natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The renewed growth was driven by a strong pick-up in the world economy, a marked easing of monetary conditions within the Union and the achievement of higher productivity, improved competitiveness and better profitability by Union enter prises.
Kasvun alkaminen johtui voimakkaasta elpymisestä maail­mantaloudessa, merkittävästä rahoitusolosuhteiden helpottumi­sesta unionissa sekä unionin yritysten paremmasta tuottavuu­desta ja kilpailukyvystä sekä suuremmasta voittomarginaalis­ta.
As a result, the recovery has been led by strong export performance and increased investment.
Nousua onkin siivittänyt viennin voimakas kasvu ja inves­tointien lisääntyminen.
the exchange rates develop ments in early 1995 are likely to affect growth adversely especially in the countries where appreciation occurred, while in the depreciating countries the need to prevent higher inflation from becoming ingrained may offset any short-term boost to activity;
valuuttakurssien kehitys vuoden 1995 alkupuoliskolla vaikuttaa todennäköisesti kasvuun hillitse­västi erityisesti maissa, joissa on tehty revalvaatio, kun taas devalvaation tehneissä maissa tarve estää korkeamman inflaa­tion muodostuminen pysyväksi ilmiöksi voi estää lyhyen aikavä­lin toimet talouden piristämi­seksi;
Recovery remains soundly based.
Talouden elpyminen on pysynyt terveellä pohjalla.
Union exports are expected to continue increasing at a relatively high rate, though by less than in 1994 (Graph 92), and investment to expand by some 6% a year in 1995 and 1996 (Graph 93).
Unionin viennin odotetaan kasvavan edel­leen suhteellisen nopeasti vaikka­kin vähemmän kuin vuonna 1994 (kaavio 92) ja investointien lisään­tyvän noin kuusi prosenttia vuo­dessa vuosina 1995 ja 1996 (kaavio 93).
The resulting expansion of productive capacity combined with only a moderate changes in monetary policy partly may offset the effects of
Seurauksena oleva tuotantokapasiteetin nousu yhdessä kohtuullisen yksityisen kulutuksen kasvun kanssa — kak­si prosenttia vuonna 1995 ja 2,5 prosenttia vuonna 1996 (kaavio 94) — viittaa siihen, että unionissa kokonaisuudessaan kapasiteettirajoitukset ovat vähemmän todennäköisiä nousun rahapolitiikan muutokset osit­tain kompensoivat valuuttakurs­sien muutosten vaikutukset: lyhyitä korkoja on laskettu
The factors underpinning the re covery in 1994 are expected to continue to exert a positive in fluence in 1995 and 1996.
Elpymistä vuonna 1994 tukenei­den tekijöiden odotetaan jatkavan myönteistä vaikutustaan vuosina 1995 ja 1996.
However, the pace of economic growth is likely to be moderated by the exchange rate turbulence which led to large movements in intra-European exchange rates in early 1995, triggered by pronounced weakening of the US dollar against the Deutschmark.
Taloudellisen kasvun vauhti kuitenkin todennä­köisesti hidastuu johtuen valuut­tamarkkinoilla vallinneesta levottomuudesta, joka on johtanut suuriin muutoksiin Euroopan sisäisissä vaihtokursseissa vuoden 1995 alkupuoliskolla.
As a result, instead of the increased pace of expansion previously foreseen, economic growth in the Union is forecast to stabilise at around 3% a year in both 1995 and 1996 (Graph 91).
Tämän vuoksi aiemmin odotetun kiihtyvän tahdin sijasta unionin taloudelli­sen kasvun ennustetaan vakiintu­van ja olevan noin kolme prosenttia vuodessa sekä vuonna 1995 että 1996 (kaavio 91).
The main factors shaping the growth outlook are:
Kasvunäkymiin eniten vaikutta­vat tekijät ovat seuraavat:
• growth in the rest of the world is expected to slow down from its high rate in 1994, but Union export markets should still expand significantly.
1996 muualla maailmassa tapahtu­van kasvun odotetaan hidastu­van vuonna 1994, mutta unionin vientimarkkinoiden pi­täisi yhä kasvaa merkittävästi.
US growth is expected to regain momentum after weakening in the first half of 1995, Japanese
Yhdysvaltain kasvun odotetaan jälleen piristyvän heikennyt ­tyään vuoden 1995 alkupuo­liskolla ja Japanin tuonnin
Section 6 Short-term prospects for growth and employment increase of private consumption growth to 2 and 272% in 1995 and policies which were known in May 1995, and additional tightening in Member States could produce a larger reduction.
Jakso 6 Lyhyen aikavälin kasvu­ ja työllisyysnäkymät
Inflation rates across the Union, however, are likely to become more diverse in 1995. In 11 of the 15 Member States inflation of 2-3%, or only slightly above, is expected, while it is expected to remain at
Ennuste perustuu kuitenkin tou­kokuussa 1995 tiedettyihin poliit­tisiin päätöksiin ja lisätiukennukset jäsenmaissa voi­vat vähentää vajetta enemmän.
472-5% in Italy, Spain and Portugal and at 9% in Greece (Graph 95).
kun taas sen odotetaan pysyvän 4,5­5 prosentissa Italiassa, Espanjassa ja Portugalissa ja yhdeksässä prosentissa Kreikassa (kaavio 95).
Any resurgence of wage and price inflation could jeopardise the pace of recovery by forcing an early tightening of monetary policies.
Palkka­ja hintainflaa­tion mahdollinen kasvu voi vaa­rantaa elpymisen pakottamalla kiristämään rahamarkkinoita var­haisessa vaiheessa.
Public finances
varhaisessa vaiheessa.
1996, respectively (Graph 94), implies that, for the Union as a whole, capacity constraints are less likely to be encountered at an early stage of the recovery. Relatively low wage and price inflation, relatively high profitability, investment growth and labour availability are conducive to a prolonged period of robust, non-inflationary output growth so long as appropriate macroeconomic policies and effective labour markets policies are followed. lowed.
Suhteelli­sen maltilliset palkka­ ja hintain­flaatioon liittyvät ratkaisut yhdessä suhteellisen hyvän kan­nattavuuden, investointien kasvun ja työvoimatarjonnan kanssa myötävaikuttavat pitkäai­kaiseen ja vahvaan tuotannon kasvuun, johon ei liity inflaatiota kiihdyttäviä tekijöitä, kunhan vain noudatetaan sopivaa koko­naistaloudellista politiikkaa ja te­hokasta työmarkkinapolitiikkaa.
572% of GDP in 1994 to just under 4% in 1996, half the reduction being
Uhka­ja epävarmuust ekij ät
Given present policy, the general government deficit in 7 countries is expected to be at or below the refer ence value of 3% of GDP by 1996 (Denmark, Germany, Ireland, Luxembourg, the Netherlands, Finland and the UK), while the additional tightening in order to meet this value is equivalent to less than 1% of GDP in three countries (France, Belgium and Austria). Fiscal deficits are projected to re main high in the remaining Member States, particularly in Greece, Italy and Sweden (despite a marked reduction).
Inflaatio näyttää saavuttaneen pohjan vuoden 1994 loppupuolella. Inflaation ei kuitenkaan odoteta nousevan vuosina 1995 ja 1996 ja hintojen nousun ennustetaan py­syvän alhaisena, hieman yli kolme prosenttia vuodessa, paljolti siksi, että palkankorotusten odotetaan olevan maltillisia (vaikka korotus­ten kiihtyvästä kasvusta oli merk­kejä joissakin jäsenmaissa vuoden 1995 alkupuoliskolla), jolloin yk­sikkötyövoimakustannukset pysy­vät alhaalla huolimatta resurssien kasvavasta hyväksikäytöstä.
Risks and uncertainties due to increased economic activity, half to tighter fiscal policies.
Laskusta puolen odotetaan johtuvan talou­dellisen toimeliaisuuden lisäänty­misestä ja puolen tiukemmasta budjettipolitiikasta.
The aggregate structural deficit of Member States taken together is estimated to remain high in 1995 and 1996 and the projected reduction is only enough to stabilise government debt at 70% of Union GDP in 1995 and 1996.
Jäsenmaiden yhteenlasketun rakenteellisen va­jeen on arvioitu pysyvän korkeana vuosina 1995 ja 1996, ja ennuste­tun vähennyksen odotetaan riittä­vän valtionvelan osuuden vakiinnuttamiseen 70 prosentiksi unionin bruttokansantuotteesta vuosina 1995 ja 1996.
Fiscal consolidation efforts are, therefore, set to achieve a relatively small reduction in the structural deficit by 1996, despite three years of output growth of around 3% a year. The forecast, however, is based on
Valtionta­louden vakautusyritykset johtane­vatkin suhteellisen pieneen vähennykseen rakenteellisessa vajeessa vuoteen 1996 mennessä huolimatta kolme vuotta noin kol­men prosentin vuositasolla jatku­neesta tuotannon kasvusta.
Inflation appears to have reached a low point around the end of 1994.
Inflaatioasteen vaihtelu unionin jäsenmaissa tulee todennäköisesti kuitenkin kasvamaan vuonna 1995.
However, no resurgence of inflationary pressure is expected in 1995 and 1996 and the rate of price increase is forecast to re main low at just over 3% a year, largely because wage increases are assumed to remain subdued (even though there were signs of acceleration in some Member States in early 1995) so keeping down the rise in unit labour costs despite increasing resource utilisation. tion.
Yhdessätoista 15 jäsenmaas­ta inflaation odotetaan olevan 2—3 prosenttia tai hieman enemmän,
The uncertainties surrounding the forecast for 1995 and 1996 have been heightened by the currency turmoil of early 1995.
Vuosien 1995 ja 1996 ennustee­seen liittyvät epävarmuustekijät ovat kasvaneet valuuttamarkki­noiden sekasorron vuoksi vuoden 1995 alkupuolella.
There is a risk that loss of competitiveness in appreciating countries may lead to a more pronounced reduction in business confidence and dampen the growth in investment by more than
On vaarana, että kilpailukyvyn menetys reval­vaation tehneissä maissa voi johtaa yritysmaailman luottamuk­
93 Investment, 1992-96
93 Sijoitukset, 1992 · 96
95 Inflation, 1992-96
95 Inflaatio, 1992 ­ 96
Annual change (%)
Ennustettu ι
Section 6 Short-term prospects for growth and employment average of 10% in 1996, still unacceptably high.
voimakasta kasvu lienee Tanskassa, Espanjassa, Alankomaissa, Ruotsissa ja Isossa-Britanniassa ja ennen kaikkea Luxemburgissa, Suomessa ja Irlannissa (kaavio 96).
expected. In depreciating countries, the risk of higher inflation and consequent erosion in purchasing power along with expectations of tighter economic policies may re strain consumption by even more.
Devalvaation tehneissä maissa korkeamman inflaation ja sitä seuraavan ostovoiman murentumisen vaara yhdessä kireämmän talouspolitiikan odotusten kanssa voi hillitä kulutusta entisestäänkin.
In addition, a more pronounced slowdown in the US than anticipated could depress world growth and reduce Union exports.
Lisäksi odotettua selvempi kasvun hidas tuminen Yhdysvalloissa voi supistaa maailmantalouden kasvua ja vähentää unionin vientiä.
If these risks were to materialise, the out look for growth and employment would be less favourable, though any complete halt to recovery is unlikely.
Jos nämä uhkatekijät toteutuvat, taloudellisen kasvun ja työttömyyden paranemisen ennuste on vähemmän suotuisa, vaikkakaan tämä tuskin kokonaan pysäyttäisi unionin talouden elpymistä.
Moreover, whether unemployment falls at the rate projected depends on future changes in the rate of labour force participation across the Union which are difficult to predict.
Mikäli talouden elpyminen jatkuu samalla tavalla vuonna 1997, unionin työttömyys voisi laskea edel leen yhdellä prosenttiyksiköllä 9 prosenttiin.
As emphasised earlier, if a high rate of employment growth is sustained, then participation and the labour force could well increase by more than expected as more people are attracted onto the labour market.
Työttömyyden vähentäminen selvästi alle tämän edellyttää vahvaa ja kestävää kasvua keskipitkällä aikavälillä yhdistettynä aktiivisempaan työ markkinapolitiikkaan.
In this case, the fall in unemployment could be slower than forecast — or, more precisely, the fall in hidden unemployment could be greater, the fall in open unemployment smaller.
Tämä puolestaan edellyttäisi merkittäviä muutoksia koulutusjärjestelmässä ja mahdollisesti työmarkkinasääntelyn uudistamista.
Unemployment is forecast to fall in all Member States between 1994 and 1996, the largest declines being expected in Finland, Denmark, Ireland, the UK, Spain and Sweden.
Huolimatta työllisyyden kasvusta työvoiman määrän ennustettu kasvu noin 1,4 miljoonalla kahden vuoden aikana (enemmän kuin viime vuosina, mutta vähemmän kuin aikaisemman elpymisen aikana) merkitsee unionin työttömyyden supistumista vain noin 1.6 miljoonalla.
Nevertheless, the rate is expected to remain well above 20% in Spain and above 10% in France, Finland, Ireland and Italy, though in 1996 it should decline to below 8% in Germany and the UK (Graph 97).
Tämän seurauksena työttömyysasteen ennustetaan laskevan 11 prosentista keskimäärin 10 prosenttiin vuonna 1996, mikä on edelleen liian korkea.
The recovery in 1994 led to an earlier rise in employment than previously expected.
Vuonna 1994 tapahtunut elpyminen johti työllisyyden nousuun odotettua nopeammin.
Fears of a 'job less' recovery do not appear well founded.
Pelot "työttömästä" elpymisestä eivät näytä perustelluilta.
In 1995 and 1996, growth in the Union is projected to lead to an increase in employment of around 1% a year, which corresponds to the net addition of about 3 million jobs over the two years, in line with past relationships.
Vuosina 1995 ja 1996 kasvun ennustetaan johtavan noin yhden prosentin työllisyyden kasvuun vuodessa, mikä vastaa noin kolmen miljoonan työ paikan nettolisäystä kahdessa vuodessa, jos aiempien vuosien kokemukset toistuvat.
If the economic recovery were to continue at a similar rate in 1997, unemployment in the Union could be reduced by a further 1% of the labour force to around 9%.
Joka tapauksessa työt tömyysasteen odotetaan olevan yli 20 prosenttia Espanjassa, yli 10 prosenttia Ranskassa, Suomessa, Irlannissa ja Italiassa.
In order to reduce it significantly below this, strong and sustainable growth is necessary over the medium-term, combined with more effective labour market policies, which may need to be accompanied by significant changes in systems of education and training and possible reform of labour market regulations. tions.
Lisäksi työttömyyden aleneminen ennustetulle tasolle riippuu työ voiman osallistumisasteen tulevista muutoksista unionissa, mitä on vaikea ennustaa. Kuten aiemmin korostettiin, mikäli työllisyysasteen nopea kasvu on kestävää, työvoimaan osallistuminen ja työvoima saattavat kasvaa ennustettua enemmän yhä useampien ihmisten pyrkiessä työmarkkinoille.
In 1995 as well as in 1996, employ ment is expected to rise in all Member States, with particularly strong rates of increase in Denmark, Spain, the Netherlands, Sweden, the UK and most especially in Luxembourg, Finland and Ireland (Graph 96).
Sekä vuonna 1995 että 1996 työllisyyden odotetaan kasvavan kaikissa jäsenmaissa ja erityisen
Employment, 1992-96
Työllisyys, 1992 - 96
97 Unemployment, 1992-96
97 Työttömyys, 1992 - 96
Unemployment
Ennustettu
Section 6 Short-term prospects for growth and employment
Jakso 6 Lyhyen aikavälin kasvu- ja työllisyysnäkymät
Increasing the employmentintensity of growth
Kasvun työllisyysvaikutusten vahvistaminen
Section 1 Promoting investment in vocational training
Jakso 1 Ammatilliseen koulutukseen panostaminen
Essen Conclusions: "Improve employment opportunities for the labour force, by promoting investment in vocational training.
Essenin Eurooppaneuvoston päätelmistä: "Työvoiman työtilaisuuksien parantaminen panostamalla ammatilliseen koulutukseen.
To that end a key role falls to the acquisition of vocational qualifications, particularly by young people.
Keskeisessä asemassa on tällöin ammatillisen pätevyyden saavuttaminen erityisesti nuorten osalta.
As many people as possible must receive initial and further training which enables them through lifelong learning to adapt to changes brought about by technological progress, in order to reduce the risk of losing their employment."
Mahdollisimman monen henkilön tulee saada sellainen perus- ja jatkokoulutus, jonka avulla he voivat elinikäisen opiskelun kautta sopeutua teknologian kehityksen mukanaan tuomiin muutoksiin niin, että työpaikan menettämisen riski vähenee."
Improving training systems to respond more effectively to needs
Koulutusjärjestelmien kehittäminen paremmin työelämän tarpeita vastaaviksi
Many Member States had already committed themselves to a process of reform of education and training systems before publication of the Commission White Paper, Growth, Competitiveness, Employment, with the specific aim of making training more responsive to differing geographical, occupational, sectoral and individual needs.
Monet jäsenmaat olivat sitoutuneet koulutusjärjestelmiensä uudistamiseen jo ennen kuin komission Valkoinen kirja kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä julkaistiin. Selkeä suuntaus tässä uudistustyössä on ollut pyrkimys kehittää koulutusta siten, että se entistä paremmin vastaa erilaisia maantieteellisiä, ammatillisia, alakohtaisia ja yksilöllisiä tarpeita.
The promotion of investment in vocational training concerns the financial commitments made by all those involved — governments, enterprises, social partners and individuals — to increase the skill levels of the work force.
Ammatilliseen koulutukseen panostaminen koskee niitä taloudellisia sitoumuksia, joita kaikki osapuolet — hallitukset, yritykset, työmarkkinaosapuolet ja yksilöt — ovat tehneet työvoiman ammattitaidon parantamiseksi.
However, it is also important to see investment in a wider sense of the use of financial and other resources to improve the quality of vocational training and the opportunities provided by diversifying provision and making it more accessible.
Samalla tämä panostus on myös nähtävä aiempaa laajemmin taloudellisten ja muiden voimavarojen hyödyntämisenä ammatillisen koulutuksen laadun ja koulutustilaisuuksien parantamiseksi monipuolistamalla kou lutuksen tarjontaa ja edistämällä koulutusmahdollisuuksia.
This section examines the development of training policies and action in Member States in the light of these various objectives drawing upon the information which they have provided, and which has been summarised and integrated into the education and training contribution to the 'Tableau de bord' (see Box).
Tässä jaksossa tarkastellaan jäsenmaiden koulutuspolitiikan ja siihen liittyvien toimenpiteiden kehitys tä juuri tästä näkökulmasta; tarkastelu perustuu pitkälti jäsenmaiden antamiin tietoihin, jotka on koottu ja sisällytetty yleiskatsauksen koulutusosaan (ks. tietoruutu).
This analysis is centred around three main themes:
Tarkastelussa keskitytään kolmeen pääaiheeseen: en:
• improving training systems in the Member States; autonomy over management and teaching methods. In Denmark, vocational training colleges and local training committees have also been given greater autonomy in planning and delivery.
Tanskassa ammattioppilaitoksille ja paikallisille koulutuskomiteoille on annettu entistä suurempi itsenäisyys koulutuksen suunnittelun ja toteutuksen osalta.
In the UK, the implementation of national training policy has been devolved to a network of locally-based Training and Enterprise Councils (TECs), with the aim of tailoring provision to local needs.
Isossa-Britanniassa kansallisen koulutuspolitiikan toteutuksesta huolehtii paikallisten koulutus-ja yritysneuvostojen (Training and Enterprise Councils — TEC) verkosto, joka voi joustavasti sopeuttaa julkisen koulutustarjonnan paikalliseen tarpeisiin.
In Finland, where public authorities play an important role, initial training is provided mainly by vocational institutes and universities with particular em phasis on maintaining a high level of provision in quantitative and qualitative terms.
Suomessa, jossa julkisella vallalla on merkittävä osa, peruskoulutusta antavat lähinnä ammatilliset oppilaitokset ja korkeakoulut ja painopiste on korkeatasoisen koulutustarjonnan ylläpitämisessä sekä määrällisesti että laadullisesti.
In Sweden, basic vocational training, which is or ganised somewhat differently from elsewhere, takes place within the education system and local employ ment agencies are, in principle, free to purchase on the open market the training courses they consider best suited to the needs of the unemployed. ployed.
Ruotsissa am matillinen peruskoulutus, joka on järjestetty hieman eri tavalla kuin muualla, tapahtuu koulutusjärjestelmän piirissä, ja paikalliset työvoimatoimistot voivat periaatteessa vapaasti ostaa avoimilta markkinoilta kurssit, joiden he katsovat parhaiten soveltuvan työttömille.
• improving the employability of people;
- jäsenmaiden koulutusjärjestel mien kehittäminen
This has led to training becoming more decentralised.
Tämä on johtanut koulutustarjonnan hajauttamiseen.
In Belgium responsibility for the content of training has been devolved to the Flemish and French speaking communities, while training itself is provided through organisations covering specific regions.
Belgiassa vastuu koulutuksen sisällöstä on luovutettu flaamin-ja ranskankielisille kunnille, kun taas koulutuksen antamisesta huolehtivat aluekohtaiset organisaatiot.
In France, responsibility for the training of young people has been devolved to the regions.
Ranskassa vastuu nuorten koulutuksesta on siirretty alueille.
In Italy, the regions have responsibility for promoting and financing training in the context of a national framework, while educational institutions have developing new relations be tween training and work.
Italiassa alueet vastaavat kansallisen järjestelmän puitteissa koulutuksen edistämisestä ja rahoituksesta, mutta oppilaitoksilla on itsenäinen päätösvalta hallintoa ja opetusmenetelmiä koskevissa kysymyksissä. Myös
In many Member States — for example, Germany and the Netherlands — there is a long tradition of private sector involvement
Useissa jäsenmaissa, esimerkiksi Saksassa ja Alankomaissa, yksityisellä sektorilla on pitkät perinteet sekä peruskoulutuksen (kahden järjestelmän puitteissa) että työntekijöiden täydennyskoulutuksen
Section 1 Promoting investment in vocational training additional support for those with special needs to help integrate them into the labour market.
Jakso 1 Ammatilliseen koulutukseen panostaminen
higher in 1995 than ever before and, together with traditional labour market programmes, some 190 thousand people on average will undertake a training course of some kind.
Koulutustarjontaan sisältyy myös tukitoimia nuorille, jotka erityistarpeittensa vuoksi tarvitsevat lisätukea päästäkseen työmarkkinoille.
Training provision for adults is characterised by a wide range of systems.
hoittajana että koulutuksen tarjoajana.
As for training of young people, the private sector plays a substantial role, both as investor and provider. Flexibility is given a high priority, though in all Member States the framework for provision is not as clearly defined or as systematised as for young people.
Koulutustarjonnan joustavuutta pidetään jäsenmaissa tärkeänä, joskaan aikuiskoulutusjärjestelmää ei ole kaikissa jäsenmaissa määritelty tai luokiteltu yhtä täsmällisesti kuin nuorten koulutusta.
A notable tendency is to give individuals greater responsibility for identifying and meeting their own training needs.
Toinen keskeinen suuntaus on korostaa yksilöiden entistä suurempaa vastuuta omien koulutustarpeittensa tun nistamisessa ja tyydyttämisessä.
Publicly funded provision in all Members States is aimed at priority groups.
Julkisesti rahoitettu koulutus on kaikissa jäsenmaissa kohdistettu avainryhmiin.
In all cases, training programmes are provided for the unemployed,
Kaikissa jäsenmaissa on koulutusohjelmia työttömille ja erityisesti pitkäaikaistyöttömille.
All Member States have developed publiclyfunded initial training programmes to help reduce unemployment among young people.
Samoin kaikissa jäsenmaissa vastuu yritysten työntekijöiden koulutuksesta on yrityksillä itsellään.
in both initial training under 'dualsystem' arrangements and continuing training in respect of their employees.
Kuten nuortenkin kohdalla, yksi tyinen sektori esittää merkittävää osaa aikuiskoulutuksessa sekä ra antajina.