natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Technology licensing, adoption rates of generic technologies, speed to market, and the degree of application of total quality concepts represent examples of indicators that might be used to benchmark innovation.
Teknologialisenssit, geneeristen teknologioiden omaksuminen, markkinoilletulon nopeus ja kokonaisvaltaisten laatukäsitteiden soveltamisen määrä ovat esimerkkejä indikaattoreista, joita innovaation esikuva-analyysissa voi daan käyttää.
Benchmarking of environmental efficiency will be required to ensure that efforts to improve competitiveness are not made at the expense of sustainability.
-Ympäristötehokkuuden esikuva-analyysi on tarpeen sen varmistamiseksi, että ponnistukset kilpailukyvyn parantamiseksi eivät tapahdu kestävän kehityksen kustannuksella.
Key criteria relate to the capacity of the economy to efficiently transform flows of materials into goods and services.
Keskeiset arviointiperusteet liittyvät talouden kykyyn muuttaa tehokkaasti materiaalivirtoja tavaroiksi ja palveluiksi.
Suitable indicators in the field of energy efficiency already exist.
Energiatehokkuuden alalla on jo soveliaita indikaattoreita.
However, benchmarks for other material flows, such as the use of water, which is becoming an increasing ly rare resource, will need to be developed.
Vielä on kuitenkin kehiteltävä muita materiaaleja koskevia mittapuita, kuten esimerkiksi veden käyttöä, sillä vedestä on tulossa yhä niukempi voimavara.
Criteria such as recycling rates of water can help to measure the efficiency with which the European economy in general and European industry in particular is using resources.
Veden kierrätyskertoimien tapaiset kriteerit voivat auttaa mittaamaan sitä, miten tehokkaasti Euroopan talous yleensä ja erityisesti Euroopan teollisuus voimavaroja käyttävät.
Many policy areas affecting competitiveness are either the exclusive or principal responsibility of the Member States.
-Monet kilpailukykyyn vaikuttavat politiikan alueet ovat jäsenvaltioiden vastuulla joko kokonaan tai pääasiallisesti.
The Commission is already actively working with Member States on the use of critical indicators in employ-
Eräät tuotemarkkinat, jakelu mukaan lukien, sekä työvoima- ja pääomamarkkinat kuuluvat tähän
PART 4 I 31 ment policy.
OSA 4 I
Of particular importance in this context will be indicators for monitoring progress in promoting positive flexibility both internally with in firms and externally;
Komissio työskentelee jo aktiivisesti jäsenvaltioiden kanssa työllisyyspolitiikan kriittisten indikaattoreiden käytössä.
— Fostering an administrative environment favourable to enterprise is a prerequisite for business competitiveness.
—Liiketoiminnan kilpailukyvyn kannalta myös yrityksiä suosivan hallintoympäristön luominen on välttämätöntä.
Some Member States have developed bold strategies of administrative simplification.
Jotkut jäsenvaltiot ovat kehittäneet rohkeita hallinnon yksinkertaistamisstrategioita.
Under the integrated programme for SMEs and the craft sector,'" the Commission and the Member States will develop concerted actions where benchmarking will play a valuable role in promoting best practice in the area of administrative simplification.
Pk-yri-tyksiä ja käsityöyrityksiä koskevan integroidun ohjelman(') mukaisesti komissio ja jäsenvaltiot kehittävät yhtenäistettyjä toimia, joissa esikuvaanalyysilla on arvokas rooli edistettäessä parhaita käytäntöjä hallinnon yksinkertaistamisen alueella.
There are a number of reasons why the European Union should become involved in benchmarking.
Euroopan unionin on useista syistä käynnistettävä esikuva-analyysi.
First, there are a number of policies developed at Union level that influence competitiveness and it is important that their impact should have as positive an effect as possible.
Ensin näkin unionin tasolla on kehitetty useita kilpailukykyyn vaikuttavia politiikkoja, ja on tärkeää, että niiden vaikutus on mahdollisimman myönteinen.
Regular monitoring and evaluation against world best practice and not merely against that in Member States is required to ensure that these policies are indeed providing the necessary benefits.
Säännöllinen seuranta ja arviointi suhteessa maailman eikä vain jäsenvaltioiden parhaisiin käytäntöihin on tarpeen sen varmistamiseksi, että nämä politiikat todella tuovat tarvittavia etuja.
Secondly, many policies are the responsibilities of Member States and their ability to benchmark both against each other and with regard to best practice worldwide should be encouraged.
Toiseksi monet politiikat ovat jäsenvaltioiden vastuulla, ja niiden kykyä tehdä benchmark-ver-tailu sekä toisiinsa että koko maailmaan nähden on tuettava.
Collection of data is both an expensive and time consuming process.
Tietojen kerääminen on sekä kallista että aikaavievää.
By pooling their efforts, the Commission and Member States can make substantial savings in the benchmarking process.
Yhdistämällä ponnistuksensa komissio ja jäsenvaltiot voivat saavuttaa huomattavia säästöjä esikuva-analyysissa. lyysissa.
The Commission's efforts will be devoted initially to bringing together all the different actors to identify which actions are already being undertaken and which need to be treated on a priority basis.
Komission ponnistukset omistetaan alun alkaen sille, että saatetaan yhteen kaikki tarvittavat tekijät sen selvittämiseksi, mihin toimenpiteisiin on jo ryhdytty ja mihin on ensisijaisesti ryhdyttävä.
Based on partnership between industry, Member States and the Commission, a work programme will need to be drawn up in the course of 1997.
Teollisuuden, jäsenvaltioiden ja komission yhteistyön pohjalta on vuoden 1997 kuluessa laadittava työohjelma.
This work programme should include a certain number of pilot projects to test the validity and feasibility of the application of benchmarking at European Union level.
Tähän työohjelmaan on sisällytettävä jokin määrä pilottihankkeita, joilla testataan esikuvaanalyysin soveltamismahdollisuuksia Euroopan unionin tasolla.
It should further specify how to manage benchmarking on an ongoing basis and how to ensure the best exploitation of results.
Edelleen on tarkennettava sitä, miten esikuvaanalyysia on johdettava jatkuvalla pohjalla ja miten tuloksia voidaan parhaiten hyödyntää.
COM(96) 329 final of 10 July 1996.
(') KOM(96) 329 lopullinen, 10.7.1996.
PART 5 I 33
OSA 5 I 33
Part 5 Conclusions
Osa 5
The analysis developed in this communication reveals the urgency of action to promote industrial competitiveness and the necessity of a global approach concerning all those factors in the business environment which are determining for enterprises.
Tässä tiedonannossa kehitelty analyysi paljastaa, että on tärkeää ryhtyä toimenpiteisiin, joilla edistetään teollisuuden kilpailukykyä, ja välttämätöntä tarkastella koko maailman näkökulmasta kaikkia yritysten kannalta määrääviä liiketoimintaympäristön tekijöitä.
The Commission invites the Council and the European Parliament to endorse the Commission's analysis of competitiveness, the main points of which are:
Komissio kehottaa neuvostoa ja Euroopan parlamenttia tukemaan komission kilpailukyvystä tekemää analyysia, jonka pääkohdat ovat seuraavat:
— while the situation of the European economy presents a number of areas of strength, the European Union is not exploiting its full potential or meeting the performance of its major competitors in terms of living standards, productivity and employment creation, leading to idle resources and high rates of unemployment;
—Vaikka Euroopan taloudellisessa tilassa on eräitä vahvuusalueita, Euroopan unioni ei käytä täysin kaikkia mahdollisuuksiaan eikä elintasona, tuottavuutena tai työpaikkojen luomisena mitaten yllä pääkilpailijoidensa suoritustasolle, mikä johtaa voimavarojen vajaakäyttöön ja korkeaan työttömyyteen.
— inadequate performance is also reflected by weak growth in industrial value-added, low profitability and falling share of exports from developed countries;
—Riittämätöntä suoritustasoa kuvastavat myös heikko teollisuuden jalostusarvon kasvu, alhainen kannattavuus ja kehittyneistä maista tapahtuvan tuonnin osuuden lasku.
— high costs and low investment, especially intangible investment, combine to depress industrial performance;
—Korkeat kustannukset ja alhaiset investoinnit, varsinkin aineettomat, alentavat yhdessä teollisuuden suorituskykyä.
— public deficits remain too high and expenditure too concentrated on transfers and consumption with insufficient levels of public investment in both infrastructure and intangible investment.
—Julkisen talouden alijäämät ovat edelleen liian suuret ja menot keskittyvät liikaa tulonsiirtoihin ja kulutukseen, kun taas julkiset aineettomat ja infrastruktuuri-investoinnit ovat riittämättömiä.
The level of public deficits exerts pressure on interest rates and siphons off available savings;
Julkisen talouden alijäämien taso nostaa korkoja ja vähentää käytössä olevia säästöjä.
— continue to control State aid with the objective of reducing overall levels of State aid and reliance by firms on public support;
—Valtion tukia on valvottava ja tavoitteena on oltava alentaa niiden yleistasoa ja yritysten turvautumista julkisen vallan tukeen.
— in spite of some very well functioning education and training systems in Europe, lifelong learning and permanent upgrading of human resources still has some way to go in order to reach the highest levels in most Member States;
—Vaikka jotkut yleissivistävät ja ammattikoulutusjärjestelmät toimivat Euroopassa hyvin, elinikäistä oppimista ja inhimillisten voimavarojen jatkuvaa kehittämistä on edistettävä, jotta useimmissa jäsenvaltioissa saavutettaisiin korkein mahdollinen taso.
— Europe's research base is insufficiently market-oriented and close integration with industry is needed at the same time as spending on research is insufficient and the take up of new technologies is slow;
—Euroopan tutkimusperusta ei ole kyllin markkinasuuntautunut, ja tiivis integroituminen teollisuuteen on tarpeen samalla kun varojen käyttö tutkimukseen on riittämätöntä ja uusien teknologioiden käyttöönotto hidasta.
34 I PART 5
34 I OSA 5
— financing of innovation remains a specific problem in Europe;
—Innovaatioiden rahoitus on Euroopassa edelleen erityinen ongelma.
— quality in all its aspects represents an essential element for improving com petitiveness and adaptive organizations are required in order to introduce quality management and speed up the process of innovation.
—Laatu on kilpailukyvyn parantamisessa kaikin puolin merkittävä tekijä, ja organisaatioiden on oltava sopeutumiskykyisiä, jotta laadunhallinta otettaisiin käyttöön ja innovaatioprosessia kiihdytettäisiin.
The Commission proposes that the Council and the European Parliament support:
Komissio ehdottaa, että neuvosto ja Euroopan parlamentti tukevat
— the value of benchmarking as a tool for identifying the underlying reasons behind poor competitive performance and to assist in addressing these weaknesses and the Commission's intention over the coming year to bring forward a programme of benchmarking on the basis of close consultation with industry and Member States in order to track progress in improving competitiveness in key areas;
—esikuva-analyysin arvoa keinona havaita heikon kilpailukyvyn tausta syyt ja edistää näiden heikkouksien käsittelyä ja komission aikomusta viedä ensi vuonna eteenpäin esikuva-analyysiohjelmaa neuvotellen tiiviisti teollisuuden ja jäsenvaltioiden kanssa, jotta saataisiin aikaan edistystä kilpailukyvyn parantamisessa avainalueilla.
— a European quality promotion policy which will contribute to reinforcing the competitiveness of European enterprises by drawing up a multiannual European quality promotion programme of actions, centring in particular on the promotion of self-assessment, benchmarking, networking ofinformation and the development of European quality training programmes and techniques for measuring progress.
—Euroopan laadunparannuspolitiikkaa, jolla vahvistetaan Euroopan yritysten kilpailukykyä laatimalla monivuotinen Euroopan laadunparannuksen toimintaohjelma, joka keskittyy erityisesti itsearvioinnin, esikuva-analyysin, tietoverkkojen ja Euroopan laatukoulutusohjelmien sekä edistystä mittaavien tekniikoiden edistämiseen.
A guide to risk analysis and customs controls
Riskianalyysia tullivalvonnassa koskevat ohjeet
EUROPEAN COMMISSION Directorate-General XXI — Customs and Indirect Taxation
EUROOPAN KOMISSIO Pääosasto XXI — Verotus ja tulliliitto
This guide is intended for official use only.
Ainoastaan kansallisille viranomaisille tarkoitettu asiakirja.
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 1999
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 1998
This guide is the result of close collaboration between the Member States and the Commission within the ad hoc group of experts on working methods, a working party of the Customs Policy Committee (Deputies).
Nämä yleisohjeet ovat tullipoliittisen komitean (varajäsenten) tilapäisessä asiantuntijaryhmässä kokoontuneiden jäsenvaltioiden ja komission läheisen yhteistyön tulosta.
The aim is to draw up a non-exhaustive list of examples of specific risk analysis techniques, with particular reference to certain sensitive goods and highrisk customs procedures or regimes identified by the Commission and the Member States.
Ohjeiden tarkoituksena on selventävän ja ohjeellisen luettelon laatiminen riskianalyysin täytäntöönpanoa koskevista konkreettisista menetelmistä, erityisesti tiettyjen sellaisten tavaroiden ja menettelyjen tai arkoja tavaroita koskevien menettely jen osalta, joihin komission ja jäsenvaltioiden mielestä liittyy merkittäviä riskejä.
The European Commission hopes that customs administrations will take from the guide those elements which they find help ful, and that these will help them apply working methods suited to the specific international, national and local context in which each customs office carries out its daily work.
Näiden Euroopan komission laatimien ohjeiden tarkoituksena on, että tullihallinnot voivat valita näistä yleisohjeista hyödyllisinä pitämänsä osat ja että nämä edistävät kunkin tullitoimipaikan päivittäiseen työhön liittyviin kansainvälisiin, kansallisiin ja paikallisiin erityistarpeisiin sopivien työmenetelmien soveltamista. mista.
However, the basic texts throughout are the Customs Code and the Code implementing provisions, the references for which are given here and will not be repeated:
Ohjeissa viitataan kuitenkin jatkuvasti myös tullikoodeksiin ja sen soveltamista koskeviin säännöksiin, joiden viitteet esitetään jäljempänä ja joita ei toisteta myöhemmin tekstissä.
— Customs Code: Council Regulation (EEC) No 2913/92 of 12 October 1992 establishing the Community Customs Codei1);
— tullikoodeksi: yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2913/92(1)
— Implementing provisions: Commission Regulation (EEC) No 2454/93 of 2 July 1993 laying down provisions for the implementation of Council Regulation (EEC) 2913/92 establishing the Community Customs Code(2), as last amended by Commission Regulation (EC) No 12/97(3).
— tullikoodeksin soveltamissäännökset: tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annettu komission asetus 2454/93(2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (ETY) N:o12/97(3).
■•Chapter 1: Principles and definitions of risk analysis
*»1. luku: Riskianalyysin yleiset periaatteet ja määritelmät
Section 1: Principles
1. jakso: Yleiset periaatteet
Section 2: Definitions
2. jakso: Määritelmät
Section 1: Information
1. jakso: Tiedot
Section 2: The stages of risk analysis
2. jakso: Riskianalyysin vaiheet
Section 3: Practical applications
3. jakso: Soveltaminen käytäntöön
"» Chapter 3: Risk analysis in specific areas
4. jakso: Riskianalyysilomake
Section 1: Risk sectors connected with specific or sensitive goods
**· 3. luku: Riskianalyysin erityiset soveltamisalat
Sous­section 1: Agricultural products covered by the common agricultural policy (CAP)
1. jakso: Erityisiin tai arkoihin tavaroihin liittyvät riskialueet
Sous­section 2: Imports and exports of textiles and clothing products
1. alajakso: Yhteisen maatalouspolitiikan soveltamisalaan kuuluvat maataloustuotteet
Sous­section 3: Goods subject to anti­dumping or countervailing duties
2. alajakso: Tekstiilija vaatetustuotteiden tuonti-ja vientitarkastukset
Sous­section 4: Imports and exports of counterfeit and pirated goods
3. alajakso: Polkumyyntitullien tai tasoitustullien alaisten tavaroiden valvonta
Sous-section 5: International trade in endangered animal and plant species — CITES (1973 Washington convention)
4. alajakso: Väärennettyjen ja laittomasti valmistettujen tavaroiden tuonti- ja vientivalvonta
Sous-section 6: Controls on the export and re-export (including transhipment) of dual-use goods
5. alajakso: Luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevat tarkastukset (CITES — Washingtonin yleissopimus 1973)
Sous-section 7: Imports of nuclear products, including use of transit procedures
6. alajakso: Kaksikäyttötuotteiden vientiä ja jälleenvientiä (sekä jälleenlastausta) koskevat tarkastukset
Sous-section 8: Imports and exports (including transit) of hazardous waste and other dangerous products
7. alajakso: Ydintuotteiden tuontia koskevat, myös passitusmenettelyn yhteydessä tehtävät tarkastukset
Section 2: Risk sectors linked to customs arrangements or procedures
8. alajakso: Jätteiden ja muiden vaarallisten tuotteiden tuonnin ja viennin yhteydessä, kauttakulku mukaan lukien, tehtävät tarkastukset
Sous-section 1 : Production of goods to customs Sous-section 2: Transit procedures Sous-section 3: Customs procedures with economic impact, goods placed in free zones or free warehouses
2. jakso: Tullimenettelyihin liittyvät riskialueet 1. alajakso: Tullikäytäntö
Chapter 1
1. luku
Principles and definitions of risk analysis
Riskianalyysin yleiset periaatteet ja määritelmät
Principles
Yleiset periaatteet
As a result of the completion of the single market on 1 January 1993, the entry into force of the Treaty on European Union, the enlargement of the Community to include new Member States and the rapid expansion of trade with the rest of the world, the Member States' customs administrations and the Commission (DG XXI) have had to redefine the role of customs in the Community and implement a new strategy.
Sisämarkkinoiden toteutuminen 1. päivästä tammikuuta 1993, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen voimaantulo, yhteisön laajeneminen kattamaan uudet valtiot sekä yhteisön ja muun maailman välisen kaupan nopea kehitys ovat johtaneet siihen, että jäsenvaltioiden tullihallinnot ja komissio (pääosasto XXI) aikovat tunnistaa ja toteuttaa strategisia yleisohjeita, joiden avulla voidaan paremmin määritellä tullin toiminnallinen asema yhteisössä.
The first signposts were the Statement by the Heads of Customs Administrations of the Member States of the European Union concerning a framework strategy for Customs 2000 (December 1993) and then, more recently.
Tämä toiminta alkoi ensin Tulli 2000 -toimintamallia koskevana Euroopan unionin jäsenvaltioiden tullihallintojen päälliköiden julistuksena, joka tunnetaan myös nimellä Tulli 2000 -julistus (vuoden 1993 joulukuussa), ja jatkui tullitoimintaa koskevan yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä (Tulli 2000 -toimintaohjelma) 20. päivänä joulukuuta 1996 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston äskettäisellä päätöksellä 210/97/EY(1).
Decision 97/210/EC of the European Parliament and of the Council of 19 December 1996 adopting an action programme for customs in the Community (Customs 2000)(1).
On myös otettava huomioon yhteisön tulli säännösten ja tullimenettelyjen yksinkertaistamisesta ja järkeistämisestä 25 päivänä lokakuuta 1996 annettu neuvoston päätöslauselma, jossa jäsenvaltioita kehotetaan hyödyntämään entistä enemmän riskianalyysia (2).
Others are the Council Resolution of 25 October 1996 on the simplification and rationalisation of the Community's customs regulations and procedures, which calls on Member States to make more use of risk analysis(2), and, in connection with the third pillar of the Treaty on European Union, the joint action of 9 June 1997 adopted by the Council on the basis of Article K.3 of the Treaty on European Union, for the refining of targeting criteria, selection methods, etc., and collection of customs and police information(3).
Lisäksi Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen sisältyvän kolmannen pilarin osalta on syytä mainita neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella 9 päivänä kesäkuuta 1997 hyväksymä tarkistusten kohdentamisperusteiden, valintamenetelmien jne. sekä tullia ja poliisia koskevien tietojen keruun yhdenmukaistamista koskeva yhteinen toiminta(3).
There are two main reasons for looking at risk analysis at Community level.
On olemassa kaksi pääsyytä, joiden vuoksi tässä yhteydessä on aihetta tarkastella riskianalyysia yhteisön tasolla.
Firstly, both the Customs 2000 decision and the joint action stress the need to obtain comparable results from customs checks throughout Community customs territory.
Ensinnäkin kahdessa edellä mainitussa asiakirjassa — Tulli 2000 -toimintaohjelmaa koskevassa päätöksessä ja yhteisessä toiminnassa — korostetaan yhteisön tullialueella tehtävien tullitarkastusten yhdenmukaisten tulosten tarvetta.
Since the purpose of risk analysis is to allow customs to concentrate checks on highrisk areas while ensuring a fair degree of freedom for most trade flows as they cross frontiers, the single market requires that we establish principles which will govern such an approach throughout the Community.
Koska riskianalyysimenetelmien päämääränä on keskittää tarkastuksia suuririskisille alueille ja samalla varmistaa se, että suurin osa kauppa virroista ylittää rajan suhteellisen vapaasti, sisämarkkinoilla on
The definitions which follow hold for the purposes of this guide.
Näissä yleisohjeissa käsitteillä tarkoitetaan seuraavaa:
This means the likelihood that something will prevent the application of Community or national measures concerning the customs treatment of goods.
Todennäköisyys, jonka mukaan jokin haittaa tavaroiden tulli kohtelua koskevien yhteisön tai kansallisten toimenpiteiden soveltamista.
This means a working method which aims to optimise the use of human and financial customs resources while minimising the risk.
Työmenetelmä, joka tähtää tullin inhimillisten ja taloudellisten voimavarojen ihanteelliseen käyttöön siten, että riski on samalla mahdollisimman pieni.
This can be achieved by:
Tämä saavutetaan:
— assessing the level or degree of risk;
— arvioimalla riskin taso tai aste
— formulating the risk;
— 'ilmaisemalla riski
— allocating resources to target the risk.
— kohdentamalla voimavarat riskeihin.
Risk assessment
Riskiarvio
This means estimating the degree of risk inherent in any customs activity so that priorities for carrying out checks may be defined.
Kaikessa tullitoiminnassa mukana olevan riskin arvioitu aste, jonka tarkoituksena on määritellä suoritettavien tarkastusten tärkeysjärjestys.
Risk areas
Riskialue
These mean customs regimes, procedures and other areas where the customs authorities exercise their responsibilities. This also applies to traders.
Tullimenettelyt ja -järjestelyt sekä muut alat, jotka kuuluvat tulliviranomaisten toimivaltaan; tämä käsittää myös taloudelliset toimijat.
Risk indicators
Riskin osoittimet
These mean factors expressed in relation to a given risk which, taken together, increase or reduce the degree or level of the risk inherent in each risk area.
Ilmaistut tekijät suhteessa tiettyyn riskiin, jotka yhdessä antavat mahdollisuuden lisätä tai vähentää kaikkiin riskialueisiin liittyvän riskin määrää.
This means a set of paper or electronic documentation, tailored to regional and/or local traffic, which a customs office uses in
Paperimuodossa tai elektronisessa muodossa oleva täydellinen asiakirja, joka on mukautettu alueelliseen ja/tai paikalliseen liikenteeseen ja jonka avulla tullitoimipaikka toteuttaa