natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Smooth-running partnerships may also provide centres of expertise which can make a valuable contribution to EU and national policy in the field of socioeconomic development.
Alue- ja paikallisviranomaiset kytkevät tällaiseen hallintoon osallisiksi kaikki asiaankuuluvat alue- ja paikallistahot.
A number of EU policy areas and activities may be involved here, such as entrepreneurship policy, policy on SMEs, e-Europe, employment policy (with local action plans being particularly important), education (e-learning) and regional policy.
Tämänkaltainen eri tasojen välinen ja monialainen hallintoyhteistyö sopii nykyisenlaiseen verkostoyhteiskunnan muodostamaan hallintoympäristöön. Toimintaa ei enää rajata muut tahot poissulkevasti, vaan se suunnataan nimenomaan voimien yhdistämiseen kunnioittaen luonnollisesti kunkin tahon vastuualueita.
2.4 The European Commission should promote and finance the exchange and benchmarking of best practice to enable the various forms of partnership to be exploited.
2.2 Läheisyysperiaate merkitsee sitä, että etenkin alue- ja paikallisviranomaisten tulee toimia tienraivaajina kumppanuuksia luotaessa ja käynnistettäessä.
This approach would benefit the applicant states in particular.
Kyseisten viranomaisten johtajuus perustuu demokraattiseen oikeutukseen, avoimuuteen, koordinointiin ja kaikkien käytettävissä olevien resurssien mahdollisimman tehokkaaseen hyödyntämiseen.
The EU is therefore urged to set up a benchmarking database for partnership and the social economy.
Tämä tarkoittaa sitä, että paikallisviranomaiset ja heidän kumppaninsa tulee kutsua mukaan yhteisöpolitiikan ja -toimien laadintaan ja toteutukseen myös käytännössä.
The social economy is dealt with in greater detail below.
Esimerkkeinä mainittakoon eEurope-aloite ja yhteisön työllisyyspolitiikka.
This instrument can facilitate the exchange of best practice between the existing EU Member States and the applicant states.
Alue- ja paikallisviranomaiset törmäävät käytännössä vielä aivan liian usein toimintatapoihin ja sääntöihin, jotka haittaavat yhteisöpolitiikan tehokasta täytäntöönpanoa.
2.5 The CoR has set up joint committees with the applicant states to support accession at regional and local level, e.g. via the exchange of knowledge and experience.
2.3 Alueiden komitea korostaa, että kumppanuussuhteiden laadulle ja tehokkuudelle on hyötyä kestävyydestä.
The joint committees established by the CoR with the applicant states should put specific cooperation on this point on their agendas; they should receive support in the form of EU funding and access to a European database.
Monivuotiset sopimukset, kouluttaminen ja valmentaminen, kumppanuuksien oikeat mittasuhteet sekä niiden sovittaminen kunnalliseen tai aluekohtaiseen kehitysstrategiaan ovat tässä suhteessa tärkeitä seikkoja.
2.6 The White Paper on European Governance should incorporate the abovementioned observations in its final proposals.
Toimiva kumppanuus voi lisäksi muodostua osaamiskeskukseksi, joka voi antaa arvokkaan panoksen yhteisön ja jäsenvaltioiden toimintaan yhteiskunnallis-taloudellisen kehityksen alalla.
Local and regional authorities are the very bodies which are closest to the public and therefore have direct contact with local and regional stakeholders.
Kyseeseen voivat tulla yhteisön useat eri toimialat ja toimet kuten yrittäjyys-ja pkyrityspolitiikka, eEurope, työllisyyspolitiikka (jossa tärkeitä ovat etenkin paikalliset toimintasuunnitelmat), opetusala (eLearning-aloite) ja aluepolitiikka.
Town, cities and regions must be encouraged to use partnerships as a standard component of their "governance tool kits".
2.4 Jotta eri kumppanuusmuodoista saataisiin hyötyä, Euroopan komission tulee edistää ja rahoittaa esikuva-analyysejä ja parhaiden käytänteiden tunnetuksi tekemistä. Se olisi arvokasta
Territorial and strategic development
-6 etenkin ehdokasvaltioille.
2.7 The Committee of the Regions underlines that effective partnerships tend to be those which are based on areas having an underlying socioeconomic cohesion.
Siksi EU:ta kehotetaan perustamaan esikuva-analyysien tietopankki kumppanuuksien ja osuus- ja yhteisötalouksien keskinäiseen käyttöön.
Partnerships can therefore be found at various levels.
Osuus- ja yhteisötaloutta käsitellään tarkemmin erikseen lausunnon myöhemmässä luvussa.
By way of example, social inclusion projects designed to promote integration and employment are frequently based on one or more interlinked urban districts.
Kyseisen välineen avulla EU:n nykyiset jäsenvaltiot ja ehdokasvaltiot voivat myös helposti vaihtaa kokemuksia parhaista käytänteistä.
Town centre development is often based on the development of the town or city as a whole.
2.5 Alueiden komiteassa toimii ehdokasvaltioihin liittyviä kysymyksiä käsitteleviä erityiskomiteoita.
Economic potential (offices and industrial estates), the labour market and the housing market are frequently defined in city or regional terms.
Alueiden komitean ja ehdokasvaltioiden välisten sekakomiteoiden tulee tehdä alalla konkreettista yhteistyötä, ja niiden tulee saada tarkoitusta varten rahoitusta sekä tukea eurooppalaisesta tietokannasta.
Both potential and problems existing at a given level may also have an influence on other levels.
2.6 Edellä esitetyt käsitteet tulee sisällyttää eurooppalaisesta hallintotavasta annetussa valkoisessa kirjassa esitettyjen ehdotusten lopullisiin muotoiluihin.
It is therefore important to be able to implement partnerships in a flexible way.
Juuri alue- ja paikallisviranomaiset toimivat lähinnä kansalaisia ja ovat siten suorassa yhteydessä alue- ja paikallistoimijoihin.
Examples of such flexible partnerships are enterprises providing local services, organisations providing start-up assistance, regional labour-market pacts and tourist products having an economic objective which are linked to multi-cultural communities in particular districts of towns and cities (multi-cultural neighbourhoods, Chinatowns, etc.).
Taajamia ja alueita tulee kannustaa käyttämään kumppanuuksia hallintovälineistön pysyvänä osana.
2.8 Socioeconomic conditions also vary at EU level.
Alueellinen ja strateginen kehitys
A flexible approach taking account of the needs of urban areas and/or regions is an important requirement for enabling territorial partnerships to be implemented in an effective way.
2.7 Alueiden komitean tähdentää, että tehokkaat kumppanuussuhteet perustuvat useimmiten tietyn alueen yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen yhteenkuuluvuuteen. Kumppanuudet vaihtelevat siksi laajuudeltaan.
Flexibility should be demonstrated not only in respect of the management of partnerships but above all in respect of the way in which local and regional resources are used.
Esimerkiksi integraatio-ja työllisyyskysymysten kannalta olennainen sosiaalinen ympäristö muodostuu usein yhdestä tai muutamasta yhtenäisestä lähiöstä.
EU funds may represent one of the available resources.
(Keski)kaupunkien kehittäminen tapahtuu usein kaupunkitasolla.
This is, however, at odds with the desire for integrated development of backward areas or districts with economic potential, as integrated development requires (subsidy) instruments which mesh seamlessly and are interchangeable.
Taloudellinen kehityskykyisyys (toimistot ja yritysalueet), työmarkkinat ja asuntomarkkinat määritellään monesti suurkaupunki- tai aluetasolla.
"Untying" means removing obstacles to the exchange between various European subsidies.
Tietyn tason mahdollisuuksilla tai ongelmilla voi lisäksi olla vaikutusta muihin tasoihin.
"Untying" funds therefore offers new opportunities.
Sen vuoksi on tärkeää, että kumppanuuksia voidaan käynnistää joustavasti.
This is not a way of getting round the rules against combining subsidies but rather a way of making funds interchangeable and flexible, e.g. Objectives 2 and 3.
Esimerkkeinä voidaan mainita paikallispalveluja tarjoavat yritykset, uusia yrityksiä tukevat organisaatiot, alueelliset työmarkkinasopimukset tai taloudellisesti merkityksellinen matkailualan toiminta, joka kytkeytyy tiettyjen kaupunginosien monikulttuurisuuteen ("city mondials" eli monikulttuurisuutta edistävät hankkeet, kiinalaiskaupunginosat ym.).
Another limitation of European funds is the excessive burden of regulation on implementing bodies, which acts and a strong disincentive to the use of these instruments by urban and rural partners.
Alueellisten kumppanuuksien tehokkaan käynnistämisen kannalta on tärkeää, että toiminnassa otetaan joustavasti huomioon kunkin kaupungin ja alueen lähtökohdat.
Deregulation is urgently needed, particularly with a view to improving practical ease of implementation.
Joustavuus ei koske pelkästään hallinnon kokoonpanoa, vaan etenkin alueellisten ja paikallisten voimavarojen hyödyntämistä.
2.9 Further research is needed into ways of achieving this greater flexibility.
Yhteisön rahastot voivat muodostaa yhden näistä resursseista.
The Committee of the Regions calls for the establishment of an interinstitutional working party (Committee of the Regions, European Commission, European Parliament and Council of Ministers) to monitor this research.
Rahastojen tehokkuutta suhteessa kumppanien panokseen rajoittaa kuitenkin melkoisesti se seikka, että kullakin rahastolla ja tukijärjestelmällä on omat sääntönsä, jolloin kyseisten välineiden yhdistäminen aiheuttaa käytännössä paljon ongelmia.
-7- economy projects to obtain micro-loans.
Rahastojen yhdistäminen tarjoaa lisäksi uusia mahdollisuuksia.
The Committee calls on the European Commission to expedite these facilities.
Alueiden komitea kehottaa perustamaan toimielinten (alueiden komitean, Euroopan komission, Euroopan parlamentin ja neuvoston) välisen työryhmän johtamaan tutkimusta.
2.11 The possibility of using resources deriving from a variety of funds in the form of a lump sum enhances the opportunities for implementing EU policy (e-Europe, employment action plans) in given areas.
2.11 Mahdollisuudet yhteisön toimintalinjojen (eEurope, työllisyysstrategiat) toteuttamiseen tietyllä maantieteellisellä alueella kasvavat, mikäli eri rahastoista voidaan maksaa tukia kertasuorituksina.
This could mean, in concrete terms, that Objective 3 resources that cannot actually be used as such could be tapped for Objective 2 projects in the same area.
Käytännössä tämä tarkoittaisi sitä, että sellaisia tavoitteen 3 piiriin kuuluvia varoja, joita tietty alue ei voi hyödyntää tehokkaasti, voidaan käyttää samalla alueella tavoitteen 2 piiriin kuuluvien toimien rahoittamiseen.
The ultimate goal of EU policy is, after all, to promote economic and social cohesion and to improve the socioeconomic performance of given areas.
Yhteisön politiikan tavoitehan on loppujen lopuksi taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja yksittäisten alueiden sosiaalis-taloudellisen suorituskyvyn kehittäminen.
Views of the Committee of the Regions concerning partnerships and social economy organisations
Alueiden komitean näkemyksiä kumppanuuksista ja osuus- ja yhteisötaloudesta
3.1 Alongside government activity and the traditional market economy, goods and services are also delivered by a "hybrid" with social objectives and requirements.
3.1 Palveluja ja tuotteita tarjotaan julkisten hankintotarpeiden ja perinteisen markkinatalouden kysynnän tyydyttämiseksi, mutta näiden ohella myös eräänlaisena välimuotona sosiaalisyhteiskunnallisiin tarkoituksiin ja tarpeisiin.
The form this takes varies from one country to another.
Toiminnan ilmenemismuodot vaihtelevat maittain.
The organisations of the social economy are economic enterprises producing products and/or services, but they are not limited companies with share capital.
Mm. tästä syystä on vaikea antaa selkeitä määritelmiä, joten puhumme yksinkertaisuuden vuoksi osuusja yhteisötaloudesta.
Recently there are new forms emerging, some with new legal forms, as social enterprises, general interest cooperatives, responding to new needs such as employment creation, fighting exclusion, or the restructuring of the welfare state.
Osuus- ja yhteisötaloudessa toimivat organisaatiot ovat tuotteita ja/tai palveluja tuottavia liikeyrityksiä.
It should also be borne in mind that partnerships and the social economy at local/small town level also make a contribution at city/regional level.
Ne eivät kuitenkaan ole osakepääomapohjaisia yhtiötä.
actively the Union, the member states, the regional and local levels, as well as the social partners and civil society using variable forms of partnership", as well with the current employment policy guideline 11 stating "Member States will encourage local and regional authorities to develop strategies for employment in order to exploit fully the possibilities offered by job creation at local level and promote partnerships to this end with all the actors concerned, including the representatives of civil society, promote measures to enhance the competitive development and job creation capacity of the social economy".
3.2 Osuus- ja yhteisötaloudessa toimivien organisaatioiden oikeudellinen muoto vaihtelee jäsenvaltioittain, mutta yleensä ne ovat osuuskuntia, keskinäisiä yhtiöitä, yhdistyksiä ja säätiöitä. Viime aikoina on syntynyt uusia organisaatiomuotoja, kuten sosiaalitalouden yrityksiä tai yleistä etua ajavia osuuskuntia, joista joillakin on uusi oikeudellinen muoto ja jotka syntyvät reaktiona uusiin tarpeisiin, kuten työpaikkojen luominen, syrjäytymisen torjuminen tai hyvinvointivaltion uudelleenjärjesteleminen.
3.6 This concerns urban areas as also rural areas.
3.4 Alueiden komitea korostaa osuus- ja yhteisötalouden olennaisen tärkeää roolia paikallistasolla.
At urban level, the main problems to face are fighting against exclusion and criminality, stimulating employment and employability, empowering people and reinforcing local capacities.
Toimimalla yhteistyössä voittoa tavoittelevan yksityissektorin sekä julkisen sektorin kanssa se edistää sosiaalista yhteenkuuluvuutta, sosiaalipääoman muodostumista, yhteiskunnallista osallisuutta, työllisyyttä sekä yritysten perustamista paikallistasolla.
At rural level there is a need to tackle economic and social desertification, invest in the creation of sustainable enterprises and quality employment, stimulate networking.
Tässä yhteydessä on huomattava, että lähiö- ja pitäjätason kumppanuudet ja sikäläinen osuus- ja yhteisötalous edesauttavat myös kaupunkien ja alueiden vahvistamista.
To face these problems, not only the traditional private for-profit sector and the public sector have to be considered, but also the social economy sector can increasingly give a valuable contribution through its capacity to organise people, develop empowerment and democracy (governance) and create economic and social activity and jobs.
3.5 Kyseinen kumppanuustoiminta vastaa Lissabonin huippukokouksen päätelmiä ja läheisyysperiaatetta, joiden mukaan "sovelletaan mahdollisimman hajautettua lähestymistapaa, jossa unioni, jäsenvaltiot, alueelliset ja paikalliset tasot sekä työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta osallistuvat aktiivisesti erilaisten kumppanuuksien avulla".
3.7 The Committee of the Regions stresses that the social economy can make an interesting contribution to local and regional development: socialeconomy firms are an important partner for local authorities in local development strategies and in building a new local plural welfare.
3.6 Tämä koskee sekä taajama- että maaseutualueita. Taajama-alueiden tärkeimpiä ongelmia ovat syrjäytymisen ja rikollisuuden torjuminen, työllisyyden ja työllistettävyyden edistäminen, kansalaisten mahdollisuuksien lisääminen ja paikallisen suorituskyvyn vahvistaminen.
This does not of course prevent the principle of fair play being applied by local authorities or companies from the traditional commercial sector and the social economy competing fairly over the implementation of local development strategies.
Maaseudulla on torjuttava taloudellista ja sosiaalista autioitumista, investoitava kannattavien yritysten luomiseen ja työpaikkojen laatuun sekä kannustettava verkostoitumista.
In particular the social economy can fill a gap in providing social goods and services which are not provided by traditional market operators or government; the social economy adds value to the process of local development and social progress through building local social capital by enhancing trust relations and community confidence, civic engagement and participation in society and by stimulating greater social cohesion reconnecting excluded and marginalised people (e.g. immigrants, the long-term unemployed); through their structural difference to public and for-profit firms socialeconomy enterprises are an essential part of the plural European social and economic model; the social economy creates social enterprises and a new entrepreneurial culture of the social entrepreneur (OECD), mainly oriented towards the inclusion of marginalised groups of people through active participation and a new approach: combining a new mix of resources (public, market, voluntary work), to create jobs.
Näiden kysymysten ratkaisemiseen ei riitä pelkästään perinteiseen voittoa tavoittelevaan yksityissektoriin ja julkiseen sektoriin turvautuminen, vaan myös osuusja yhteisötalous voi yhä useammin antaa arvokkaan panoksen, sillä
by organising unemployed people at local level, socialeconomy organisations help local authorities to transform passive social security and employment benefits into active social investment for sustainable development.
Osuus- ja yhteisötalouden yritykset muodostavat olennaisen osan Euroopan monimuotoista yhteiskunta- ja talousmallia, koska niiden rakenne poikkeaa julkisista ja voittoa tavoittelevista yrityksistä.
3.8 The Committee of the Regions stresses that, to strengthen the young and fragile democracies in the CEEC, the development of a strong social economy and organised civil society, e.g. via partnerships, is essential.
3.8 Alueiden komitea korostaa, että vahvan osuus- ja yhteisötalouden ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kehittäminen nimenomaan myös kumppanuuksien avulla on olennaisen tärkeää KIE-maiden nuorien ja hauraiden demokratioiden vahvistamiselle.
The Committee also stresses that the need to foster partnerships to develop a strong social economy and organised civil society, and the necessity for cooperation and exchange between the EU and the candidate countries, apply equally strongly to the countries on the southern shores of the Mediterranean covered by the Barcelona process.
Komitea painottaa lisäksi, että tarve edistää kumppanuutta vahvan osuus- ja yhteisötalouden ja kansalaisyhteiskunnan kehittämiseksi sekä tarve tehdä yhteistyötä ja harjoittaa vaihtoa on yhtä voimakas Välimeren etelärannikon maissa, jotka kuuluvat ns. Barcelonan prosessiin.
3.9 As a laboratory of social innovation using new technology, the social economy is an important player to handle the digital divide through a more participative approach of NTIC and using the new communication technologies to build e-democracy and e-learning systems at local level.
3.9 Osuus- ja yhteisötalouden yritykset ovat uusia tekniikoita hyödyntäviä sosiaalisen innovaation laboratorioita ja siten tärkeitä tekijöitä "digitaalikuilun" hallinnassa, sillä niiden avulla voidaan edistää uuteen viestintäteknologiaan osallistumista ja käyttää kyseistä teknologiaa edemokratian ja tieto- ja viestintätekniikkaa hyödyntävien oppimisjärjestelmien kehittämiseen paikallistasolla.
3.10 The social economy needs to be recognised and taken into account in economic and social policies with its specificities at European, national and local level.
3.10 Osuus- ja yhteisötalouden merkitys on tunnustettava ja sen erityispiirteet tulee ottaa huomioon paikallisessa, valtakunnallisessa ja Euroopan yhteisön harjoittamassa talous- ja sosiaalipolitiikassa.
With its capacity to reconcile the economic and the social spheres and by coupling the spirit of entrepreneurship with social purposes, it can combat passive dependency in social welfare systems.
Sillä on kyky sovittaa yhteen taloudelliset ja sosiaaliset tahot ja yhdistää yrittäjyys sosiaalisiin tavoitteisiin, minkä ansiosta se pystyy torjumaan passiivista riippuvuutta sosiaaliturvajärjestelmistä.
This can lead to winwin situations in which public resources for services are supplemented by market and voluntary resources.
Tuloksena voi olla tilanne, jossa on vain voittajia ja jossa julkisiin palveluihin suunnattuja varoja täydennetään markkina-ja vapaaehtoisresursseilla.
3.11 Specific attention should be paid to the economic and social principles of partnership and socioeconomic enterprises in educational curricula and particularly in MBA programmes.
3.11 Kumppanuuksissa ja osuus- ja yhteisötalouden yrityksissä sovellettaviin taloudellisiin ja sosiaalisiin periaatteisiin tulee kiinnittää erityistä huomiota opetuksessa ja etenkin liikkeenjohdollisessa koulutuksessa.
Education currently focuses on general economic principles based mainly on traditional economic thinking.
Opetuksessa keskitytään nykyisellään etenkin talouden yleisiin periaatteisiin, jotka pohjautuvat eritoten talouden perinteisiin malleihin.
In addition to commercial training, the socioeconomic manager ought also to receive specific training in break-even and continuity management and the calculation and assignment of the value of the social component.
Osuus- ja yhteisötalouden hallintotehtävissä toimivien tulisi kaupallisen koulutuksen lisäksi saada erityiskoulutusta hallinnon kustannuustehokkuudessa ja jatkuvuudessa sekä sosiaalinäkökohtien arvon laskennassa ja niiden aiheuttamien kustannusten jakamisessa.
This should be included in the ESF regulations in the context of lifelong learning opportunities, e.g. with a view to establishing training courses in this field.
Tämä seikka tulee ottaa huomioon myös ESR:n suuntaviivoissa sekä elinikäisten oppimismahdollisuuksien luomisessa, ja aiheesta on järjestettävä oppijaksoja.
The Committee of the Regions' recommendations to the Council and the European Commission concerning partnerships and the social economy:
Kumppanuuksia ja osuus- ja yhteisötaloutta koskevia alueiden komitean suosituksia neuvostolle ja Euroopan komissiolle
4.1 partnerships should be included in the White Paper on Governance in the European Union as a basic instrument for local and regional governments, together with the express recommendation that all Member States and candidate countries take decisive steps to make use of partnerships to promote territorial economic development, social cohesion and the social economy;
4.1 Eurooppalaisesta hallintotavasta annetussa valkoisessa kirjassa tulee mainita kumppanuus yhtenä alue- ja paikallishallinnon perusvälineenä, ja siinä tulee erityisesti suosittaa, että kaikki jäsenja ehdokasvaltiot soveltavat kumppanuuksia aktiivisesti alueellisen talouskehityksen, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja osuusja yhteisötalouden edistämiseksi.
4.3 an article should be included in the Guidelines for Member States' Employment Policies with regard to Local Employment Action Plans, with a view to enabling the formation of partnerships to be entered as an item of expenditure and enabling the time invested in this work by local authorities to be eligible for compensation.
4.3 Työllisyyttä koskevia paikallisia toimintasuunnitelmia koskeviin jäsenvaltioille annettaviin suuntaviivoihin on sisällytettävä artikla, jossa sallitaan kumppanuuksien perustamisen sisällyttäminen kuluihin sekä paikallisviranomaisten kyseiseen toimintaan käyttämän ajan korvaaminen.
Guideline 11 should be amended accordingly and its relevance for all four pillars must be better recognised in the guidelines for 2002 and subsequent years;
Euroopan työllisyyspolitiikan suuntaviivaa 11 on vastaavasti korostettava ja sen merkitys kaikkien neljän pylvään kannalta on todettava entistä selkeämmin vuoden 2002 ja sitä seuraavien vuosien suuntaviivoissa.
4.4 legislation and regulatory restrictions have an important impact, giving more or less favourable frameworks to the emergence of new initiatives like social enterprises.
4.4 Lainsäädännöllä ja sääntelyyn perustuvilla rajoituksilla on huomattava vaikutus, ja ne luovat enemmän tai vähemmän suotuisat olosuhteet uusien aloitteiden kuten sosiaaliperustaisten yritysten syntymiselle.
A benchmarking approach would be suitable.
Sopiva toimintatapa olisi valiovertailun hyödyntäminen.