natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bulgaria has a strong agricultural tradition (notably in fruit and vegetables) and the food industry has been a logical branch for the country to develop.
Bulgarialla on vahvat perinteet maatalouden alalla, erityisesti hedelmien ja vihannesten viljelyssä, ja elintarviketeollisuuden kehittäminen on ollut maalle looginen ratkaisu.
It attracted some foreign investors keen to develop export potential and low-cost local production possibilities.
Ala on houkutellut joitakin ulkomaisia sijoittajia, jotka ovat ha lunneet hyödyntää vientiedellytyksiä ja edullisia paikallisia tuotantomahdollisuuksia.
The mechanical engineering and machine in dustry was geared toward production for the CMEA. Overall recovery will be very difficult.
Bulgarian taloudellinen tilanne on ollut viime aikoihin asti erittäin vaikea.
The sector stabilised as a whole at a very low level but many enterprises suffered badly from the crisis.
Valuuttakomitean perustaminen vakauttanee pian taloutta jonkin verran, mutta kriisin taustalla olevat tekijät voi daan ratkaista vain perusteellisilla ja kestävillä uudistuksilla.
They are among the heaviest loss-makers.
Aikaisemmat vakauttamispyrkimykset ovat törmänneet valtionyritysten suuriin tappioihin ja heikkoon pankkisektoriin.
On the other hand, there are strengths such as a highly skilled labour force and, in certain subsectors, good quality capital stocks, which attracted some FDI.
Näiden ongelmien ratkaiseminen vie aikansa.
Bulgaria was until recently in an extremely difficult macroeconomic situation.
Koneenrakennusalan ja konetekniikan tuotanto oli aikaisemmin suunnattu SEV-maihin.
Previous attempts to stabilise have been de railed by a combination of large losses in stateowned enterprises and a weak banking sector.
Alan kokonaistilanne on vakiintunut tuotannon vähennyttyä alhaiselle tasolle, mutta kriisi on koetellut rajusti monia yrityksiä.
It will take time to solve these problems. lems.
Nämä ovat suurimpia tappioita tekeviä yrityksiä.
In ferrous metallurgy a relative stabilisation of steel output can be observed.
RautainetalliteolUsuudessa teräksen tuotanto on selvästi vakiintunut.
Compared to other CEECs, the steel industry is of medium size.
Bulgarian terästeollisuus on keskikokoinen verrattuna muihin KIE-mai-hin.
Weak domestic and export demand and quality problems are among the reasons for decline, along with the urgently needed mod ernisation, privatisation, and restructuring.
Heikko kysyntä koti-ja vientimarkkinoilla ja laatuongelmat ovat osasyinä taantumaan, joka johtuu osittain myös nykyaikaistamisen, yksi tyistämisen ja rakenneuudistuksen tarpeesta.
This is also the case for the non-ferrous sec tor, where most exports are destined for the EU as well as other CEECs and the Middle East.
Sama koskee myös muiden kuin rautametallien valmistusta, jossa suurin osa viennistä suuntautuu EU:hun, muihin KIE-maihin ja Lähi-itään.
Growth will not return soon: a stricter government approach to energy pricing is re moving one of the key advantages of the sec tor.
Uusi kasvu ei ala kovin pian. Hallitus on omaksunut jyrkemmän linjan energian hinnoitteluun, mikä poistaa alalta yhden sen tärkeimpiä etuja.
Privatisation of some industry is difficult given that it is very energy intensive.
Joidenkin toimialojen yksityistäminen on vai keata hallitsevan energiavaltaisuuden takia.
Privatisation might at first lead to a contraction of heavy industry.
Yksityistäminen voi ensin johtaa raskaan teollisuuden supistumiseen.
The steel sector has to continue structural changes, and the largest producer has to undergo major financial re structuring.
Teräsalalla on jatkettava rakennemuutoksia, ja alan suurimman valmistajan on myös toteutettava laaja rahoituksen uudelleenjärjestely.
Energy pricing remains a problem.
Energian hinnoittelu on edelleen ongelmana.
At the same time, the bad debt situation restricts the banking system's capacity to provide capital.
Lisäksi paha velkatilanne rajoittaa pankkijärjestelmän mahdollisuuksia tarjota pääomaa.
Given this environment it is not surprising that investment is low (11 % GDP) and that FDI has been modest.
Tässä tilanteessa ei ole yllättävää, että investointiaste on matala (11% BKT:sta) ja että ulkomaiset suorat sijoitukset ovat olleet vaatimattomia.
In turn, lack of investment capital is a major potential impediment to restructuring and diversification efforts. forts.
Peruspääoman puute saattaa haitata ratkaisevasti uudelleenjärjestely- ja monipuolistamispyrkimyksiä.
Bulgaria's relatively weak competitive position is linked to the narrow industrial base with exports concentrated in a small number of basic industries.
Bulgarian heikohko kilpailuasema liittyy sen kapeaan teollisuuspohjaan ja viennin keskittymiseen muutamiin perusteollisuuden toimialoihin.
A number of the main export branches may lack long-run viability and sustainable competitiveness.
Monet tärkeimmistä vientialoista eivät ehkä ole pitkällä aikavälillä elinkelpoisia eivätkä kestävästi kilpailukykyisiä.
The position of the textiles and clothing industry is unstable and was among the worst hit by the transition.
Tekstiili-ja vaatetusteollisuuden asema on epävakaa, ja se oli yksi siirtymäkauden pahimmin kolhimia aloja.
The industry is experiencing strong competition from Asian producers.
Aasialaiset valmistajat ovat alalla kovia kilpailijoita.
However, the combination of low labour costs, a skilled workforce and high quality standards can be attractive to foreign investors. tors.
Alhaiset työvoimakustannukset, ammattitaitoinen työvoima ja korkea laatustaso voivat kuitenkin yhdessä houkutella ulkomaisia sijoittajia.
Agriculture sectors face significant problems in restructuring and adapting to market conditions, including textiles, machinery and metal processing, mining, electrical engineering, electronics and shipbuilding.
Maatalous säja sopeutumisessa markkinatilanteeseen, mm. tekstiiliteollisuudessa, koneiden valmistuksessa ja metallinjalostuksessa. kaivosteollisuudessa, sähkötekniikassa, elektroniikassa ja laivanrakennuksessa. kennuksessa.
Industrial sector weakness and the slow re structuring process is underlined by the heavy losses generated by public sector enterprises.
Teollisuuden heikkoutta ja hidasta rakenneuudistusta korostavat vielä julkisen sektorin yritys ten raskaat tappiot.
Total losses of industry amounted to an estimated 4 % of total sales in 1995, down from 15 % in 1993.
Teollisuuden tuottama tappio oli yhteensä arviolta 4 prosenttia kokonaismyynnistä vuonna 1995. kun se vielä vuonna 1993 oli 15 prosenttia.
Direct budget subsidies have been drastically reduced, to large loss making enterprises and uncollateralised bank lending — which contributed to the banking crisis — and escalating arrears to the budget have greatly ceased.
Tappiota tuottaville suuryrityksille annettavia valtion tukia on vähennetty jyrkästi, ja ilman vakuuksia myönnetyt pankkiluotot, jotka olivat osasyy pankkikriiiin. sekä budjetin alijäämä on suurelta osin saatu hallintaan.
The Common Agricultural Policy aims to maintain and develop a modern agricultural system ensuring a fair standard of living for the agricultural community and the supply of food at a reasonable price for consumers, and ensuring the free movement of goods within the EC.
Yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteena on ylläpitää ja kehittää nykyaikaisia maatalousjärjestelmää, jolla varmistetaan maatalous väestön kohtuullinen elintaso sekä kuluttajien kohtuuhintaisten elintarvikkeiden saanti ja taa taan tavaroiden vapaa liikkuvuus Euroopan yhteisössä.
Special attention is given to the environment and rural development.
Erityisiä huomiota kiinnitetään ympäristöön ja maaseudun kehittämiseen.
Common market organisations exist to administer the CAP. These are complemented by regulations on veterinary health, plant health and animal nutrition and by regulations concerning food hygiene.
Yh teistä maatalouspolitiikkaa (YMP) hallinnoidaan yhteisillä markkinajärjestelyillä, joita täyden netään eläinlääkintää, kasvien terveyttä ja eläinten ruokintaa koskevilla säädöksillä sekä elintarvikehygieniaa koskevilla säädöksillä.
Legislation also exists in the area of structural policy, originally developed primarily to modernise and enlarge agriculture, but more recently with an increasing emphasis on the environment and the regional differentiation of the policy.
Myös rakennepolitiikan alalla on lainsäädäntöä, joka kehitettiin alun perin ensisijaisesti maatalouden nykyaikaistamiseksi ja monipuolistamiseksi mutta jossa on viime aikoina korostunut yhä enemmän ympäristöjä rakennepolitiikan alueel linen eriyttäminen.
Since reforms in 1992, increasing contributions to farm support have come from direct aid payments increasingly compensating for reduced market support prices.
Vuoden 1992 uudistusten jälkeen maatilojen tukeen tarkoiteltu rahoitus on tullut yhä enemmän suorista tukimaksuisla, joilla korvataan pienentyneitä maatalouden tukihintoja.
With the squeeze on domestic resources — in vestments in industry in relation to GDP de clined from 11 % in 1990-1993 to 6 % by 1994 — attraction of foreign investment will be of paramount importance.
Koska kotimaisia resursseja on saatavilla niukasti (teollisuuteen tehdyt investoinnit, joiden osuus BKT:sta oli 11 % vuosina 1990—1993, laskivat 6 prosenttiin vuonna 1994). ulkomaisten investointien saaminen on erittäin tärkeää.
This will require a significant improvement in the overall invest ment climate.
Tämä edellyttää yleisen sijoitusilmapiirin merkittävää parantumista.
The government's 1997 structural reform programme foresees substantial privatisation and restructuring in most industrial sectors, in ac cordance with a strict timetable agreed with international financial institutions.
Hallituksen rakenneuudistusohjelmassa vuodelle 1997 määrätään huomattavasta yksityistämisestä ja uudelleenjärjestelyistä monilla tuo tannonaloilla kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa sovitussa tiukassa aikataulussa.
This implies privatisation within two years of all stateowned enterprises operating in a commercial environment as well as a substantial part of the utilities.
Siihen kuuluu kaikkien markkinaympäristössä toimi vien valtion omistamien yritysten ja monien julkisten laitosten yksityistäminen kahdessa vuodessa.
Implementation of the programme will be prerequisite for establishing a sustainable and competitive industrial structure in the medium-run.
Ohjelman toteuttaminen on edellytyksenä kestävän ja kilpailukykyisen teollisen rakenteen luomiselle.
The White Paper covers the fields of veterinary, plant health and animal nutrition controls, as well as marketing requirements for individual commodities.
Valkoinen kirja kallaa eläinlääkinnän, kasvinsuojelun ja eläinten ruokinnan Kirkastukset sekä yksittäisten hyödykkeiden kaupan pitämisen vaatimukset.
Conclusions on Industrial Competitiveness
Päätelmät teollisuuden kilpailukyvystä
Descriptive Summary Agricultural Situation
Yleiskuvaus Maatalouden tilanne
The value of the agricultural production in 1995 was approximately 1,29 % of that of the Union.
Maataloustuotannon arvo oli vuonna 1995 noin 1.29 prosenttia unionin tuotannon arvosta.
In spite of positive recent policy changes, the integration into the European market would pose serious difficulties for Bulgarian industry during the medium term.
Vaikka politiikassa on viime aikoina tapahtunut positiivisia muutoksia, yhdentyminen Euroopan markkinoihin toisi Bulgarian teollisuudelle va kavia ongelmia keskipitkällä aikavälillä.
Many sectors still face important restructuring and privatisation needs.
Monilla aloilla tarvitaan vielä paljon uudelleenjärjestelyjä ja yksityistämistä.
A major potential impediment to re structuring and diversification efforts is the lack of investment capital due to the low lev els of foreign investment and the bad debt situation which restricts the banking system's capacity to provide capital.
Uudelleenjärjestely-ja monipuolistamispyrkimyksiä voi vielä haitata vakavasti peruspääoman puute, joka johtuu ulkomaisten investointien vähäisyydestä, ja vai keasta velkatilanteesta, joka rajoittaa pankki järjestelmän mahdollisuuksia tarjota pääomaa.
In 1995 agricultural production accounted for 12,6 % of GDP, and about 22 % of employ ment.
Vuonna 1995 maatalouden osuus BKT:sla oli noin 12,6 prosenttia ja noin 22 prosenttia työ voimasta.
Total agricultural area consists of 6,2 million hectares, of which 4 million hectares are arable land, mainly cereals (55 %) and pasture (18 %).
Maatalousala on kokonaisuudessaan noin 6,2 miljoonaa hehtaaria, josta 4.0 hehtaaria on peltoviljelymaata. pääasiassa viljaa (55 %) ja laidunmaata ( 18 %).
However a significant share of the land has remained uncultivated last years because of restitution process and low farmgate prices.
Merkittävä osa maasta on kuitenkin viime vuosina ollut poissa viljelykäytöstä uudistusten ja alhaisten tuottajahintojen johdosta.
nificant, due to market difficulties during the first years of transition and then to lack of care during the land restitution process.
tanut nautakarjan ja sikojen jatkuvaan vähenemiseen ja merkittäviin hinnannousuihin.
Pig and sheep populations fell by 11,5 %, with state farm reductions offsetting the 13 % increase in privately owned pigs. Milk production increased by 6 % over January to September 1996 compared with 1995 and meat production by nearly 70 % (largely as a result of fodder shortage slaughtering).
Monivuotisten viljelmien (hedelmäpuut ja viiniköynnökset) tuotanto on myös laskenut huomattavasti ensimmäisten siirtymävuosien markkinavaikeuksien ja myöhemmin maareformin aikaisen hoidon puutteen johdosta.
Around 5,1 million hectares (82 % of Bulgaria's total agricultural land area) has been claimed for restored private ownership by the heirs of the former private owners (nearly 1,7 million in number) under the heavily amended Farm Land Act of 1991.
Entisten yksityisomistajien (lähes 1.7 miljoonaa) perijät ovat vaatineet noin 5.1 miljoonan hehtaarin (82% Bulgarian kokonaismaatalousmaasta) suuruisen alan yksityisen omistusoikeuden palautusta vuonna 1991 rajusti uudistetun maatalousmaasta annetun lain nojalla.
By April 1997, land claim ownership certificates had been issued for 50 % of the restitutable land total (2,4 million hectares) and the Government announced measures to accelerate and complete certificate issues by 30 June 1998.
Huhtikuuhun 1997 mennessä maavaatimuksiin perustuvia todistuksia omistusoikeudesta oli annettu 50 prosentille palautuskelpoisesta kokonaismaaalasta (2.4 miljoonaa hehtaaria), ja hallitus on ilmoittanut todistusten antamista nopeuttavista toimenpiteistä, joilla pyritään siihen, että kaikki todistukset annetaan 30. kesäkuuta 1998 mennessä.
These certificates allow buying and selling of land although only 8 % of owners have been issued with formal title by notaries.
Todistukset oikeuttavat ostamaan ja myymään maata, vaikka ainoastaan 8 prosenttia omistajista on saanut notaarin vahvistaman vi rallisen omistusoikeuden.
The lack of legal title is a major block to investment and development of an active land market.
Laillisen omistusoikeuden puute muodostaa merkittävän esteen investoinneille ja toimivien maanhankintamarkkinoiden kehittämiselle.
In September 1996 the Land Tenure Law was passed, describing the general conditions for land leasing and improving prospects for long term leases.
Maan leasing-vuokrauksen määrittelevä ja pitkäaikaisten vuokrasopimusten solmimismahdollisuuksia parantava maanomistuslaki hyväksyttiin syyskuussa 1996.
The pace of the privatisation process in the upstream and downstream sectors has been extremely low.
Yksityistämi s vauhti alku- ja lopputuotannon aloilla on ollut erittäin hidas.
Less than 10 % of the total number of enterprises for the agricultural and food industry have been privatised by the end of 1995.
Vuoden 1995 loppuun mennessä on yksityistetty vasta alle 10 prosenttia maatalous-ja elintarviketeollisuuden yksityistettävistä yrityksistä.
Most of the stateowned enterprises are in a critical financial situation.
Useimpien valtion omistamien yritysten taloudellinen ti lanne on kriittinen.
The government has agreed large-scale privatisation targets with the international financial institutions: of the 45 state agro-enterprise to be privatised by end May, 50 % had been privatised or liquidised by this date and tenders have been launched for a further 13 enterprises.
Hallitus on yhdessä kan sainvälisten rahoituslaitosten kanssa hyväksynyt laajamittaiset yksityistämistavoitteet: toukokuun loppuun mennessä yksityistettävistä 45:stä maa talousalan valtionyrityksestä oli määräpäivään mennessä yksityistetty tai asetettu suoritustilaan puolet ja 13 muusta yrityksestä on avattu tarjouskilpailu.
A further 60 agro-enterprises are scheduled for privatisation by end 1997.
Vuoden 1997 loppuun mennessä on suunniteltu yksityistettävän vielä 60 maata lousalan yritystä.
The majority of private farms have an area of less than 2 hectares, often split into separate plots, which is generally too small for economic viability through direct farming but represents an important social buffer during the transition period.
Suurin osa yksityisistä maatiloista on pinta-alaltaan alle kaksi hehtaaria, ja ne on usein jaettu erillisiin palstoihin, jotka ovat yleensä liian pieniä ollakseen taloudellisesti elinkelpoisia varsinaisessa maanviljelykäytössä, mutta tarjoavat merkittävän sosiaalisen suojan siirtymäkaudella.
1 600 000 household plots have less than 1 hectare and represent 15 % of the total area, 400 000 family farms have be tween 1 and 10 hectares and only a very limited number of family farms have more than 10 hectares.
Kotitalouksien käytössä olevista palstoista 1 600000 on alle hehtaarin suuruisia ja ne kattavat noin 15 prosenttia kokonaisalasta, perhetiloista 400000 on 110 hehtaarin suuruisia; suurempia kuin 10 hehtaarin perhetiloja on hyvin vähän.
Most of the privatised land is leased to groups of farmers (3 000 private co operatives, averaging 700-800 hectares) of other collective structure, often on an annual basis; 2 000 state farms and state registered companies are still in operation.
Suurin osa yksityistetystä maasta on vuokrattu muunlaisille yhteisöllisille viljelijäryhmille (3 000 yksityistä osuuskuntaa, keskimäärin 700—800 hehtaaria) usein vuoden pituisilla sopimuksilla; valtiontiloista ja valtionrekisterissä olevista yrityksistä toimii edelleen 2000.
In broad lines about 33 % of the land is under cooperatives, 12 % under individual farms and 10 % under state farms.
Osuuskunnilla on suurin piirtein 33 prosenttia maasta, yksityisillä maatiloilla 12 prosenttia ja valtiolla 10 prosenttia.
Bulgaria has for many years been a food exporting country and agricultural products used to account for a significant share of total exports destined mainly to the Comecon and the Middle East.
Bulgaria on jo usean vuoden ajan vienyt elintarvikkeita, ja maataloustuotteiden osuus pääasiassa SEV-maihin ja Lähi-itään suuntautuneesta kokonaisviennistä on perinteisesti ollut huomat tava.
The volume of agricultural trade was sharply reduced mainly because of the collapse of the Soviet Union and the consequences of the war in the former Yugoslavia.
Maatalouskaupan määrä romahti pääasiassa Neuvostoliiton hajoamisen ja entisen Jugoslavian sodan vuoksi.
Meanwhile, trade with the EC has developed a particular significance.
Euroopan yhteisön kanssa käytävä kauppa on sen sijaan noussut erityisen merkittäväksi.
Both arable and livestock production have declined heavily (±50 %) since 1990, with further sharp falls in wheat and feedgrains production (barley, maize) from 1995 to 1996.
Sekä peltoviljely että karjantuotanto on taantunut huomattavasti (±50%) vuodesta 1990.
(53 % wheat reduction from 3,4 million in 1995 to 1,8 million tonnes in 1996) and in sunflower production (30 % reduction from 760 000 tonnes in 1995 to 530 000 tonnes in 1996) as a result of reduced areas planted combined with very low yields. The cereal shortages have led to accelerated destocking, the need for imports, further reductions in beef cattle and pigs and substantial price increases.
Vuodesta 1995 vuoteen 1996 tuotanto on kylvetyn alan pienenemisen ja erittäin heikkojen satojen johdosta laskenut jyrkemmin rehunsiementen (ohra ja maissi) ja vehnän (53 prosentilla 3,4 miljoonasta tonnista vuonna 1995 1,8 miljoonaan tonniin 1996) sekä auringonkukan osalta (30 prosentilla 760000 tonnista vuonna 1995 530000 tonniin 1996).
The decline in the production of perennial crops (orchards, vineyards) has also been sig
Viljapula on kiihdyttänyt varastojen hupenemista, tuontitarvetta sekä joh
The main exported products (65 %) are to bacco, wine, processed vegetables, fruit, and live animals. Data for 1996 are likely to be significantly reduced compared with 1995 due to lower production of these commodities.
Maataloustuotteiden osuus kokonaisviennistä vuonna 1995 oli 21 prosenttia, mikä on 779 miljoonaa ecua (josta 218 miljoonaa ecua Euroopan unioniin). Maataloustuotteiden osuus
Agricultural Policy cline in production.
kokonaistuonnista oli 7.5 prosenttia, mikä on 291 miljoonaa ecua (josta 226 miljoonaa ecua Euroopan unionista).
The Government has stated that minimum wheat purchase prices will not fall below 80 % of world prices for producers who take working capital loans from the Agriculture Fund with a 50 % subsidy on interest rates and who agree to for ward contract deliveries from their 1997 production.
ja tuonnin määrälliset rajoitukset, vienti- ja tuontiverot, vapautukset tuontitullista ja joissa kin tapauksissa vähimmäisvientihinnoista.
Agricultural policy since the beginning of the transition period has mainly been characterised by short-term measures like subsidised short-term seasonal credits, aimed at ensuring production in the turmoil of land reform, and ad-hoc temporary border measures aimed at stabilising the internal market.
Pääasiallisia vientituotteita (65%) ovat tupakka, viini, vihannesjalosteet, hedelmät ja elävät eläimet.
Price liberalisation started in February 1990, but prices of 13 essential food products were monitored by a mechanism called 'projected prices' which were replaced in 1993 by 'ceiling prices'.
Näiden hyödykkeiden alhaisemman tuotantotason vuoksi tilastojen uskotaan vuonna 1996 olevan huomattavasti heikommat kuin vuonna 1995.
Since March 1997, prices for all commodities except wheat, wheat flour, bread and cooking oil, have been liberalised.
Vuonna 1997 lehtiin uusia muutoksia maata loustukeen tuotannon laskun pysäyttämiseksi.
The farm gate prices are generally lower than world prices.
Tuottajahinnat oval yleisesti maailmanmarkkinahintoja alhaisempia.
The difference between Bulgarian and EC prices is significant.
Bulgarian ja Euroopan yhteisön hintatasossa on merkittävä ero.
Bulgarian prices in 1995 were about 50 % of ruling EC prices.
Vuonna 1995 hinnat Bulgariassa olivat noin 50 prosenttia voimassa olevista Euroopan yhteisön hin noista.
However, there were substantial variations within this average, e.g. tomato prices at 11 %, wheat (price control) at 44 %, maize (not controlled) at 57 % and pork/poultry meat (imported items) at 80%.
Tästä keskiarvosta oli kuitenkin merkittäviä poikkeuksia, ja esimerkiksi tomaatin hinta oli 11 prosenttia EU:n hinnoista, vehnän 44 prosenttia (valvottu hinta), maissin (valvomaton) 57 prosenttia sekä sian- ja siipikarjanlihan (tuontitavara) 80 prosenttia.
Most preferential quotas under the Europe Agreement, which were based on historic trade patterns, have not been fully utilised.
Maatalouspolitiikkaa ovat siirtymäkauden alusta asti leimanneet pääasiassa lyhytaikaiset toimenpiteet, kuten lyhytaikaiset ja kausiluonteiset korkotuetut lainat, joiden tarkoituksena on ollut varmistaa tuotannon jatkuminen maareformin myllerryksessä, sekä sisämarkkinoiden vakauttamiseen tarkoitetut tilapäistoimenpiteet rajoilla.
Negotiations are in progress to complete the adaptations of the agreements for primary and processed agricultural products and to add economically significant traded commodities, such as wine and fish products to the formal agreements.
Hintojen vapauttaminen aloitettiin helmikuusta 1990. mutta 13 tärkeimmän elintarvikkeen hin toja seurattiin niin kutsutulla hintavastinejärjestelmällä. joka korvattiin vuonna 1993 kattohinnoilla.