natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroinfo and other information with regard to Enterprise Directorate-General is available on Internet via the EUROPA server: http://europa.eu.int/comm/dg23/index.htm
Tietoja EURO­lnfosta ja lukuisia muita tietoja Yritystoiminnan pääosasto: sta on saatavissa Internetistä Europa­palvelimen kautta:http://etiropa.eu.int/comm/dg23/index.htm
EURO-INFO IS A TOOL AT YOUR SERVICE ASK FOR YOUR FREE SUBSCRIPTION IN WRITING:
EURO­INFO ON PALVELUKSESSANNE MAKSUTTA.
European Commission - Enterprise Directorate-General
TEHKÄÄ TILAUS KIRJALLISESTI: Euroopan komissio ­Yritystoiminnan pääosasto
THIS MONTH'S COVER STORY c
KUUKAUSIPAKETTI
MONITORING OF THE BEST ACTION PLAN
BEST-TOIMINTASUUNNITELMAN SEURANTA
A NEW BROCHURE ON THE 'ACTION PLAN ON PROMOTING ENTREPRENEURSHIP AND COMPETITIVENESS'
UUSI ESITE, JOKA KERTOO YRITTÄJYYDEN JA KILPAILUKY­VYN EDISTÄMISTÄ KOSKEVASTA TOIMINTASUUNNITELMASTA
This brochure, which sets out the action plan in an easy-to-read format, aims to increase awareness of the broad range of measures to be implemented in years to come in order to stimulate entrepreneurship and promote competitiveness across Europe.
Tässä julkaisussa esitellään toimintasuunnitelma tiiviimmässä muodossa. Tavoitteena on saada yleisön tietoon tulevina vuosina toteutettavien toimenpiteiden koko kirjo ja siten aktivoida yrittäjyyttä ja lisätä kilpailukykyä kaikkialla Euroopassa.
It can be downloaded from the Commission Internet site on the following address: policy/gen http://europa.eu.int/comm/dg23/gen policy.html or ordered from the Enterprise DG, by fax (32-2) 2959784 or by e-mail from (Norma.McGovem@cec.eu.int).
Esite löytyy komission Internet-sivustosta osoitteesta: policy/gen http://europa.eu.int/comm/dg23/gen policy.html tai sen voi tilata yritystoiminnan pääosastosta, faksi: (32-2) 295 97 84 tai sähköpostiosoitteesta (Norma. M c G o ve r n @ c e c . eu. int)
Following the last update of the action plan on pro­moting entrepreneurship and competitiveness, known by the name of BEST action plan (see Euro Info No 118 of April/May 1999), implementation is now well under way.
Yrittäjyyden ja kilpailukyvyn edistämistä koskevan BEST-toimintasuunnitelman tuoreimman päivityksen myötä on jo ryhdytty suunnitelman täytäntöönpanoon (ks. EURO-lnfo nro 118 huhtikuu/toukokuu 1999).
It was launched on 16 July 1999 with the first meeting of the Experts Group responsible for monito­ring BEST, which comprises one representative from each Member State.
Se käynnistettiin BEST-seurannan asiantuntijaryhmän pitämässä ensimmäisessä kokouksessa 16.7.1999.
The Experts Group will be res­ponsible for setting up and monitoring the implemen­tation process, since much of the action plan requires national action.
Asiantuntijaryhmässä on yksi edustaja kustakin jäsenvaltiosta ja se vastaa toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta ja seurannasta, sillä suuri osa toiminnasta edellyttää toimia jäsenvaltioiden tasolla.
The next item for discussion is how to gauge the progress achieved in enterprise policy in relation to the BEST action plan.
Asialistan seuraavassa kohdassa aloitetaan keskustelu siitä, kuinka yrittäjyyspo litu koissa saavutettua edistystä voidaan arvioida BEST-toimintasuunnitelman mukaisesti.
SIXTH MEETING OF THE MILAN FOLLOW-UP GROUP
MILANON SEURANTARYHMÄN KUUDES KOKOUS
The BEST action plan will be a key instrument for implementing enterprise policy in the years to come.
BEST-toimintasuunnitelma on keskeinen väline yrityspolitiikan toteuttamisessa tulevina vuosina.
The new Enterprise Directorate-General will work with the relevant authorities in the Member States to ensure that special attention is paid to the needs and concerns of enterprises in all policy areas.
Uusi yritystoiminnan pääosasto työskentelee yhdessä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa varmistaakseen, että yritysten tarpeet ja niille tärkeät kysymykset saavat niiden ansaitseman huomion kaikissa politiikoissa.
Within the Enterprise DG specific individuals have been given res­ponsibility for each Member State and they will be the regular contact points for the national coordinators, providing information and assistance and thus acqui­ring a full picture of the developments of enterprise policy in each Member State.
Yritystoiminnan pääosastossa on nimitetty kullekin jäsenvaltiolle oma toimivaltainen vastuuhenkilö. Nämä vastuuhenkilöt toimivat yhteyshenkilöinä, jotka ovat säännöllisesti yhteydessä kan sallisiin koordinaattoreihin, toimittavat koordinaattoreille tietoja ja avustavat näitä ja hankkivat siten tarkkaa tietoa yrityspolitiikan kehityksestä jäsenvaltioissa.
The Milan Follow-up Group held its sixth meeting on 24 September.
Milanon seurantaryhmän kuudes kokous pidettiin 24.9.1999.
The Group examined 6 of the 10 pilot pro­jects funded as a result of the call for proposals launched in 1996 by the European Commission, entitled 'Support for transnational cooperation between craft firms and micro-enterprises'.
Kokouksessa tarkasteltiin kuutta kymmenestä pilottiprojektista, jotka on rahoitettu Euroopan komission vuonna 1996 julkaiseman ehdotuspyynnön puitteissa.
Each of the six projects was presented by the person respon­sible for the project and followed by a discussion.
Ehdotuspyyntö koski tukea monikansal liselle käsiteollisuusyritysten ja pienyritysten väliselle yhteistyölle.
This autumn, the Commission plans to hold a series of top-level bilateral meetings with each Member State in order to examine how each country intends to implement the measures falling under its responsibili­ty and how it intends to coordinate the process.
Komissio järjestää tänä syksynä kahdenkeskisiä korkean tason kokouksia sen selvittämiseksi, miten jäsenvaltiot aikovat toteuttaa niiden vastuualueeseen kuuluvat toimenpiteet ja miten ne aikovat koordinoida tätä prosessia.
The meetings will also serve to examine and clarify any question that may arise on the subject of the imple­mentation process.
Lisäksi näissä kokouksissa keskustellaan jäsenvaltioiden edustajien kanssa täytäntöönpanoprosessiin liittyvistä kysymyksistä ja ongelmista ja pyritään selvittämään niitä.
THE SOCIAL ECONOMY
HYVA ESIMERKKI YRITTÄJYYDESTÄ
AN EXAMPLE OF ENTREPRENEURSHIP ships beneficial to their subsequent growth.
Ehdotuspyynnön tavoitteena oli avustaa pienyrityk­siä ja käsiteollisuusyrityksiä ylittämään kansainväli­sen kaupan esteitä ja solmimaan kestäviä yhteistyö­kumppanuuksia, jotka loisivat otollista maaperää myöhemmälle kasvulle.
Transnational cooperation should provide businesses with better knowledge of foreign markets, help them to develop their distribution structures, reduce language barriers and improve their management skills.
Monikansallisen yhteistyön oli määrä parantaa ulkomaisten markkinoiden tunte­musta, kehittää yritysten jakeluverkkoa, madaltaa kielimuuria ja kasvattaa hallintopätevyyttä.
1) Cooperatives display entrepre­
1) Osuustoiminta­ala näyttää esi­merkkiä: yrittäjyyttä ja uutta toi­mintaa.
A transnational cooperation project is a good ins­trument for encouraging small and craft enter­prises to enlarge their markets and learn about new management, production and marketing methods, etc.
Monikansallinen yhteistyöprojekti on hyvä väline, kun halutaan rohkaista pienyrityksiä ja käsiteolli­suusyrityksiä laajentamaan markkinoitaan ja tutustumaan esim. uusiin hallinto­, tuotanto­ ja markkinointimenetelmiin.
However, these activities have to be properly targeted to meet the sector's specific needs.
Näiden toimien on kui­tenkin oltava hyvin kohdennettuja tyydyttääk­seen alan erityistarpeet.
Participants (trade organisations and individual entrepreneurs) in the projects were generally happy to have been able, through the projects, to establish international contacts and improve their knowledge of legislation, foreign markets, etc.
Projekteihin osallistujat (ammatilliset järjestöt ja yksityisyrittäjät) olivat yleensä tyytyväisiä, koska ne saivat projektien ansioista luotua kansainvälisiä yhteyksiä ja parannettua esim. lainsäädännön ja ulkomaanmarkkinoiden tuntemustaan.
In some cases, this led to the development of new relations between businesses, an increase in turno­ver and growth.
Tietyissä tapauksissa tämä on johtanut uusien suhteiden kehittymiseen yritysten välillä, liikevaihdon kasva­miseen ja yritysten kasvuun.
ratives have often been in the limelight.
Italialaiset osuuskunnat ovat viime vuosina päässeet otsikoihin.
At a seminar in Arezzo in September 1999, a consortium of social cooperatives presented a local initiative to create employment in the social and educational sen/ices sec­tor concerning small children.
Arezzossa syyskuussa 1999 pidetyssä seminaarissa italialaisten osuuskuntien yhteenliittymällä oli tilaisuus esitellä paikallista päivä­hoidon alalla toteuttamaansa työllistämisaloitetta.
The originality of this ini­tiative lies both in its specifically entrepreneurial natu­re and in its quality.
Aloite oli sekä luonteeltaan että laadultaan omaleimai­nen ja yrittäjähenkinen.
In response to needs poorly satis­fied, if at all, the organisations are proposing a wide range of services covering hours suited to parents' needs.
Käytännössä osuuskunnat vas­taavat puutteellisesti täytettyihin tai kokonaan täyttä­mättä jääneisiin päivähoidon tarpeisiin.
At the same time, they ensure that staff have received proper training and the premises and teaching material are of high quality.
Samaan aikaan valvotaan sitä, että henkilöstö saa erity­iskoulutusta ja että tilat ja opetusmateriaali ovat laa­dukkaita.
In short, these are good practices which deserve to be more widely publicised.
Tässä oivallinen esimerkki hyvistä toimintata­voista, jotka vain odottavat päästäkseen leviämään muualle!
Innovation was a crucial factor for success.
Innovaatiotoiminta oli keskeinen tekijä menesty­misessä.
THE SOCIAL ECONOMY CONSIDERS ITS FUTURE
SOSIAALITALOUS POHTII TULEVAISUUTTAAN
INFORMATION ω
LISATIETOJA
Some local authorities are interested in the project results and want them to be disseminated so that they can help in future policy­making.
Tietyt projektit vaikuttivat suotuisasti työpaikkoj­en luomiseen (täyspäiväinen tai osapäivätyö) toteutusalueellaan.
The annual discussion meeting of the Crédit Coopératif in Paris took place on 23 September 1999 and debated the subject of the pros­pects for cooperative, mutual society and association structures in relation to the completion of the single market in Europe.
Crédit Coopération järjestämä vuotuinen keskustelutilaisuus pidettiin 23.9.1999 Pariisissa, ja sen aiheena oli osuuskuntien, keskinä­isten yhtiöiden, yhdistysten ja sää­ tiöiden tulevaisuudennäkymät Euroopassa yhteis­markkinoiden toteutuessa.
Financing by the European Commission was cru­cial for the project's success.
Euroopan komission toteuttama rahoitus on näi­den projektien onnistumisen kannalta keskeinen tekijä.
However, the amounts were often too low for longer­term acti­vities to be started.
Summat olivat kuitenkin usein liian pieniä, jotta olisi voitu aloittaa pitkäntähtäimen toimin­taa.
Other sources of funding should be found, given the profitability of this type of transnational cooperation.
Olisi löydettävä muun tyyppistä rahoitusta ottaen huomioon tämän tyyppisen monikansalli­sen yhteistyön hyötynäkökohdat.
The debates focused on the question of the compatibility of the essential objective of compe­titiveness with the continuation of the original speci­fic nature of entrepreneurship represented by the social economy.
Keskusteluissa kyseltiin varsinkin, miten sovitetaan yhteen kilpailuky­vyn ehdoton vaatimus ja sosiaalitalouden edustaman erityisen yrittäjyysmuodon säilyttäminen.
SME-FORUM IN HELSINKI (16 AND 17 SEPTEMBER 1999) ON RAPID GROWTH AND COMPETITIVENESS THROUGH TECHNOLOGY
PK­YRITYSFOORUMI HELSINGISSA (16.­17.9.1999): NOPEAA KASVUA JA PAREMPAA KILPAILUKYKYÄ TEKNOLOGIAN AVULLA
Participants were able to conclude from the debates that, although cooperative enterprises and mutual societies wanted to maintain and develop their socioeconomic weight everywhere in Europe, they should not simply act as testing grounds for initia­tives, no matter how well-known or locally based they were.
Eivät siinäkään tapauksessa, että ne ovat paikallisessa ympäristössään tunnettuja tai tiukasti sii­hen kiinnittyneitä.
Such enterprises should also follow deve­lopment strategies which respected their identities.
Näiden yritysten on myös seuratta­va kehitysstrategioita kunnioittaen omia erityispiirtei­tä.
This involved in particular transnational cooperation and groupings.
Tämä toteutuu varsinkin monikansallisessa yhteis­työssä ja yhteenliittymissä.
To this end, the development at national level of representative structures and social economy agencies appeared an interesting possibility, with which some Member States were already experi­menting.
Tätä tarkoitusta varten sosiaalitaloutta edustavien rakenteiden kehittäminen antaa mielenkiintoisen mahdollisuuden, jota jotkin jäsenvaltiot ovat jo kokeilleet.
This two-day concerted action forum brought toge­ther 334 participants to discuss the use and impact of information technology and other new technologies on SMEs and their competitiveness, with a special focus on the role of public and private support services in assisting the process.
Kaksipäiväinen foorumi kokosi yhteen 334 osanottaj­aa. Foorumi järjestettiin osana komission ja jäsenmai­den yhteistoimintaa ja sen aiheena oli informaatio­teknologian ja muiden uusien teknologioiden vaiku­tus pk­yrityksiin ja niiden kilpailukykyyn sekä julkisten ja yksityisten tukipalvelujen asema.
The Forum, which took place in Helsinki in Finland on 16 and 17 September 1999, provided an opportunity for the Member States to exchange new ideas and best practice.
Se järjestettiin Helsingissä 16.(17.9.1999 ja se antoi jäsenvaltioille tilaisuuden uusien ideoiden ja hyviksi osoittautunei­den toimintatapojen vaihtoon.
It was organi­sed by the Finnish Ministry of Trade and Industry and the Enterprise DG of the European Commission.
Foorumin järjestämi­sestä vastasivat Suomen kauppa­ ja teollisuusministe­riö sekä Euroopan komission yritystoiminnan pääosas­to.
On 27 September 1999, the Representation Office in Brussels of the German Land of Hesse submitted a project financed by the Enterprise DG concerning electronic commerce.
Se on aloi­te sähköisestä kaupankäynnistä pk­yritysten käyttöön ja sen tarkoituksena on antaa mahdollisuuksia näiden palveluiden käytön lisäämiseen liike­elämässä.
The project, entitled 'Ε-gateway': an initiativefor elec­tronic commerce for SMEs' provides ways of increasing services in business practices.
"Ε­gateway" tarjoaa helppokäyttöisen tietokannan, joka on vapaasti käytettävissä, sekä yksityiskohtaisen oppaan sähköisestä kaupankäynnistä, tietoja alan tuoreimmasta kehityksestä, mahdollisuuksia kokemu­stenvaihtoon muiden yritysten kanssa ja valikoiman hyviksi osoittautuneita uusia toimintatapoja sähköi­sen kaupan aloitteita varten.
The forum examined the role that public policy can play in lowering the threshold for new technology take-up on the part of SMEs.
Foorumissa pohdittiin sitä, mikä on julkishallinnon tehtävä, kun pyritään alentamaan uuden teknologian käyttöönottokynnystä pk­yrityksissä.
It is impossible beforehand to see which SMEs will succeed or become rapid growth firms.
On mahdotonta sanoa etukäteen, mikä pk­yrityksistä menestyy tai mistä tulee nopean kasvun yritys.
For this reason horizontal policy measures on develo­ping the framework conditions are seen as a crucial and influential way to promote information and communi­cation technology (ICT) usage.
Tästä syystä puittei­den kehittämiseksi käynnistettyjä laaja­alaisia poliitti­sia toimia on pidetty keskeisinä ja vaikuttavimpina informaatioteknologian käyttöönoton edistymisessä.
Several areas of the fra­mework conditions were identified at this concerted action forum as those where public policy is important in encouraging the use of information technology, and other new technologies by SMEs.
Tässä yhteistoiminnan osana järjestetyssä foorumissa tunnistettiin useita alueita, joilla yleisellä yhteiskunta­politiikalla on tärkeä rooli pk­yritysten kannustamises­sa näiden ottaessa käyttöön informaatioteknologiaa ja muita uusia teknologioita.
Specific areas consi­dered were public administration, education and trai­ning and networking.
Erityistä huomiota saivat seuraavat alueet; julkishallinto, koulutus ja verkottu­minen.
A special emphasis was placed on the continuous development of support services to meet the needs of SMEs.
Erityisesti painotettiin pk­yritysten tarpeisiin vastaavien tukipalvelujen jatkuvaa kehittämistä.
Ε-gateway offers an understandable database with free registration and free access and a detailed guide on ecommerce with information on new develop­ments, the opportunity for exchanging experiences with other companies and a series of new best prac­tices for ecommerce initiatives.
Komissio laatii myöhempänä ajankohtana projektista täydellisen raportin, jonka tarkoituksena on tehdä tunnetuksi "e­gatewayn" tarjoamia mahdollisuuksia ja siten kasvattaa sähköisen kaupankäynnin pk­yrityk­sille tuomia positiivisia vaikutuksia ja "kriittisen" ylei­sön määrää.
Discussions during the forum covered three subjects.
Foorumin keskusteluaiheita oli kolme:
Administrative services for information technology era
Julkiset palvelut pk-yrityksille nologian aikakaudella
Therefore, small firms accessing technology from specialist suppliers can increase their profitability and the quality of these products.
Juuri näiden yritysten joukosta löytyvät myös nopean kasvun yritykset.
SMEs are the largest group of companies within Europe.
Pk-yritykset muodostavat suurimman osan eurooppalaisista yrityksistä.
Their dealings with the administration are rather intensive and their need for a reduction in administrative burdens is growing in an era when global competition is also extending to administrative processes.
Ne ovat suhteellisen intensiivisesti tekemisissä julkishallinnon kanssa ja tarve vähentää hallinnollisia rasitteita on yhä tuntuvampi varsinkin tällä aikakaudella, jolloin globaali kilpailu siirtyy hallinnollisiin menettelyihinkin.
In an increasingly global marketplace, the role of business intelligence is growing in enhancing the competitiveness of small firms.
Keskusteluissa huomautettiin, että eurooppalaisia ohjelmia voidaan käyttää tutkijoiden yhteyksien lisäämiseen tiettyjen teollisuudenalojen suuntaan ja erityisesti organisaatioihin, jotka tarvitsevat ratkaisuja aivan erityisiin teknisiin ongelmiin.
Intermediary organisations therefore need to develop systems which can help firms access the various forms of business intelligence. gence.
Siten pk-yritykset, jotka pääsevät uuden teknologian käyttäjiksi erikoistuneiden teknologiatoimittajien ansiosta voivat nostaa kannattavuuttaan ja tuotteidensa laatua.
A full report on the Forum will be available in English, French and German in February 2000.
Yhä globaalistuvimmilla markkinoilla yritystieto parantaa pk-yritysten kilpailukykyä.
In the light of this development the explosive growth of information and communication technologies is putting pressure on the public administrations and on support organisations to increase their efforts to promote the efficient use of ICT.
Informaatio- ja viestintäteknologian räjähdysmäinen kasvu luo paineita julkishallinnolle ja tukipalveluille vaatien niitä edistämään teknologian tehokasta käyttöä.
Projects from Denmark, Italy, France and Finland with the goal of achieving one single access point to administrative services are at a very promising stage.
Tanskassa, Italiassa, Ranskassa ja Suomessa on toteutettu projekteja, joiden tavoitteena on keskittää kaikki hallinnolliset palvelut yhteen palvelupisteeseen.
The Danish project has managed to reduce the administrative work for some of the participating SMEs by 75 %.
Tanskalaisten projektissa on onnistuttu vähentämään hallinnollisia rasitteita joissakin projektiin osallistuneissa pk-yrityksissä jopa 75 %.
Support services to promote the competitive­ness of SMEs by using new technology
Tukipalvelujen merkitys pk-yritysten kilpailuky­vyn parantamiseksi uuden teknologian avulla
SLOVENIA MOW PARTICIPATING IN THE THIRD MULTIANNUAL PROGRAMME FOR SMES
SLOVENIA OSALLISTUU VASTEDES KOLMANTEEN MONIVUOTISEEN OHJELMAAN PK-YRITYSTEN HYVÄKSI
Among the themes that were dealt with in this work shop were the respective roles of advice and consultancy, private sector partnership, training and information brokerage in the process of helping SMEs to use new technology.
Työryhmätyöskentelyssä käsiteltyjä aiheita olivat muun muassa neuvonta ja konsultointi, yksityisen sektorin yhteistyökumppanuudet, koulutus, tietotekniikan ja tiedon välityspalvelut ja näiden roolit autettaessa pk-yrityksiä käyttämään uuttaa teknologiaa.
The agreement between the European Union and the Republic of Slovenia concerning the participation of Slovenia in the Community programme to assist small and medium-sized enterprises entered into force on 1 October 1999.
Euroopan unionin ja Slovenian tasavallan sopimus Slovenian osallistumisesta yhteisön pk-yritysten hyväksi toteutettavaan ohjel maan tuli voimaan 1.10.1999.
There seems to be a role for public assistance in improving the interface between technology suppliers and SMEs as the latter lack a sufficient degree of technical literacy or competence.
Slovenia liittyy näin niiden kahdeksan muun ehdokasmaan joukkoon, jotka osallistuvat jo nyt kolmanteen monivuotiseen ohjelmaan pk-yritysten hyväksi.
The role of mediators should not involve the direct provision of hardware or software products, but should seek to broker agreements between third party suppliers and SMEs.
Bulgaria, T_ekki, Viro, Unkari, Puola ja Slovakia liittyivät ohjelmaan 1.12.1998 ja Romania kuukautta myöhemmin.
Many SMEs simply cannot afford to recruit trained IT staff such as IT systems administrators.
Näyttäisi siltä, että yhteiskunnan tuella olisi tilaa teknologian toimittajien ja pk-yritysten välisten yhteyksien parantamisessa, koska pk-yrityksillä ei ole riittävästi teknistä "lukutaitoa" tai osaamista.
Here there is a role for managed services, or skilled pools of IT professionals to meet the needs of SMEs on a shared time basis.
Välittäjänä toimivan tahon työ ei sisältäisi suoraa tietotekniikan tuotteiden välitystä, vaan siinä pyrittäisiin pikemminkin päätymään sopimukseen kolmantena osapuolena olevan tietotekniikan toimittajan ja pk-yrityksen välillä.
Training delivered over the Internet will not replace traditional provision of training tools and should rather be viewed as complementary to these.
Useilla pk-yrityksillä ei ole yksinkertaisesti varaa palkata koulutettuja informaatioteknologian osaajia kuten järjestelmän hallinnasta vastaavaa henkilöstöä.
Slovenia thus joined the eight other applicant countries already participating in the third multiannual programme.
Tässä astuisivat kuvaan hallintopalvelut ja keskitetyt informaatioteknologian asiantuntijoiden palvelut, jotka vastaavat pk-yritysten tarpeisiin ja jotka tarjoavat palveluitaan aikaveloitusperiaatteella.
Bulgaria, the Czech Republic, Estonia, Hungary, Poland and Slovakia joined on 1 December 1998, followed one month later by Romania.
Internetin käyttö koulutusvälineenä ei korvaa perinteisiä koulutusvälineitä, ja sitä olisi pidettävä niitä täydentävinä.
Support services for suppliers of new technolo­gy to assist the rapid growth of such companies
Tukipalvelut uuden teknologian toimittajille näi­den nopean kasvun tukemiseksi
Slovenia's participation in the programme had been delayed because the Europe Agreement with it did not come into force until February this year.
Informaatioteknologian ja muun uuden teknologian toimittajat muodostavat kiinnostavan yritysjoukon.
However, this country, which until 1991 was part of the former Yugoslavia, belongs to the first wave of countries applying for accession, mainly because of the strength of its democracy and its economy. SMEs in Slovenia
Pienillä huipputeknologiayrityksillä on tärkeä osa uusien teollisuudenalojen suorituskyvyn kannalta.
An interesting group of enterprises may be categorised as the suppliers of information technology and other new technologies.
Slovenian osallistuminen ohjelmaan viivästyi, koska sen Eurooppa-sopimus tuli voimaan vasta tämän vuoden helmikuussa.