natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission considers that for voluntary organizations and foundations, this task could be undertaken within the European observatory for SMEs, and proposes that the collection and analysis of information, in the framework of the existing structures, should be based on what voluntary organizations do and want to do at transnational level, and particularly on the problems which they encounter in doing so, i.e. problems arising from differences in their legal forms in the various States, money transfers, leasing or purchasing premises in other States, obtaining subsidies, the effectiveness of the mutual recognition of vocational qualifications, obstacles to sponsoring in the Member States, etc.
Koska näistä asioista ei yleensä tiedetä kovinkaan paljon, etenkään jäsenvaltioiden ja yhteisön tasolla, tilannetta on pyrittävä parantamaan. Yksi tapa tilanteen korjaamiseksi on järjestöjen ja niiden työn profiilin nostaminen.
It would also look to identify areas of good practice which could be pro moted and disseminated.
Tästä syystä ja tukeakseen valkoisessa kirjassa ¡Imaistua pyrkimystä alaa koskevan tietämyksen parantamiseen komissio harkitsee järjestötoiminnan ja Euroopan kansalaisuuden vuoden ehdottamista.
1 The Recite and ECOS/Ouverture programmes, and also the PACTE programme can facilitate the internationalization of
Komissio ehdottaa lisäksi seuraavia toimenpiteitä Euroopan yhteisön tasolla:
• To undertake transnational activities, voluntary organizations need instruments which are not yet widespread, but which are a sine qua non for any activity of this kind.
(') Komissio on julkaissut luettelon Euroopan yleishyödyllistä, jotta virkamiehet voisivat varmistaa, että järjestöjen kuuleminen saadaan järjestelmällisemmäksi ja kattavammaksi.
These instruments range from a knowledge of languages to familiarity with current differences in the various Member States concerning taxation, working methods, administrative procedures, etc.
Järjestöillä on erittäin tärkeä tehtävä välittäjinä kansalaisten ja viranomaisten välillä, vaikka tätä tehtävää ei vielä ole tunnustettu asianmukaisella tavalla.
There is great demand for training on the part of those voluntary organizations which are interested in expanding their transnational voluntary organizations and foundations.
Järjestöt haluavat, että niiden välittäjän-
from public authorities, and also enable study visits, and the attendance of conferences, seminars and training events for organizations which nor mally lack the means to do so.
• Komissio tunnustaa sen tärkeän tehtävän, joka järjestöillä voi olla tiedonvälittäjinä ja tavallista kansalaista lähellä olevina yhteisöinä, ja komission tarkoituksena on lisätä järjestöjen mahdollisuuksia osallistua komission tiedotustoimintaan.
tive procedures, which often lead to delays in pay ments can prevent small, lean voluntary organizations from making the valuable contributions they have the potential to make in the implementation of the various EU funding programmes.
Komission tarkoituksena on tämän vuoksi varmistaa, että järjestöjen merkitys tunnustetaan ja tuodaan esille kaikkien vastaisuudessa järjestettävien Euroopan teemavuosien yhteydessä.
In so far as the Structural Funds are concerned, the Commission will, in conjunction with the Member States, continue to actively explore ways of facilitating access to Community finance, including the possibility of pre-financing by the Member States and the increased use of global grant finance.
• Järjestöjen on usein erityisen vaikea löytää oman jäsenvaltionsa ulkopuolelta yhteistyökumppaneita, jotka voisivat auttaa järjestöjä niiden kansainvälisessä toiminnassa ja helpottaa yhteisön rahoituksen saamista rahastoista, joiden kelpoisuusehtoihin kansainvälinen yhteistyö kuuluu.
In general terms, it will be proposing ways of streamlining and simplifying procedures in the context of the reform of the Structural Funds which is due to take effect from the year 2000.
Tilannetta vaikeuttaa usein myös se, että useat yritysten käyttöön suunnitellut yhteisön välineet ja politiikat, joilla helpotetaan yhteistyökumppaneiden löytämistä yhteisön tasolla (BC-Net, Europartenariat, BCCjne.) eivät välttämättä sovellu järjestöjen tarpeisiini').
Likewise, it will continue to encourage a broad interpretation of the concept of partnership extended to economic and social partners,' compatible with the need for proper and effective systems for monitoring the management of public funds.
Komissio varmistaa, että myös järjestöt pystyvät hyödyntämään näitä välineitä ja että ne vastaavat järjestöjen erityistarpeita.
• The numerous difficulties facing voluntary organizations when they contemplate transnational pro jects are often the result of national legislations which are ill-suited to the new needs, but they can also arise from the effect of measures taken at Community level, which, since they were drafted with other objectives in view, may turn out to be obstacles for voluntary organizations and foundations.
• Yhdistysten ja säätiöiden edun mukaista on osallistua aktiivisesti tietoyhteiskunnan kehittämiseen. Niiden tietämystä tietoja viestintäteknologian ja sen tarjoamien palvelujen ja sovellusten mahdollisuuksista ja eduista on pyrittävä lisää mään.
For this reason the Commission proposes to study and monitor closely the effects of Community policies, actions and legislation on this sector.
Helpottaakseen tiedon saantia komissio on jo perustanut tietoyhteiskunnan hanketoimiston, joka toimii täyden palvelun periaatteella.
This follow-up and analysis should be carried out systematically also through better inter departmental coordination, with the aim both of monitoring the implementation of Community rules in the sector and of promoting the structures of voluntary organizations and their access to the single market.
Tietoyhteiskuntafoorumi pyrkii saamaan mukaan poliittiseen keskusteluun kaikki asianomaiset tahot, myös yhdistykset ja säätiöt.
The Commission will also explore ways of publicizing more widely information on existing
Yhdistysten ja säätiöiden osallistumista kokeiluhankkeisiin on kannustettava erityisesti sovellusten alalla.
Community finance which is available to voluntary organizations and foundations.2
Näitä ovat mm. ongelmat, joita aiheutuu järjestöjen eri laisista oikeudellisista muodoista, varojen siirrosta, toisen jäsenvaltion alueella sijaitsevien tilojen vuokraamisesta tai ostamisesta, tukien hakemisesta, ammatillisen pätevyyden molemminpuolisesta tunnustamisesta ja sponsoroinnin esteistä jäsen valtioissa.
The Commission intends to conduct a broad dialogue involving the sector, the European Parliament, the Committee of the Regions, the Economic and Social Committee, Member States and other interested parties in order to fully discuss the issues contained in this document.
• Järjestöt tarvitsevat kansainvälistä toimintaansa varten välineitä, joita ei vielä ole laajasti saatavilla mutta jotka ovat ehdottoman välttämättömiä tällaiselle toiminnalle.
The Commission intends to hold a series of conferences and seminars to discuss the communication and issues arising out of it jrjfcîi. -.--t*·-.-.»
Näitä ovat muun muassa kielitaito sekä kunkin jäsenvaltion verotuskäytännön, toimintatapojen ja hallintokäytännön tuntemus.
The results of activities financed under the new budget line B3-4013 will help shed some light on the employment dimension of the third sector.
• Monet järjestöt ovat esittäneet, että rahoituksen saamista sekä rakennerahastoista että muista lähteistä on helpotettava.
In particular the actual and potential role of the voluntary sector and foundations in the employment development process and their job-creation capacity will be examined and examples of best practice identified.
Komissio jatkaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa sellaisten keinojen etsimistä, joilla voidaan parantaa järjestöjen mahdollisuuksia rakennerahastoista myönnettävän rahoituksen saamiseen.
The Commission will ensure that the resulting analysis and conclusions are widely disseminated. seminated.
Tähän liittyvät myös jäsenvaltioiden mahdollisesti tarjoama esirahoitus sekä yleiskattavan tuen lisääminen.
The European Commission's support through training and the use of information technologies will improve their capacity to network in order for them to fully participate in European Community programmes.
Komissio ehdottaa lisäksi menettelyjen selkeyttämistä ja yksinkertaistamista rakennerahastojen uudistuksen yhteydessä, joka on tarkoitus toteuttaa vuonna 2000.
' Article 4 of the Framework Regulation No 2081/93 on the Structural Funds.
Se kannustaa lisäksi myös jatkossa kumppanuuden käsitteen tulkitsemista siten, että se kattaa myös taloudelliset toimijat ja työmarkkinaosapuolet^).
2 DGVIII (Development) already has a document 'Digest of
(') RECITE- ja ECOS/OUVERTURE-ohjelmilla sekä PACTE-ohjel-malla voidaan helpottaa yhdistysten ja säätiöiden kansainvälistymistä. välistymistä.
Community resources available for financing the activities of NGOs and other Governmental and/or decentralized bodies representing civil society in the fields of development co operation and humanitarian aid'.
(2) Rakennerahastoista annetun asetuksen N:o 2081/93 4 artikla. la.
The Commission could help organizations such as foundations to explore the possibility of them setting up a special fund in order to facilitate the transnational work of voluntary organizations.
Alalla on tulevaisuudessa todennäköisesti ratkaisevan tärkeä merkitys kaikki kansalaiset kattavan tietoisuusyhteiskunnan rakentamisessa.
How many voluntary organizations and foundations are there?
Kuinka monta yhdistystä ja säätiötä on olemassa?
How are they financed?
Miten niiden rahoitus toimii?
How many people belong to voluntary organizations?
Kuinka monta jäsen tä yhdistyksillä on?
How many people do they employ?
Kuinka monta työntekijää yhdistysten palveluksessa on?
How many people work for voluntary organizations or foundations as volunteers?
Kuinka monta vapaaehtoistyöntekijää yhdistyksillä ja säätiöillä on?
How big is the sector, and is it grow ing?
Miten laaja koko ala on, ja kasvaako se?
How is it developing at the European level?
Miten se kehittyy Euroopan tasolla?
What are its needs and aspirations for the future?
Mitkä ovat sen tulevaisuuden tarpeet ja pyrkimykset?
Unfortunately, as has already been made clear, there is a serious lack of information about the voluntary sector in Member States, and still more at the European level.
vuoden 1971 jälkeen ja noin 45 °/o vuoden 1981 jälkeen. Ei ole syytä uskoa, että otanta olisi vinoutunut nuorten yhdistysten suuntaan, eikä kasvu vauhti näytä olevan hidastumassa.
This lack of essential facts reflects not simply what has, until fairly recently, been a lack of interest amongst scholars and policy makers, but also the absence of any sort of convenient sampling frame.
Eri jäsenvaltioiden välillä on eroja - on täysin ymmärrettävää, että Espanjassa ja Portugalissa ala on keskimäärin nuorempi kuin muualla Euroopassa (otannan espanjalaisista järjestöistä 84% ja portugalilaisista 85 °/o oli perustettu vuoden 1971 jälkeen ja vastaa
non, highlighting in particular the very marked increase in the number of voluntary organizations in the last 20 or so years.
1.1 vasti 63 0/oja 62% vuoden 1981 jälkeen), mutta sama perusilmiö näkyy kaikkialla Euroopassa.
The growth of the sector in the last decade might justly be called explosive.
Kuten edellä todettiin, on olemassa valitettavan vähän tietoa järjestöalasta jäsenvaltioissa, saati Euroopan tasolla.
Of the voluntary organizations which responded to the questionnaire, some 75% were founded after 1961, about 65% after 1971 and about 45% after 1981.
Tiedon puute osoittaa, ettei tutkijoilla ja päätöksentekijöillä ole viime aikoihin asti ollut kiinnostusta tähän alaan ja ettei selkeää otantakehystä ole ollut käytettävissä.
There is no reason to believe that the sample was abnormally 'young' nor does growth appear to be slackening.
Tähän voimakkaaseen kasvuun on epäilemättä monia syitä, mutta merkittäviä tekijöitä ovat varmasti olleet seuraavat:
There are no doubt many reasons for this very marked growth but the following factors have almost certainly been influential:
• Hyvinvointi on kasvanut toisen maailmansodan jälkeen ja vapaa-aika on lisääntynyt (lyhyempi työviikko, pidemmät lomat ja kaksipäiväiset viikon loput).
• increases in prosperity following the second world war and latterly increased leisure time (shorter working week, longer holidays and two-day week ends);
• Työelämän painopiste siirtyi kohti palvelualoja useimmissa Euroopan maissa 80-luvulla.
• the shift evident in most European economies during the 1980s towards the provision of services; vices;
• Aiemmin julkiset palvelut (erityisesti sosiaalipalvelut) ovat yhä enemmän siirtyneet yhdistysten hoidettaviksi (sosiaalipalvelujen yksityistäminen).
In an attempt to throw some light on the scene, the Commission therefore decided to carry out a questionnaire study of voluntary organizations in all the Member States.
Selvittääkseen tilannetta komissio päätti tehdä kyselytutkimuksen yhdistyksistä kaikissa jäsenvaltioissa.
The method used was to distribute questionnaires to voluntary organizations throughout Europe via their representative organizations in Brussels and at national level.
Kyselylomaketta jaettiin kaikkialle Eurooppaan yhdistyksiä Brysselissä edustavien järjestöjen kautta, minkä lisäksi sitä jaettiin kansallisella tasolla.
The survey was carried out between June and October 1993 and altogether some 2 300 replies were received.
Tutkimus tehtiin heinä-lokakuussa 1993, ja vastauksia saatiin noin 2 300.
This is a surprisingly good response and the Commission is grateful to everyone involved.
Palaute oli hämmästyttävän runsasta, ja komissio kiittää kaikkia osallistuneita.
The response may itself be taken as an indication of the lively interest that voluntary organizations in the different Member States have in developments at a European level.
Palautteen runsaus osoittaa jo sinänsä, miten kiinnostuneita eri jäsenvaltioiden yhdistykset ovat Euroopan tason kehityksestä. sestä.
• the increasing delegation to voluntary organizations of services (particularly social services) previously delivered by public authorities ('social privatization'); vatization');
• Yleinen mielipide on siirtynyt kannattamaan yhdistysten harrastamaa yksilöllistä asiakaskeskeistä lähestymistapaa yhdenmukaisten ja kasvottomien julkisten palvelujen sijasta.
Given the method used, which was the only one open to the Commission, the study must be regarded as strictly exploratory and its results, which are not in any sense scientific, should be treated with caution.
Käytetty menetelmä oli ainoa komission käytettävissä oleva.
The findings are, however, of interest and are discussed below.
Tutkimusta onkin pidettävä yksinomaan alustavana, ja sen tuloksiin, jotka eivät missään nimessä täytä tieteellisiä kriteerejä, on suhtauduttava varauksella.
• changes in public preferences away from uniform and relatively impersonal services of the kind typically provided by public authorities towards the more individual client-oriented approach favoured by voluntary organizations;
Tulokset ovat kuitenkin mielenkiintoisia, ja niitä käsitellään seuraavassa.
Growth of the sector
Alan kasvu
All the evidence suggests that the associative sector has grown enormously since the end of the last war and the survey clearly reflects this phenome-
Kaikki viittaa siihen, että järjestöala on kasvanut suunnattomasti viime sotien jälkeen, mikä ilmenee myös tutkimuksesta.
• the identification of a whole range of new needs and the growth of new social preoccupations (e.g. sexual equality, the environment and preser-
• Tietyissä jäsenvaltioissa oli historiallisista syistä patoutuneita yhdistymistarpeita, erityisesti Espanjassa ja Portugalissa poliittisten muutosten jälkeen.
vation of the biosphere, foreign aid to developing countries following the granting of independence to former colonies in the 1960s, peace, etc.);
ja varallisuutta sekä alan kehittyneisyyttä jäsenvaltiossa. tiossa.
The average number of members indirectly represented was over 1 300 000.
Lisäksi vuoden 1968 yhteiskunnallisten ja poliittisten mullistusten jälkeen syntyi tarve luoda rakenteita valtionhallinnon ulkopuolelle.
Larger bodies tend to be older, as do organizations working in fields of obvious and enduring interest, such as social services and education.
• Euroopassa tapahtuu väestömuutoksia, esimerkiksi eläkeläisten ja työttömien määrä kasvaa.
The size of the membership also reflected to some degree the size and relative wealth of the Member State and the relative maturity of the sector.
Jäsenvaltiot joutuvat siirtämään palveluja valtiolta yksityis- ja järjestöalalle leikatakseen julkisia menoja.
Numbers of members
Jäsenmäärät
The numbers of staff employed by voluntary or ganizations varies very widely — from none at all to many thousands.
Yhdistysten palkkaamien työntekijöiden määrä vaihteli suuresti: nollasta tuhansiin.
The great majority of voluntary organizations are, in effect, small enterprises and, like their counterparts in the conventional economy, most employ no more than a handful of staff.
Suurin osa yhdistyksistä vastaa pienyrityksiä ja kuten pienyrityksilläkin niillä on vain kourallinen työntekijöitä.
A few, however, are large organizations by any standards, employing large numbers of full and part-time salaried staff.
Muutamat yhdistykset ovat kuitenkin kiistattomasti suuria organisaatioita, ja niillä on runsaasti kokopäiväistä ja osa-aikaista palkattua henkilö kuntaa.
One well-known voluntary organization in the Community has over 13 million members.
Eräässä hyvin tunnetussa yhteisön alueella toimi vassa yhdistyksessä on yli 13 miljoonaa jäsentä.
Most voluntary organizations, however, are small, often having no more than a handful of active adherents.
Useimmat yhdistykset ovat kuitenkin pieniä ja toimivat vain muutaman aktiivisen jäsenen voimin.
Because of the methods used by the Commission, the sample contains a disproportionate number (30%) of 'intermediary organizations' in the sense explained in paragraph 4 and of national organizations.
Komission käyttämän menetelmän johdosta otannassa on suhteettoman suuri osuus (30%) kohdassa 4 määriteltyjä välittäjäjärjestöjä ja kansallisia järjestöjä.
The results will therefore have considerably overestimated the average size of voluntary organizations in the Community.
Tuloksissa esiintyvä yhteisön yhdistysten keskikoko on niin ollen huomattavasti todellista suurempi.
(Most intermediary organizations responding to the survey were federations - that is, umbrella bodies providing some centralized services (such as information and combined lobbying) for a number of separate voluntary organizations or branches (usually with their own legal identity) working in the same field.
(Useimmat kyselyyn vastanneet välittäjäjärjestöt olivat keskusliittoja. Ne ovat siis kattojärjestöjä, jotka tarjoavat keskitettyjä palveluita, kuten tietopalveluja ja keskitettyä edunvalvontaa erillisille, oikeusasemaltaan yleensä itsenäisille yhdistyksille tai toimialoille, jotka toimivat samalla alalla.
Nonetheless the figures are of interest.
Tulokset ovat joka tapauksessa mielenkiintoisia. toisia.
The average voluntary organization in our sample employed 40 full and 10 part-time staff.
Otoksen perusteella keskivertoyhdistyksellä on 40 kokopäiväistä ja 10 osa-aikaista palkattua työntekijää.
The equivalent average figure for intermediary organizations was a little higher.
Vastaava keskiarvo oli välittäjäjärjestöillä hieman korkeampi.
These averages do, however, conceal wide variations.
Keskiarvo kätkee kuitenkin laajan hajonnan.
Thus some 14% of our sample employed no paid staff at all, 17% employed over 50 people (full and part-time), 6% between 101 and 500, and 4% over 501.
Niinpä vastanneista yhdistyksistä 14 prosentilla ei ollut palkattua henkilökuntaa lain kaan, 17 prosentilla oli yli 50 työntekijää (kokopäiväiset ja osa-aikaiset yhteensä), 6 prosentilla oli 101-500 henkeä ja 4 prosentilla yli 501.
The commonest number of employees was between 1 and 5.
Tavallisin työntekijämäärä oli 15.
Full-time staff appear to work on average for 36 hours a week and part-timers for 20 hours.
Kokopäiväisten työntekijöiden työaika on keskimäärin 36 tuntia viikossa, osa-aikaisten 20 tuntia.
These figures varied less from country to country than they did according to the area in which the voluntary organization was active: for example, as might be expected, voluntary organizations active in the health or social services field tended to employ many more salaried staff than those active in, say, civil rights.
Luvut vaihtelivat enemmän yhdistyksen toimialan kuin maan mukaan. Esimerkiksi terveydenhuolto- ja sosiaalialalla toimivilla yhdistyksillä oli odotetusti huomattavasti enemmän palkattua henkilökuntaa kuin vaikkapa kansalaisoikeuksia puolustavilla järjestöillä.
In the sample, about 40% of voluntary organizations had fewer than 100 members and more than half had fewer than 200.
Vastanneista yhdistyksistä noin 40 prosentilla jäsenmäärä oli alle 100, ja yli puolella jäsenmäärä oli alle 200.
The range was, however, very wide.
Hajonta oli kuitenkin suuri.
Thus, 13% of the sample had between 1000 and 5 000 members, and 15% had over 5 000.
Vastanneista 13 prosentilla oli jäsenmäärä 1 0005 000, ja 15 prosentilla yli 5 000.
As would be expected, national organizations tended to have more members than those with a regional focus - they appear, roughly speaking, to have twice as many members as regional organizations.
Kuten odottaa saattoi, kansallisilla järjestöillä on enemmän jäseniä kuin alueellisilla, karkeasti arvioiden kaksi kertaa enemmän.
Of the federations responding to the survey very nearly half represented more than 50 organizations, with 9% representing over 500. Such bodies
Kyselyyn vastanneista keskusliitoista miltei puolet edusti yli 50:tä järjestöä; 9 % edusti yli 500:aa järjestöä.
Of our sample 81% said that they employed volunteers.
Vastanneista keskusliitoista yli puolet (55 %) edusti epäsuorasti yli 10 000:ta jäsentä, ja 32 % edusti yli 100 000:ta jäsentä.
Voluntary organizations in some countries appeared to make rather greater use of volunteers
Epäsuorasti edustettujen jäsen määrien keskiarvo oli yli 1 300 000.
These averages conceal wide variations between voluntary organizations themselves and between countries.
Toinen tärkeä tuen lähde yhdistyksille on tietenkin vapaaehtoistyö.
By and large it is, as would be expected, voluntary organizations in the richer Member States which have on average bigger assets, though the variation in even these countries is as wide as anywhere.
Vastanneista yhdistyksistä 81 % ilmoitti käyttävänsä vapaaehtoistyövoimaa.
Expenses than others, but in no country did the proportion of voluntary organizations which have volunteers working for them fall below 60%.
Joiden kin maiden yhdistykset tuntuivat käyttävän enemmän vapaaehtoistyövoimaa kuin toisten, mutta missään maassa vapaaehtoistyövoimaa käyttävien yhdistysten osuus ei ollut alle 60%.
Again, the numbers of volunteers employed varied widely: 30% of voluntary organizations (including federations and other intermediary organizations) told us that between 1 and 5 volunteers were active in their organization; about 18% reported that they were supported by between 6 and 10 volunteers; 60% had over 51 volunteers; 10% had between 101 and 500; and 7% had over 500.
Vapaaehtoistyöntekijöiden määräkin vaihteli suuresti: 30 % vastanneista (mukaan lukien keskusliitot ja muut välittäjäjärjestöt) ilmoitti vapaaehtoistyön tekijöiden määräksi 1-5; noin 18% 6-10; 60 prosentilla oli yli 51 vapaaehtoistyöntekijää, 10 prosentilla 101-500 ja 7 prosentilla yli 500.
A few voluntary organizations (3%) were supported by over 2 000 volunteers.
Muutamalla yhdistyksellä (3 %) oli yli 2 000 vapaaehtoistyöntekijää.
On average each volunteer spent about nine hours a week working for the organization they supported.
Kukin vapaaehtoistyöntekijä teki yhdistykselleen keskimäärin 9 viikkotuntia töitä.
On average the costs incurred by our sample organizations amounted to the following:
Nämä erot eivät näyttäneet riippuvan jäsenvaltion koosta,