain harvat jäsenvaltiot ja alueet arvioi vat ja seuraavat järjestelmällisesti rakennerahastoohjelmien toteuttamisen ympäristövaikutuksia.
This is not entirely their fault, as the regulatory requirements governing the Funds do not lay particular emphasis on this.
Se ei ole yksinomaan niiden syytä, koska rahastoja koskevassa lainsäädännössä ei erityisesti korosteta asiaa.
Indeed, all that is generally required at present is that Structural Funds interventions be in keeping with Community environmental policy.
Tällä hetkellä edellytetään ainoastaan, että rakennerahastojen toi menpiteiden on oltava sopusoinnussa yhteisön ympäristöpolitiikan kanssa.
This, though, is changing in conjunction with the general strengthening of the evaluation process within the Structural Funds.
Tämä on kuitenkin muuttumassa, kun rakennerahastojen arviointimenettelyä ollaan vahvistamassa yleisesti.
Environmental evaluation will have a higher priority in evaluation during the next programming period.
Ympäristöarviointi asetetaan arvioinnissa tärkeämmälle sijalle seuraavalla ohjelmakaudella.
Concerning the evaluation and monitoring of the environmental impacts of development Priorities other than environment, this tends to be a function of the nature and design of the particular Priority (e.g. road development) and the particular location.
Muiden kuin ympäristöä koskevien kehittämisen toimintalinjojen ympä ristövaikutusten arviointi ja seuranta riippuu useimmiten kyseisen toi mintalinjan (esim. teiden kehittäminen) luonteesta ja tarkoituksesta sekä sijainnista.
For any specific project, there are, in most Member States, controls on development set within a land-use planning system.
Useimmissa jäsenvaltioissa kehittämistä valvotaan yksittäisten hankkeiden osalta maankäytön suunnittelun avulla.
In addition, there may be requirements to undertake a comprehensive environmental impact assessment (EIA).
Lisäksi saatetaan edellyttää koko naisvaltaisen ympäristövaikutusten arvioinnin tekemistä.
However, these are statutory processes and do not tell us anything about the overall environmental impact of a programme or subprogramme.
Nämä ovat kuitenkin lakisääteisiä menettelyjä eivätkä kerro mitään ohjelman tai alaohjelman kokonaisympäristövaikutuksista.
For this level of evaluation we need something more elaborate which is related to the nature of the programming process itself.
Arvioinnin tällä tasolla tarvitaan yksityiskohtaisempaa lähestymistapaa, joka liittyy itse ohjelmatyön luonteeseen.
Techniques for ongoing evaluation and monitoring of environmental impacts of Structural Funds interventions are not well established at the present time.
Rakennerahastojen toimenpiteiden ympäristövaikutusten jatkuvat arviointi- ja seurantamenetelmät eivät ole vielä kovin vakiintuneita.
Two issues arise when trying to address this.
Ongelmaan perehdyttäessä esiin nousee kaksi kysymystä.
Firstly, there is the question of evaluating the environmental impact of actions being undertaken directly in the environment field (waste water treatment, waste management, clean technologies, energy efficiency, etc).
Ensimmäinen koskee välittömästi ympäristöalalla to teutettavien toimien (jätevedenpuhdistus, jätehuolto, puhtaat teknologiat, energiatehokkuus jne.) ympä ristövaikutusten arviointia.
Secondly, there is the broader and more horizontal question of evaluating the environmental impact of other structural development Priorities such as tourism, agriculture, energy, transport and enterprise.
Toinen laajempi ja monialaisempi kysymys koskee muiden rakenteellisten kehittämistoimintalinjojen, kuten mat kailun, maatalouden, energian, liikenteen ja yritystoiminnan, ympä ristövaikutusten arviointia.
In regard to the evaluation of direct investments in the environmental field, it should in theory be easy to draw up a series of agreed physical and economic output indicators.
Ympäristöalalla tehtävien suorien investointien osalta pitäisi teoriassa olla helppoa laatia useita sovittuja aineellisia ja taloudellisia tuloksia koskevia indikaattoreita.
In 1992 and 1993, the Commission attempted to do precisely this for the current Objective 1 regions in order to have a basis for the quantification of development objectives.
Vuosina 1992 ja 1993 komissio pyrki nimenomaan tähän nykyisillä tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla luodakseen perustan kehittämistavoitteiden määrälliselle esittämiselle.
Environmental
Ympä ristöindikaattorit laadittiin, mutta
European Commission entitled "Encouraging Sustainable Development Through Objective2 Programmes: Guidance for programme managers" (ECOTEC, 1997).
3 OSA - KÄSIKIRJA tavoitteen 2 ohjelmien kautta: Ohjausta ohjelmajohtajille, Loppukertomus, Ecotec (Euroopan komissiolle), Bryssel, 1997.
The Commission itself, is in the process of producing a detailed guide to evaluating the environmental impact of Structural Funds interventions.
Komissio itse on tuottamassa yksi tyiskohtaista opasta rakennerahastojen tukitoimien ympäristövaiku tusten arviointia varten.
This is being prepared under the MEANS programme.
Opasta valmistellaan MEANS-ohjelman yhteydessä. dessä.
Annex V provides further information on monitoring, mid-term and ex-post and evaluations and their role at the OP level.
Liitteessä V on lisätietoja seurannasta, väli- ja jflZrCzarvioinnista sekä niiden tehtävästä toimenpideohjelmien tasolla.
On SEA methodologies and practice
Strateginen ympäristöarviointi - menetelmä ja käytäntö
Damman D C, Cressman D R and Husain S H (1995) Cumulative Effects Assessment: the development of practical frameworks. In Impact Assessment Vol.13 Dec. 1995, pp433-454
Damman, D. C, Cressman D. R. ja Husain, S. H. "Cumulative Effects Assessment: the development of practical frameworks", Impact Assessment, Vol.13, December 1995, ss. 433-454.
Environmental Resources Management (1995) Manual on Public Participation.
Tiedonanto neuvo stolle ja Euroopan parlamentille, Bryssel, 1995.
European Conference of Ministers of Transport (1998) Strategic Environmental Assessment in the Transport Sector, OECD
Scope, methods, data, research needs, tekninen työryhmä, Bryssel, 24.-25. huhtikuuta 1997, kokouspöytäkirja, PO XI, 1997.
For the Ministry of Housing, Spatial Planning and Environment of the Netherlands and International Study of Effectiveness of Environmental Assessment
Alankomaiden asunto­, aluesuunnittelu­ja ympäristöministeriölle laadittu selvitys, 1996a.
CEC (1992) The Fifth Environment Action Programme
Kestävä kehitys ja ympäristön tila Euroopan komissio, The Fifth Environment Action Programme, 1992.
EEA (1995) Europe's Environment: The Dobris Assessment
Euroopan ympäristökeskus, Europe's Environment: The Dobris Assessment, 1995.
EEA (1995) Environment in the European Union.
Euroopan ympäristökeskus, Euroopan unionin ympäristö, 1995.
CEC (1997) Indicators of Sustainable Development - A pilot study following the methodology of the United Nations Commission on Sustainable Development
Euroopan komissio, Indicators of Sustainable Development ­ Pilottitutkimus, jossa on hyödynnetty Yhdistyneiden Kansakuntien Kestävän kehityksen toimi­kunnan kehittämää menetelmää, 1997.
United Nations (1996a) 'Indicators of Sustainable Development: Framework and Methodologies', New York: United Nations.
Gentissä, Belgiassa, tammikuussa 1995 järjestettyyn kestävän kehityksen indikaattoreita käsitelleeseen seminaariin laadittu keskusteluasiakirja.
United Nations (1996b) 'Work Programme on Indicators of Sustainable Development of the Commission on sustainable Development;, Prepared by the Division for Sustainable Development in the department for Policy Coordination and Sustainable Development, New York: United Nations.
Asiakirja on laadittu Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristöohjelman UNEPin ja Yhdistyneiden kansakuntien politiikan yhteensovittamista ja kestävää kehitystä käsittelevän osaston yhteisestä toimeksiannosta. Julkaisija Federal Planning Office of Belgium, Bryssel, 1995.
Example of national publications:
Esimerkkejä eri maiden julkaisuista:
Indicators, targets and sustainability reference values
Internetissä saatavilla olevia tietoja ja julkaisuja: Indikaattorit, tavoitteet ja kestävän kehityksen viitearvot
The European Environment Agency STAR database on targets and sustainability reference values http://salmon.eea.eu.int/star
Euroopan ympäristökeskuksen STAR-tietokanta tavoitteista ja kestävän kehityksen viitearvoista http:/ / salmon.eea.eu.int/ star
World Bank Indicators http://www.worldbank.org/wdi/
Maailmanpankin indikaattorit http://www.worldbank.org/wdi/
International conventions and European Environmental Legislation
Kansainväliset yleissopimukset ja Euroopan ympäristölainsäädäntö
UN Framework Convention on Climate Change http : / / www .unf ccc. de/
YK:n ilmastonmuutosta koskeva puitesopimus http://www.unfccc.de/
Site monitoring UN Negotiations related to environment http:/ / www.usd.ca/linkages/
WWW-sivu, jolla seurataan ympäristöön liittyviä YK:n neuvotteluja http://www.iisd.ca/linkages/
Ramsar Convention http://iucn.org/themes/ramsar/
Ramsarin yleissopimus http:/ / iucn.org/ themes/ ramsar/
Convention to Combat Desertification http://www.unccd.ch/
Aavikoitumisen estämistä koskeva YK:n yleissopimus http://www.unccd.ch/
European Community Environmental Legislation, publications http://europa.eu.int/en/comm/dgll
Euroopan yhteisön ympäristölainsäädäntö, julkaisut http://europa.eu.int/en/convm/dgll
Environment data and general information
Ympäristötieto ja yleistieto
European Conference of Transport Ministers http://www.oecd.org/cem/index.htm
Euroopan ympäristökeskus • kotisivu (linkkejä ympäristötietoa sisältäville sivuille) -http:/ / www.eea.eu.int/ defaultl .htm • Euroopan luonnonsuojelun teemakeskus: luonnonsuojelua käsittelevä koti sivu - http://wvv-w.nvrihn.fr/ctn/ • Euroopan aluesuunnitelun teemakeskus: aluesuunnittelua käsittelevä koti sivu - http://www.mdc.kiruna.se/etc/index.htm • Euroopan liikenneministerien konferenssi (European Conference of Trans port Ministers) http://www.oecd.org/cem/index.htm
Links to Government servers and information worldwide (general ministry sites, may have legislation and policy documents) http://www.eff.org/gov.htrnl
Linkkejä valtioiden viranomaisten palvelimiin ja maailmanlaajuisia linkkejä (ministeriöiden sivut, saattavat sisältää lainsäädäntöä ja poliittisia asiakirjoja) http://www.eff.org/gov.html
EUROSTAT's Euro-Environment 1998 programme (environmental indicators project) http://www.telcom.es.tau
EUROSTATin Euro-Environment 1998 -ohjelma (ympäristöindikaattorihanke) http://www.telcom.es.tau
United States EPA laws and regulations http://www.epa.gov/epahome/mles.html
Yhdysvaltain ympäristöviraston EPA:n lait ja määräykset http://www.epa.gov/epahorne/rules.html
Assessment of the Current Environmental Situation -"The Baseline"
Ympäristön nykytilan arviointi
1.1 Introduction 1.2 How Data Can Influence the Content of RDPs and OPs 1.3 Quantity and Quality of Data Requirements 1.4 Presentation of Data 1.5 Identification of Additional Needs for Data.
Johdanto Miten tieto voi vaikuttaa aluekehitys suunnitelmien ja toimenpideohjelmien sisältöön Tiedon määrääjä laatua koskevat vaati mukset Tietojen esittäminen Tietojen ja resurssien lisätarpeiden määrittely
INTRODUCTION wherever possible, include an assessment of trends.
JOHDANTO tävää.
Guidance on environmental baseline data is provided in Box 1.1. Baseline data which will be of relevance to RDFs is also crucial to the development of environmental indicators for the global evaluation of the RDP (see Section 3.3.6 and Annex IV of the Handbook).
On myös tärkeää arvioida, mitä sellaisia nykytilaa koskevia tie­toja ei ole saatavilla, jotka ovat vält­tämättömiä ohjelman vaikutusten arvioimiseksi, sillä näiden tietojen keräämisestä on tehtävä päätöksiä.
The following paragraphs describe in detail four important aspects of environmental baseline data:
Tässä liitteessä esitetään tietoja, jois­ta on ympäristöviranomaisille apua rakennerahastoihin liittyvän menet­telyn yhteydessä tarvittavien nyky­tilannetta koskevien tietojen kerää­misessä ja analysoimisessa.
In sections 3.3 and 3.5 of this Handbook we have discussed the significance of a sound knowledge of the state of the environment - the baseline, for the development of RDFs and OPs/SPDs.
Ympäristön nykytilan kuvaamiseen on sisällyttävä tiedot kaikkien ympäristövarojen nykyisestä tilasta, ja siihen tulisi mahdollisuuksien mukaan sisällyttää myös suuntauk­sia koskeva arvio.
In this Annex we provide some information on how environmental authorities can go about the task of assembling and analysing baseline data in the context of the Structural Funds process.
Kohdealueen taloudellisia ja sosiaa­lisia ominaispiirteitä sekä ympä­ristön ominaispiirteitä koskevien nykyistä tilannetta kuvaavien tieto­jen määrittäminen on kaiken ohjel­matyön lähtökohta.
This information is valid for both RDFs and OFs.
Tämä arviointi­vaihe takaa sen, että alueen ympä­ristöominaisuudet määritetään ja arvioidaan.
For example:
Agenda 21 ­selvitys (
• a plan or programme may include provisions for the establishment of a waste-to-energy facility.
Lisätietoja saat myös käsikirjan luvusta 1.1.
See also Section 1.1 of the Handbook for further information (2) See Glossary.
(2) Katso sanasto.
Introducing Baseline Data
Nykytilannetta koskevien tietojen esittely
At RDP level, It is important for data on the state of the environment to be collected according to a general broad classification which can be developed and made more detailed as the SEA process moves to OP level.
Aluekehityssuunnitelman tasolla on tärkeää, että ympäristön tilaa koskevat tiedot kerätään yleisen laajan luokituksen mukaisesti, jota voidaan kehittää ja tehdä yksityiskohtaisemmaksi siinä vaiheessa, kun strategisessa ympäristöarviointimenettelyssä siirrytään toimenpideohjelman tasolle.
Below is a list of key environmental themes from the 5EAP and the EEA's 'Environment in the European Union' (1995) which could be used as a broad framework for organising the collection and presentation of data on the environmental baseline.
Jäljempänä esitetään luettelo viidennen ympäristön toimintaohjelman ja vuodelta 1995 ole van Euroopan ympäristökeskuksen 'Euroopan unionin ympäristö' -selvityksen tärkeimmät ympäristöaiheet, jotka soveltuvat ympäristön nykytilaa koskevien tietojen keräämisen ja esittämisen laajaksi kehykseksi.
Climate change Ozone layer depletion Acidification Air pollution and quality Natural resources and biodiversity Inland water resources Urban environment issues Noise Coastal zones and marine waters Waste management Soil quality
Ilmastonmuutos Otsonikerroksen oheneminen Happamoituminen Ilmansaasteet ja ilman laatu Luonnonvarat ja luonnon monimuotoisuus Sisävesivarat Kaupunkiympäristöä koskevat aiheet Melu Rannikkoalueet ja merivesi Jätehuolto Maaperän laatu
(Table 1.1 in this Annex provides more detailed suggestions)
(Liitteen taulukossa 1.1 esitetään yksityiskohtaisempia ehdotuksia).
A crucial role of the baseline data stage of SEA is to describe positive and negative interactions between environment, natural resources and the key economic sectors which exert pressure on the environment such as transport, energy, agriculture and industry.
Yhtenä strategisen ympäristöarvioinnin nykytilannetta koskevien tietojen tehtävänä on ku vata ympäristön, luonnonvarojen ja sellaisten merkittävien taloudellisten alojen välistä myönteistä ja kielteistä vuorovaikutusta, jolla on vaikutusta ympäristöön.
The five target sectors in the 5EAP are: manufacturing industry, energy, transport, agriculture and forestry, and tourism.
Viidennen ympäristön toimintaohjelman viisi kohdealaa ovat: tehdasteollisuus, energia, liikenne, maa- ja metsätalous sekä matkailu.
These are also key sectors for regional economic development.
Nämä alat ovat merkittävimpiä myös alueiden ta loudellisen kehityksen kannalta.
Any analysis of pressures on the environment should take account of these sectors.
Kaikissa ympäristöön kohdistuvia paineita koskevissa analyyseissä on huomioitava nämä alat.
Below is a list of types of development which are included in the EIA Directive and which could also be used as a starting point for analysing pressures on environmental resources:
Seuraavassa luettelossa esitetään YVA-direktiiviin sisältyvät kehitysalat, joita voidaan myös käyttää lähtökohtana ympäristövaroihin kohdistuvien paineiden analysoimisessa:
Agriculture forestry and fishing Energy industry Water supply Extraction and processing on nonenergy producing minerals and derived products Chemical industry Metal manufacture and mechanical electrical and instrument engineering other manufacturing industries (including: food, drink, textile, leather, clothing, timber and wooden furniture, paper, rubber and plastics)
Maa- ja metsätalous sekä kalastus Energiateollisuus Vesihuolto Mineraalien kaivusta ja louhinnasta saadut tuotteet Kemian teollisuus Metallin valmistus ja koneenrakennus-, elektroniikka- ja instrumenttitekniikka muu tehdasteollisuus (mukaan lukien: elintarvikkeet, juomat, tekstiili, nahka, vaatteet, puutavara ja puuhuonekalut, paperi, kumi ja muovi) • Rakentaminen ja maa- ja vesirakennustyöt, infrastruktuurin kehittäminen.
• Building and civil engineering works, infrastructure developments, (see Table I.2 in this Annex for an example).
(katso liitteen taulukossa 1.2 oleva esimerkki).
A first indication of the interaction between each theme and development sectors is given in the 5EAP, and a detailed up-to-date analysis can be found in the EEA 1995 report mentioned above.
Kunkin aihepiirin ja kehitysalan välinen vuorovaikutus mainitaan viidennessä ympäristön toimintaohjelmassa ja yksityiskohtaisempi päivitetty analyysi esitetään edellä mainitussa Eu roopan ympäristökeskuksen vuoden 1995 selvityksessä.
It will be important to assess if local water infrastructure is adequate to support further development in the area.
Tiedon määrää ja laatua koskevat vaatimukset
The role of the Environmental Authorities at the start of the plan or programme is therefore to build an awareness of the state of the environment, the capacity and capabilities of the region's environmental infrastructure and the spatial environmental constraints and opportunities in terms of areas to be protected or improved, and to ensure that this information can be integrated into the Documents.
Suunnitelman tai ohjelman alkuvaiheessa ympäristöviranomaisten tehtävänä on siis kerätä tietoja ympäristön tilasta, alueen ympä ristöinfrastruktuurin kapasiteetista ja mahdollisuuksista sekä aluekehityksen ympäristörajoituksista ja mahdollisuuksista sellaisten alueiden osalta, joita on suojeltava tai parannettava. Ympäristöviranomaiset vastaavat myös siitä, että nämä tiedot sisällytetään asiakirjoihin.
QUANTITY AND QUALITY OF DATA REQUIREMENTS
TIEDON MÄÄRÄÄ JA LAATUA KOSKEVAT VAATIMUKSET