natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Partly as a basis for establishing the number of employed, Eurostat is at present working with various private sector organisations on a project entitled 'Eco-industries — Eco-products' to quantify the environmental industry using various existing sources of data, including company accounts as well as eco-product labelling systems (such as the blue label system in Germany or the NF environment system in France) to give an indication of the number of products in the economy which have been 'adapted' to make their whole life-cycle cleaner than before.
Osana pyrkimystä määritellä ympäristöalan työllisten määrä Eurostat osallistuu parhaillaan yksityisen sektorin organisaatioiden kanssa yhteistyöhankkeeseen nimeltä "Eco-industries — Eco-products", jonka tarkoituksena on määritellä ympäristöteollisuuden koko käyttämällä erilaisia tietolähteitä kuten yritysten kirjanpitoa ja ympäristömerkkijärjestelmiä (kuten si ninen enkeli Saksassa ja NF-merkki Ranskassa),jotta saataisiin jonkinlainen käsitys niiden mukautettujen tuotteiden määrä stä, joiden elinkaari on tehty puhtaammaksi.
The inclusion of such products, however, raises certain problems of definition, of where to draw the dividing line between environmental products and others.
Näiden tuotteiden sisällyttäminen tutkimukseen aiheuttaa kuitenkin joitakin määrittelyongelmia rajanvedosta ympäristötuotteiden ja muiden tuotteiden välillä.
Given that environmental considerations are gradually being incorporated into production processes in most if not all sectors, the whole economy in some sense is likely to become 'environmental' eventually.
Jos oletetaan, että ympäristönäkökohdat otetaan asteittain huomioon tuotantoprosesseissa ainakin useimmilla jos ei aivan kaikilla aloilla, koko talous muuttuu lopulta eräässä mielessä entistä "ympäristöystävällisemmäksi".
There are no reliable figures for em ployment in the environmental industry in the Union, partly be cause employment does not break down into neat sectors which lend themselves to being separately distinguished in industrial systems of classification.
Ympäristönsuojelun kannalta haavoittuviin aloihin eli aloihin, jotka vastaavat suhteellisen merkittävistä ympäristöhaitoista (siis kokonaisuutena), kuuluvat maatalous, kemianteollisuus, paperin ja sellun valmistus, perusmetallit, sähkö-ja kaasuteollisuus, maa- ja ilmakuljetukset sekä tukkukauppa.
In practice, jobs with a significant environmental content are to be found right across the economy (See Box).
Jos ei oteta mukaan maataloutta, joka on eri tyisasemassa sikäli, että sen työpaikkojen määrä on jatkuvasti vähentynyt useimmissa jäsen-
Section 2 The environment and employment
Jakso 2 Ympäristö ja työllisyys kanssa ovat vaikuttaneet paljon tähän kehitykseen.
Employment in sectors vulnerable to environmental protection measures
vuosina ollut voimakkaampaa vähemmän "saastuttavilla" aloilla kuin muutoin.
Their importance, however, varies significantly between Member States, tending to be greatest in the higher income, more developed countries in the North of the Union and least in the South.
Näiden alojen merkitys kuitenkin vaihtelee huomattavasti jäsen maiden välillä siten, että niiden rooli on yleensä tärkeämpi unionin pohjoisosan kehittyneimmillä alueilla ja vähäisin etelässä.
Thus while in Luxembourg, some 16% of jobs were in these sectors in 1994, in Greece, the figure was only just over 10%.
Kun mainittujen alojen työpaikkojen osuus oli vuonna 1994 Luxemburgissa 16 prosenttia, Kreikan vastaava luku oli hieman yli 10 prosenttia.
Moreover, their share in em­ployment was above the Union average in Belgium, Germany, France and the Netherlands and below the average in Portugal, Spain and Italy as well as in Ireland and the UK.
Lisäksi niiden osuus työpaikoista oli unionin keskiarvoa korkeampi Belgiassa, Saksassa, Ranskassa ja Alankomaissa, ja alhaisempi Portugalissa, Espanjassa, Italiassa, Irlannissa ja Isossa-Britanniassa.
Nevertheless some, reasonably up­to­date, estimate of the number of people working in the main parts of the environmental sector can be obtained from Community Labour Force Survey data, which divides employment into around 60 (NACE 2­digit) sectors of activity.
Myös muut toimialat, vaikka ne eivät suoranaisesti olekaan keskeisiä saastumisen aiheuttajia, ovat kuitenkin mahdollisia ympäristöhaittojen lähteitä sikäli, että ne käyttävät niukkoja luonnonvaroja tai aiheuttavat saastumista epäsuorasti.
These are likely to be overesti­mates to the extent that the 'environmental' sectors distin­guished also cover other activities and underestimates to the extent that they exclude employment in environmental jobs in other sec­tors.
Siten tehostetut ympäristönsuojelutoimet ilmeisesti vaikuttavat myös näihin aloihin.
Sectors vulnerable to increased ac­tion to protect the environment, in the sense that they are responsible for a relatively high level of environ­mental damage (in an aggregate sense, it should be emphasised) in­clude agriculture, chemicals, paper and pulp production, basic metals, the electricity and gas industry, land and air transport and whole­sale distribution.
Näitä aloja ovat (uusiutumattomien) mineraalien hyödyntäminen ja käsittely, fossiiliset polttoaineet sekä met sätalous ja kalastus (joilla luonnonvarat ovat uusiutuvia mutta edellyttävä hyvää hoitoa ja valvontaa niin, että kannat säilyvät).
Excluding agriculture, which is in a special position in that it has experienced continuous large­scale job losses in most Member States over a long period of time, these together ac­counted for just under 14% of total employment in the Union as a whole in 1994 (Graph 137).
Myös autoteollisuus kuuluu tähän ryhmään, sillä sen lisäksi, että se on tuotteidensa vuoksi tärkeä epäsuora myrkyllisten kaasujen lähde, se myös kuluttaa runsaasti energiaa enimmäkseen teräksen muodossa (on arvioitu,
Whereas in the Union as a whole, the growth in their employ­ment averaged just under 1% a year between 1985 and 1992 (the last year for which consistent data are available) as compared with a
Muut tekijät kuten alan lisääntyvä koneistuminen ja eri koistuminen yhdessä muiden alojen työmahdollisuuksien kasvun
Employment in polluting, environmental and sensitive sectors in Member States, 1994
Työllisyys saastuttavilla aloilla, ympäristöaloilla ja herkillä aloilla jäsenvaltioissa, 1994
D Environmental cleanup Ü Other sensitive sectors ■ Polluting industries
Ajan myötä näiden alojen työpaikkojen suhteellinen määrä on yleensä vähentynyt pohjoisessa ja lisääntynyt etelässä.
These data also provide some indi­cation of the number of jobs in other sectors of the Union economy in different Member States which could potentially be affected by en­vironmental protection measures, in the sense that they are in sectors where pollution is a problem, such as agriculture, chemical produc­tion or transport. This does not necessarily mean that there will be job losses in these sectors as measures are implemented or increased in scale.
Kun työllisyyden vuotuinen kasvu näillä aloilla unionissa keskimäärin oli hieman alle prosentin vuosina 1985-1992 (viimeinen vuosi, jolta yhtenäisiä tietoja on saatavana) verrattuna työllisyyden hieman yli prosentin yleiseen kasvuun sa mana aikana, työllisyys näillä aloilla laski viidessä jäsenmaassa — Belgiassa, Tanskassa, Irlannissa, Luxemburgissa ja Isossa-Britanniassa (kaavio 138).
Indeed in some sectors, the increased protection of the environment could lead to job gains as methods of production change, such as in agriculture, for example.
Lisäksi Saksassa näiden alojen kasvunopeus oli pienempi kuin muussa taloudessa, vaikka työllisyys lisääntyi merkittävästi.
Rather, it means that the nature of what is produced and the methods used are liable to change and with them the nature of the jobs performed.
Ranskassa sen sijaan näiden alojen työllisyys kasvoi samaa vauhtia kuin muukin talous, kun taas Alankomaissa kasvu oli nopeampaa.
In this event, some jobs will be lost to be replaced by others, though not necessarily in the same firm or the same type of activity or even in the same location.
Unionin eteläosassa, Kreikassa ja Espanjassa, näiden alojen työllisten määrä kasvoi tänä aikana enemmän kuin muilla toimialoilla, tosin kasvu Portugalissa oli vä häisempää.
At the very least, some adaptation to the new cir­cumstances on the part of management and labour alike is likely to be required, and, there­fore, retraining.
Yleisesti ottaen työllisyyden kasvu on useimmissa jäsenmaissa viime
Section 2 The environment and employment which is more worrying from an en­vironmental perspective.
Jakso 2 Ympäristö ja työllisyys muissa jäsenmaissa kyseisten alo­jen kasvu oli vähäistä lukuun otta­matta Saksaa ja Espanjaa, joissa ero kasvuvauhdissa jäi pieneksi.
resources are renewable but require careful management and control to ensure stocks are maintained).
että auto kuluttaa yli puolet koko elinkaarensa aikana tarvitsemas­taan primaarienergiasta tuotan­non yhteydessä).
Employment in agriculture, of course, has also declined, indeed much more so than the other acti­vities considered here (by an average of almost 4% a year be­tween 1985 and 1992), though it is difficult to argue that the regula­tions and other policies, such as pesticide charges imposed in the Netherlands, are a major factor be­hind this.
tus vaikuttavat tietenkin myös myönteisesti työllisyyteen luomal­la työtilaisuuksia sekä uusilla että nykyisillä aloilla. Näiden vai­kutusten laajuuden mittaaminen on kuitenkin hankalaa, sillä niillä on taipumus hajaantua talouden eri osa­alueille, ja usein ympäris­tötyöpaikat sulautuvat muihin tuotannonaloihin.
Other factors, such as increased mechanisation and spe­cialisation in the sector, together with the growth of job opportunities in other sectors, have been of major importance.
Alat, joilla työpaikkojen nettolisäystä voi­daan odottaa, ovat:
In the South of the Union, in Greece and Spain, the number em­ployed in these sectors went up by more over this period than in other activities, though in Portugal, it rose by less.
­ jätevesien ja myrkyllisten jät­teiden käsittely ja haitallisten aineiden hävittäminen
Other sensitive sectors
­ erilaisten materiaalien kierrätys
In 1994, these activities accounted for just over 4% of total employment in the Union.
Vuonna 1994 näiden alojen osuus unionin kokonaistyöllisyydestä oli hieman yli neljä prosenttia.
In this case, there is no particular pattern as regards their relative importance in different parts of the Union.
Niiden suhteellinen merkitys unionin eri osissa ei noudata mitään selkeää kaavaa.
Their share of employment is comparatively high in Germany, largely because of the scale of car production, as well as in Spain and Portugal, reflecting in part the relatively large numbers employed in fishing.
Osuus työllisyydestä on suhteellisen korkea Saksassa, pääasiassa mittavan autonvalmis­tuksen vuoksi, sekä Espanjassa ja Portugalissa, mikä osittain heijas­telee kalateollisuudesta elantonsa saavien työntekijöiden suurta määrää.
In each case, these activities accounted for 5­6% > of employment. In more than half of the Member States, by contrast, their share was between 3% and 4%. In overall terms, therefore, employ­ment in most Member States has grown by less in 'polluting' sectors in recent years than elsewhere in the economy.
Työllisten määrän suhteellisen vä­henemisen näillä muilla herkillä aloilla ei kuitenkaan voida ilman muuta katsoa johtuvan ympäristö­rajoituksista. Autoteollisuudessa työpaikkojen menetyksen pääsyy­nä on ollut tuottavuuden voimakas kasvu ja ulkomaisen kilpailun li­sääntyminen, minkä seurauksena koti­ja ulkomaan markkinaosuuk­sia on menetetty.
This may be due, in some degree, to environmental regulations, but in large measure it reflects trend changes in the structure of employment, from manufacturing to services in par­ticular.
Kalastuksessa, metsätaloudessa ja kaivosteolli­suudessa luonnonvarojen luonnol­linen ehtyminen sekä kysynnän muutokset ja halpatuonti ovat ol­leet ratkaisevampia kuin valtion asettamat rajoitukset.
It also reflects, however, a shift away from public transport — which employs people directly, to private car use, which does not —
ympäristösuojelulaitteiden ku­ten saastumisen valvontalait­teiden, jätteenkäsittelylaitosten ja seurantalaitteiden valmistus
Other sectors of activity, though not directly a major cause of pollution, are a potential source of environ­mental damage in that they either involve the depletion of scarce re­sources or are an indirect cause of pollution.
On syytä olettaa, että nämä tekijät määräävät työllisyystilanteen ky­seisillä aloilla myös tulevaisuudes­sa pikemmin kuin ne rajoitukset ja se kustannusten lisäys, joita ym­päristönsuojelusta aiheutuu.
As such, they are also liable to be affected by increased efforts to protect the environment.
Työllisyydellä on näillä aloilla ol­lut taipumusta kasvaa hitaammin kuin muilla aloilla.
These activities include the mining and processing of (non­renewable) minerals and fossil fuels and fore­stry and fishing (where the
Vuosina 1985­1992 kasvu koko unionissa oli hie­man alle prosentin vuodessa eli suurin piirtein samalla tasolla kuin saastuttavilla aloilla (kaavio 139).
139 Change in employment in other environmentally­sensitive sectors, 1985­92
­ ympäristökysymysten konsul­tointi mukaan lukien ympäris­tötarkastukset sekä ympäristön tilan seuraamiseen liittyvä tut­kimus
138 Change in employment in polluting sectors, 1985­92
138 Työllisyyden muutos saastuttavilla aloilla, 1985 ■ 92
Between 1985 and 1992, the rate of increase over the Union as a whole was just under 1% a year, much the same as in polluting sec­tors (Graph 139).
139 Työllisyyden muutos muilla ympäristön suhteen herkillä aloilla, 1985 · 92
Annual change(%)
Vuosimuutos (%)
D Other sensitive sectors
■ ■Saastuttava teollisuus D Yhteensä
I.II.Mill and by just under 3% in the latter. Only in Denmark and Greece was the growth in these activities more than in others, while apart from in Germany and Spain, where the dif­ference in the rate was small, growth was substantially lower in these sectors in all other Member States.
2 ■ toiminnot, jotka eivät olisi ol­leet mahdollisia ilman ympäris­tön tilan kohentumista, kuten tietynlainen matkailu ja vapaa­ajan harrastukset.
D excludes new Lander
D a sisiBa uusia rtåisiå osavaltioita
The relative fall in the numbers em­ployed in these other sensitive
Ainoa mahdollisuus on tarkastella työl­
Section 2 The environment and employment
Jakso 2 Ympäristö ja työllisyys muilla talouden aloilla.
• the manufacture of environmental equipment, such as pollution control devices, waste disposal facilities and monitoring apparatus;
lisyyttä aloilla, jotka ovat selvästi luonteeltaan ympäristöaloja tai joilla tuotantoon liittyy selkeä ympäristöelementti.
In the Union as a whole, these sectors were the source of almost l'A. million jobs in 1994 (according to the Labour Force Survey), or around 1% of total employment (Graph 140).
Vuonna 1994 nämä alat tarjosivat (yhteisön työvoimatutkimuksen mukaan) koko unionissa 1,5 miljoonaa työpaikkaa, eli niiden osuus kokonaistyöllisyydestä oli noin yksi prosentti (kaavio 140).
Of these jobs, almost 500 thousand were in sewage and waste disposal, just under 250 thousand in the water industry, just over 90 thousand in recycling and around 650 thousand in instrument engineering.
Näistä työpaikoista melkein 500 000 oli jätevesien ja muiden jätteiden käsittelyssä, hieman alle 250 000 vesiteollisuudessa, vähän yli 90 000 kierrätyksen ja noin 650 000 instrumenttitekniikan alalla.
administrative activities relating to the enforcement of environmental legislation and the monitoring of compliance with standards and regulations, as well as to the collection of taxes and charges;
Jos ei oteta huomioon toisaalta Kreikkaa ja Portugalia, toisaalta Saksaa ja Ranskaa, ympäristöteollisuuden suhteellinen työllisyys ei näytä vaihtelevan unionin sisällä talouden kehitysasteen mukaan.
• sectors cannot, of course, necessarily be attributed to the effect of environmental restrictions.
Työpaikkojen suhteellinen määrä oli vuonna 1994 keski tason alapuolella Espanjassaja sama koski Belgiaa, Tanskaa ja Alankomaita.
In the car industry, large increases in productivity coupled with growing foreign competition and a consequent loss of domestic and export market shares have been major factors underlying job losses. In fishing, forestry and mining, the natural depletion of stocks rather than controls imposed by government to limit exploitation, along with shifts in demand and competition from lower priced imports, have been largely responsible.
Kun otetaan huo mioon varsin yleinen huoli ympäristön tilasta varsinkin kahdessa viimeksi mainitussa maassa ja vastaavasti niiden ympäristönormien ankaruus, tulos on jossakin määrin yllättävä ja saattaa olla merkki tietojen vertailukelpoisuuteen liittyvistä ongelmista yhtä hyvin kuin todellisista eroista muihin jäsenmaihin verrattuna (entinen NACE-toimialaluokitus, joka poikkeaa vain jonkin verran kattavuudeltaan, antaa tulokseksi, että näiden alojen työllisyys Tanskassa oli unionin keskitasoa ja Alankomaissa tätä korkeampi).
• consultancy on environmental issues, including eco-auditing, as well as research activities associated with monitoring environmental conditions;
Lähemmin tarkasteltuna työllisyyden kasvussa ympäristöteollisuuden eri osa-alueilla ilmeni tänä aikana huomattavia eroja.
At the Member State level, environmental sectors were of most importance in terms of jobs in the UK, France and Germany, where they accounted for well over 1% of total employment in 1994 (around 300 thousand in the UK, 250 thousand in France and 450 thousand in Germany — in the latter, the figure involves some estimation since data are not yet available on a new NACE basis as for other countries).
Samaan aikaan, kun vesi- ja jätteenkäsittelyalan työllisten määrä lisääntyi useimmissa jä senmaissa, joista tietoja on saatavilla, ja varsinkin jälkimmäisellä alalla, jolla vuosittainen kasvu oli 3,5 prosenttia koko unionissa, työllisyys väheni kierrätysteollisuudessa kolmessa niistä viidestä maasta, joiden tiedot ovat kohtuullisen luotettavia, poikkeuksena Saksa ja Ranska (kaavio 142).
The relative number of jobs was smallest in the least developed Member States, in Greece, where
Instrumenttitekniikan alalla työllisyys kasvoi puolessa niistä maista, joista on tietoja, paitsi Tanskassa, Saksassa, Ranskassa ja Isossa-Britanniassa.
Employment gains from environmental protection
Se kuitenkin riitti alentamaan unionin kokonaistyöllisyyttä.
• they amounted to only just over V2% of total employment, and in activities which would not have been possible in the absence of environmental improvements, such as particular tourist or leisure pursuits.
Samaan aikaan työllisyys tällä teollisuuden alalla lisääntyi huomattavasti Espanjassaja Irlannissa.
Portugal, where they were significantly below.
Viime vuosikymmenen aikana työllisyys näyttää koko unionissa kasvaneen ympäristöaloilla nopeammin kuin muussa taloudessa.
In these two countries, employment was particularly low compared with that in other Member States in instrument engineering, which is only to be expected given the advanced nature of this industry; it was also low in Portugal in sewage and refuse disposal, reflecting the relative underdevelopment of these activities. vities.
Vuosina 1985-1992 työ paikkojen nettolisäys oli näillä aloilla keskimäärin kolme prosenttia vuodessa eli kaksi kertaa suurempi kuin muilla aloilla (kaavio 141).
Increased concern for the environment, the implementation of protective measures and action to clean up polluted areas also, of course, has positive effects on em ployment, in terms of creating jobs in new areas of activity as well as new jobs in existing areas.
Yksittäisten jäsenmaiden tasolla ympäristöalojen työpaikkojen kasvu ylitti kasvun muilla talouden aloilla useimmissa jäsenmaissa.
Measuring the scale of these effects, however, is complicated since they tend to be spread throughout the economy and in many cases environmental jobs overlap with other production activities.
Poikkeuksen muodostavat Kreikka ja Portugali, joissa ympäristöteollisuuden työllisyys oli jo valmiiksi unionin muita osia alhaisempi.
The areas in which net job creation can be expected are:
Kummassakin maassa näiden alojen työ paikkojen määrä väheni vuosina 1985-1992.
Most of these jobs are in activities which cannot easily be identified in the statistics on employment in the sense that they are not classified separately from others but form part of a wider sector.
Ympäristöalojen työpaikkojen net tolisäys on siten viime vuosina ollut unionissa suurempi kuin talouden muilla aloilla.
All that is possible is to examine employment in the sectors which are clearly environmental in nature or in which there is a significant environmental element in the output produced.
Vaikka näillä aloilla syntyneiden lisätyöpaikkojen määrä ei ole ollut kovin suuri — se vastaa vain noin 2,5 prosenttia työllisyyden kokonaisnettolisäyksestä vuosina 1985-1992 — tämä on kuitenkin tarjonnut jäsenmaissa työtä yhteensä 250 000 ihmiselle kyseisenä aikana.
These sectors comprise recycling, sewage and refuse disposal, the collection, purification and distribution of water and instrument engineering (in which, of course, only a minor proportion of output consists of control and monitoring equipment).
Lisäksi on arvioitu, että työpaikkojen syntyminen "pehmeän" ympäristöteollisuuden eli luonnonsuojelun, kulttuuriperinnön vaalimisen ja puistojen ja ulkoilualueiden rakentamisen piirissä, mitä ei ole näissä luvuissa otettu huomioon, on tuottanut 250 000-500 000 uutta työpaikkaa (ECOTEC), jolloin kokonaislisäys työllisyydessä olisi 5-7,5 prosenttia. tia.
Apart from in Greece and Portugal, on the one hand, and Germany and France, on the other, however, there is no clear tendency for the relative scale of employment in environmental industries to vary across the Union with the level of economic de velopment.
Muissa jäsenmaissa paitsi Isossa-Britanniassa, Luxemburgissa ja Alankomaissa työllisyyden kasvu ympäristösektorilla oli vähintään kolme kertaa suurempaa kuin
Section 2 The environment and employment twice as much as in other sectors (Graph 141).
Jakso 2 Ympäristöjä työllisyys
of employment growth between the sectors included in the environ­mental industry over this period.
­ jätteiden näytteenotto ja ana­lysointi lyttää ympäristövastuuhenkilöil­tä erikoispätevyyttä ja täyden­nyskoulutusta.
In both countries the num­bers working in these sectors declined between 1985 and 1992.
Syntyvien ympäristö­työpaikkojen luonne valvontavirano­
was also true of Belgium, Denmark and the Netherlands.
­ yhteydenpito maisiin
In the other Member States, growth of employment in the environmen­tal sector was three times higher or more than in the rest of the economy in all countries except the UK, Luxembourg and the Netherlands, and in the former two it was twice as high.
­ tarvittavien lupien hankkimi­nen tiettyä toimintaa tai tietty­jen aineiden päästöjä varten eri aloilla.
in the recycling industry, employ­ment declined in three of the five countries where the data are rea­sonably reliable, the exceptions being Germany and France (Graph 142).
Ympäristökysymysten kasvava merkitys todennäköisesti vaikut­taa myös syntyvien työpaikkojen luonteeseen ja määrään.
In instrument engineering, employment rose in half the Mem­ber States for which there are data.
Tällä on oma vaikutuksena niihin taitoi­hin, joita työntekijöiltä talouden eri aloilla vaaditaan, ei pelkä­stään ympäristöaloilla tai aloilla, joihin ympäristönsuojelutoimet eniten vaikuttavat.
The exceptions were Denmark, Germany, France and the UK.
Tällä on puo­lestaan seurannaisvaikutuksia opetus­ ja koulutustarpeisiin.
This was sufficient, however, to cause a reduction of employment in the Union as a whole.
Erityisesti johtotehtävien alueel­la on tehtäviä, joiden merkitys tu­levaisuudessa korostuu:
At the same time, employment increased significantly in this industry in Spain and Ireland.
­ ympäristölainsäädäntöön pe­rehtyminen ja uusien säädösten ja normien seuranta