natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Furthermore, in order to respond to market requirements, SMEs must be better able to integrate the environmental dimension into their manufacturing processes and products.
Markkinoiden vaatimusten mukaisesti yritysten on myös emäsflä paremmin otettava tuotantoprosesseissaan ja tuotteissaan huomioon ynmãrístôiAõkoÍMÍat
7.1 Enterprise competitiveness Promoting the competitiveness of European industry
7.1 Yritysten kilpailukyky Euroopan teollisuuden kilpailukyky
The Council Decision of 25 June 1996 on the implementation of a Community action programme to strengthen the competitiveness of European industry122sets out a series of guidelines concerning, inter alia, implementation of the 1994 communication on competitiveness123in the areas of intangible investments, industrial cooperation, competition and modernisation of public authorities, the emergence of the learning society (promoting continuing training), the development of industrial cooperation with all third countries and the strengthening of the relationship with the United States through the Trans-Atlantic dialogue and standardisation.
Neuvoston 25. toukokuuta 1996 tekemässä päätöksessä Euroopani teollisuuden kilpailukykyä edistävän yhteisön toimintaohjelman täytäntöönpanosta11— annetaan suuntaviivoja muun muassa vuoden 1994 työllisyystiedonannon täytäntöönpanosta1123seuraavilla aloilla immateriaalisijoitukset, teollinen yhteistyö, kilpailukyky ja julkishallinnon nykyaikaistaminen, elinikäinen koulutus (täydennyskoulutuksen edistäminen), kolmansien maiden kanssa toteutettavan teollisen yhteistyön kehittäminen, suhteiden lujittaminen Yhdysvaltoihin käymällä vuoropuhelua ja standardointi.
Two sectoral Communications were adopted in 1996, one on textiles and clothing and the other on the chemical industry.
Aiheesta annettiin vuonna 1996 kaksi alakohtaista tiedonantoa, joista toinen koski tekstiili- ja vaatetusalaa ja toinen kemianteollisuutta.
7.1.1 Textiles and clothing
7.1.1 Tekstiili-ja vaatetusala
In May 1996, the Commission adopted a communication on the competitiveness of subcontracting in the textile and clothing industry124.
Komissio antoi toukokuussa 1996 tiedonannon Euroopan unionin tekstiili- ja vaatetusteollisuuden alihankinnan kilpailukykyisyydestä124.
In June 1996, a Round Table on the
Kesäkuussa 1996 komissio järjesti pk-yritysvaltaisen Euroopan tekstiili- ja vaatetusalan pyöreän pöydän kokouksen.
It provided the opportunity for representatives of the European federation representing this sector (EURATEX), the leaders of the National federations, the social partners and representatives of the Member States to discuss the problems of the sector with the Commission.
Se tarjosi alan Euroopan tason liiton (EURATEX) edustajille, kansallisten liittojen johtajille, työmarkkinaosapuolille ja jäsenvaltioiden edustajille mahdollisuuden keskustella komission kanssa alan ongelmista.
Following this Round Table, three joint working groups were created in June 1996 on the Commission's initiative, covering the promotion of the sector's competitiveness (innovation, RTD, information technologies, employment and training, structural adjustment, industrial cooperation), as well as the internal framework (partnerships between enterprises in the EU, State aid policy, internal market and trade) and external relations (industrial cooperation with third countries, market access, customs and anti-fraud, external trade).
Tämän kokouksen seurauksena kesäkuussa 1996 asetettiin komission ehdotuksesta kolme yhteistä työryhmää, jotka käsittelevät alan kilpailukyvyn parantamista ( innovaatiot, TTK, tietotekniikka, työllisyys ja koulutus, rakennemuutos, teollisuusyhteistyö), alan sisäistä rakennetta (EU:ssa toimivien yritysten yhteistyö, valtiontuet, sisämarkkinat ja sisämarkkinakauppa).
The objective is to improve the flow of information between the industry and the Commission, to identify existing programmes and measures relevant for enterprises in the textile and clothing sector, to consider further potential initiatives to assist the sector and to match any such action more closely to enterprises' needs.
Tavoitteena on parantaa alan ja komission välistä tiedonkulkua, yksilöidä tekstiili- ja vaatetusalan kannalta merkittävät olemassa olevat ohjelmat sekä laatia uusia aloitteita alan hyväksi ja tarkastella tarvetta politiikan kohdentamisen muuttamisesta, jotta voidaan vastata mahdollisimman hyvin yritysten tarpeisiin.
This working group met three times in 1996 and 1997, and a Communication is currently being prepared by the Commission.
Työryhmä kokoontui kolme kertaa vuosien 1996 ja 1997 aikana, ja komissio valmistelee parasta aikaa tiedonantoa aiheesta.
Council Decision 96/413/EC of 25 June 1996, OJ L 167 of 6.7.1996, p.
Neuvoston päätös 96/413/EY, 25.6.1996, EYVL L 167,6.7.1996, s. 55. KOM (94) 319, 14.9.1994. KOM (96) 210, 15.5.1996.
competitiveness Communication : actions to improve the regulatory framework, focusing on the consolidation, updating and/or simplification of the current regulatory framework for chemical substances and preparations, as well as the application of a sound approach for all new possible regulatory initiatives.
Tiedonannossa määritetään joukko toimia, joilla pyritään parantamaan alan kilpailukykyä. Komission, alan ja/tai jäsenvaltioiden toimet on jaoteltu neljään teollisen kilpailukyvyn pääalaan: oikeudellisten puitteiden parantamistoimet, jossa keskitytään kemiallisia aineita koskevan nykyisen lainsäädännön konsolidointiin, päivittämiseen ja/tai yksinkertaistamiseen sekä järkevän lähestymistavan käyttöön mahdollisten uusien säädösaloitteiden toteuttamisessa.
An example of such activities that is of particular importance for SMEs is the simplification of procedures for the notification of new chemicals.
Erityisesti pkyritysten kannalta merkittävä esimerkki tällaisista toimista on uusien kemikaalien ilmoitusmenettelyn yksinkertaistaminen.
Quality and standardisation Quality policy
7.2 Laatu ja standardointi 7.2.1 Laatupolitiikka
The Euromanagement project (1993-1994) showed that, particularly when faced with market pressures relative to the certification of quality systems, SMEs have serious difficulties in developing and applying a quality component adapted to their needs (existence on the market, improving their organisation and competitiveness).
Euromanagement-kyselytutkimuksessa (1993-1994) kävi ilmi, että laatujärjestelmän sertifiointia koskevan markkinapaineen vuoksi pk-yrityksillä on suuria vaikeuksia tarpeisiinsa soveltuvan laadunvarmennusmenettelyn laatimisessa ja toteuttamisessa (markkinoilla toimiminen, yritysten organisaation ja kilpailukyvyn parantaminen).
The Commission has therefore endeavoured to integrate the SME dimension into its European quality policy.
Komissio pyrkii voimakkaasti sisällyttämään pk-yritysnäkökulman Euroopan laatupolitiikkaan, jonka erityisenä tavoitteena on kiinnittää toimijoiden huomio jälleen laatuun (laatujärjestelmien sertifiointiakin pidemmälle).
The main aim of this policy is to shift the emphasis of the debate on quality (over and above the certification of quality systems) towards making it an element of the global strategy of enterprises seeking to improve their competitiveness on an ongoing basis.
Laatu olisi nähtävä yritysten yleisstrategian osana, jonka avulla kilpailukykyä voidaan parantaa jatkuvasti.
Two specific initiatives in the context of European quality policy are now receiving Commission support: the European Quality Award for SMEs and a Eurochambres project on quality.
Komissio tukeekin kahta Euroopan laatupolitiikkaan liittyvää erityisaloitetta: Euroopan pkyritysten laatupalkintoa ja Eurokauppakamarit-laatuhanke.
The European Quality Award for SMEs (first awarded in 1997) was developed by the EFQM (European Foundation for Quality Management) and the EOQ (European Organisation for Quality), based on the European Quality Award which was launched in 1992.
Euroopan pkyritysten laatupalkinnon (ensimmäinen myönnetään vuonna 1997) perustivat Euroopan laatujohtamissäätiö EFQM (European Foundation for Quality Management) ja Euroopan laatuyhdistysten liitto EOQ (European Organisation for Quality).
It suggests a model of excellence for quality management as well as a selfevaluation methodology based on this model, to make it easier for SMEs to understand and apply the concepts of total quality.
Pkyritysten palkinto laadittiin vuonna 1992 ensimmäisen kerran jaetun Euroopan laatupalkinnon pohjalta. Palkinnon avulla tuodaan esille laatujohtamisen hyviä malleja ja tähän malliin perustuva itsearviointimenetelmä.
The aim of the award is to encourage and give recognition to the achievement of excellence by SMEs in quality management as the best strategy to improve their competitiveness.
Tavoitteena on parantaa pkyritysten kokonaislaatukäsitteen tuntemusta ja toteutusta. Palkinnolla pyritään kannustamaan pkyritysten laatujohtamistoimintaa antamalla tunnustusta hyvästä toteutuksesta, koska laatujohtaminen on pkyrityksille paras tapa parantaa kilpailukykyään.
The Eurochambres quality project aims to promote quality awareness programmes among SMEs by using benchmarking techniques, with the support of the existing network of European Chambers of Commerce and Industry.
Eurokauppakamarihankkeella pyritään edistämään pkyrityksille suunnattuja laatutiedotusohjelmia, joissa käsitellään esikuva-analyysin käyttöä. Hankkeessa hyödynnetään olemassa olevaa Euroopan kauppa- ja teollisuuskamarien verkostoa.
In more general terms, this initiative is part of the effort to establish a European benchmarking network at enterprise level, and it aims to create favourable conditions for SME access to this network.
Aloitteen tavoitteena on yleisellä tasolla tarkastella eurooppalaisen esikuva-analyysiverkoston luomista yritystasolle ja luoda pkyrityksille hyvät mahdollisuudet osallistua verkon toimintaan.
7.2.2 Standardisation and certification 7.2.2.1 Standardisation awareness campaign
7.2.2 Standardointi ja sertifiointi
A promotional campaign held by the network of Euro Info Centres in 1995 and 1996 focused exclusively on the topic of European standardisation policy.
Euroneuvontakeskukset (EIC) toteuttivat vuosina 1995-96 täysin Euroopan standardointipolitiikkaan keskittyneen tiedotuskampanjan.
1 400 events were held and 3 600 articles appeared in the press of all the Member States, allowing SMEs to familiarise themselves with basic safety requirements and with the harmonised European standards on technical matters.
Pkyrityksille esiteltiin 1400 tapahtumassa ja 3 600 lehtiartikkelissa kaikissa jäsenvaltioissa tärkeimmät turvallisuusmääräykset ja Euroopan unionissa sovellettavat yhtenäistetyt tekniset standardit.
brochures, practical factsheets and software to guide entrepreneurs in procedural matters, and the promotion of a consultant/interface service provided by the EICs between local entrepreneurs, the Community institutions and the national bodies involved in implementing Community directives.
Toteutetut toimet perustuivat Euro Info Centres yrityksissä etukäteen suorittamiin kyselytutkimuksiin, CE-merkinnän saamiseksi noudatettavia standardeja ja teknisiä määräyksiä käsitteleviin tiedotuspäiviin, esitteiden tuottamiseen ja jakeluun, yritysten avuksi laadittuihin lomakkeisiin, ja Euro Info Centres neuvonta/välittäjäpalveluihin paikallisten yrittäjien, Euroopan yhteisön toimielinten ja kansallisella tasolla direktiivejä toteuttavien tahojen välillä.
To enable SMEs to participate more fully in the European standardisation process, and especially in the work of the CEN (the European Committee for Standardisation) and CENELEC (the European Committee for Electrotechnical Standardisation), the Commission gave its support to the setting up of NORMAPME, the Technical Standardisation Bureau for Craft, Small and Medium-Sized Enterprises.
Antaakseen pkyrityksille paremmat mahdollisuudet osallistua eurooppalaiseen standardointiin, erityisesti Euroopan stardardointikomitean (CEN) ja Euroopan sähkötekniikan standardointikomitean (CENELEC) työhön, komissio on tukenut standardoinnissa käsiteollisuutta ja pkyrityksiä edustavan NORMAPMEn perustamista.
SME integration in this area is of crucial importance, since some 700 European standards are adopted annually by the European standardisation bodies.
Pkyritysten saaminen mukaan standardointitoimintaan on erittäin tärkeää, kun otetaan huomioon, että Euroopan standardointielimet antavat vuosittain vapaaehtoiselta pohjalta noin 700 standardia.
As a rule, the standards are applied on a voluntary basis, and are relevant to all Community enterprises, whether export-oriented or not, since national standards which are no longer relevant need to be withdrawn.
Standardointielimet ilmoittavat vapaaehtoiselta pohjalta kaikille sekä vienti- että kotimarkkinayrityksille kansallisten standardien vanhenemisesta ennen niiden päättymistä.
However, for the most part, SMEs are not consulted in the process of developing standards, hence the need for a body such as NORMAPME.
Pkyritykset jäävät kuitenkin usein kuulematta standardien laatimisvaiheessa, minkä takia niitä edustamaan tarvitaan NORMAPMEn tyyppinen elin.
1995 and 1996 were startup years for NORMAPME's activities; it was set up as a non-profit association under Belgian law.
NORMAPMEn toiminta käynnistyi vuosina 1995-1996 Belgian lainsäädännön mukaisena voittoatavoittelemattomana järjestönä.
The action taken has concentrated on the following areas in particular: a campaign in cooperation with the CEN and the industrial policy departments to increase standardisation awareness, the production of documentation and a database, and the establishment of a network of experts.
Toimintaa on harjoitettu erityisesti seuraavilla alueilla: tiedotuskampanja standardoinnista yhteistyössä CENin ja teollisuuspolitiikasta vastaavien yksiköiden kanssa, dokumentaation ja tietokannan luominen, asiantuntijaverkoston perustaminen.
In addition, NORMAPME has become an associate member of the CEN.
Lisäksi NORMAPME on CENin liitännäisjäsen.
In the light of the Eurobarometer survey, the European standardisation bodies and the Commission agreed a Memorandum of Understanding to increase awareness of European standardisation.
Eurobarometrittitkimuksen tulosten perusteella Euroopan standardointijärjestöt tekivät komission kanssa aiesopimuksen, jonka tavoitteena on eurooppalaisen standardointityön tunnetuksi tekeminen.
Several measures have been implemented on this basis, in close cooperation with SMEs (NORMAPME) and the Euro Info Centres.
Aiesopimuksen pohjalta onkin toteutettu useita toimia tiiviissä yhteistyössä pkyritysten (NORMAPME) ja Euro Info Centres kanssa.
One of the measures, which should be of particular benefit to SMEs, is the establishment of a site on the Internet to provide information on and encourage participation in the standardisation process (INES project).
Yksi tällainen toimi, joka henee erityisen edullinen pkyrityksille, on internet-sivu, josta saa tietoa ja jonka avulla voi osallistua standardien kehittämiseen (Ines-hanke).
Research and technological development
7.3 Tutkimus ja teknologinen kehittäminen
Technology is a major factor enabling enterprises of all types and sizes to gain competitive advantage. But enterprises can find it hard to carry out Research and Technological Development (RTD) on their own.
Teknologia on yksi tärkeimpiä keinoja kaikentyyppisten ja -kokoisten yritysten kilpailuaseman parantamiseksi, mutta joidenkin yritysten voi olla vaikea itse toteuttaa tutkimusta ja teknologista kehittämistä (TTK).
Cooperation among different enterprises and research organisations is one solution, allowing the pooling of resources and of complementary skills.
Yhtenä ratkaisumahdollisuutena on yritysten ja tutkimuslaitosten välinen yhteistyö, jossa voidaan kerätä resurssit ja erikoistaidot yhteen.
EU programmes for RTD help partners from different countries to work together, creating links between different National business and research communities.
EU:n TTK-ohjelma auttaa erimaalaisia tahoja toimimaan yhdessä ja luo näin yhteyksiä erimaalaisten yritysten ja tutkimuslaitosten välille.
The 4th Community RTD Framework Programme (FP IV)126covers all the EU-funded RTD activities (ECU 13 billion between 1994 and 1998) and has three main objectives: to enhance the competitiveness of European industry, improve the quality of life in Europe and support other EU policies.
Yhteisön neljäs TTK-puiteohjelma (puiteohjelma IV)126 kattaa kaiken TTK-toiminnan, jolle myönnetään tukea EU:n varoista (13 miljardia ecua vuosina 1994-1998). Ohjelmalla on kolme päätavoitetta: parantaa Euroopan teollisuuden kilpailukykyä, parantaa Euroopan elämänlaatua ja tukea muita Euroopan unionin toimenpiteitä.
7.3.1 SME participation in the 4th EU RTD Framework Programme^-
7.3.1 PK-yritysten osallistuminen yhteisön neljänteen TTK-puiteohjelmaan 127
Besides being a major contributor to Europe's rapidly evolving economy, SMEs support the competitiveness of larger industry as sub-contractors.
Sen lisäksi, että pkyritykset ovat tärkeimpiä tekijöitä Euroopan nopeasti kehittyvässä taloudessa, ne myös tukevat suurempien yritysten kilpailukykyä toimimalla alihankkijoina.
High-tech SMEs power rapidly evolving sectors such as multimedia and software development, biotechnology and biomedical or environmental technologies.
Huipputeknologian alalla toimivat pkyritykset tuovat dynamiikkaa sellaisille nopeasti kehittyville aloille kuten multimedia, ohjelmistojen kehittäminen, biotekniikka ja biolääketieteen tai ympäristönsuojelun teknologia.
In the US, they are known to produce twice as many innovations per employee and to generate three-and-a-half more new products per dollar invested in research than larger enterprises.
Yhdysvalloissa niiden on todettu suuryrityksiin verrattuna tuottavan kaksi kertaa enemmän innovaatioita työntekijää kohden ja 3,5 kertaa enemmän uusia tuotteita kutakin tutkimukseen investoitua dollaria kohden.
As a result of the Internal Market many EU SMEs face the increasing globalisation of their markets as well as the arrival of foreign competitors on their National markets.
Sisämarkkinoiden seurauksena monet Euroopan unionin pkyritykset joutuvat kohtaamaan kansainvälistyvät markkinat ja kansallisille kotimarkkinoilleen tulevat ulkomaiset kilpailijat.
The technological content of products and processes is also increasing and, to remain competitive, many SMEs have to develop or have access to new technologies.
Samalla tuotteiden ja tuotantomenetelmien teknologiapitoisuus kasvaa ja säilyttääkseen kilpailukykynsä monien pkyritysten on kehitettävä tai päästävä käyttämään uutta teknologiaa.
Through their participation in shared-cost Community RTD programmes, SMEs can internationalise their networks of business and of research partners, while at the same time improving their technological base, through a shared RTD effort or access to RTD results.
Osallistumalla yhteisrahoitettuihin yhteisön TTK-ohjelmiin pkyritykset voivat lisätä yritys- ja tutkimuskumppanien verkostonsa kansainvälisyyttä ja samalla parantaa teknologista perustaansa osallistumalla yhteiseen TTK-toimintaan tai käyttämällä TTK:n tuloksia.
A study performed in 1994 assessed the RTD needs and capabilities of a representative sample of some two million European industrial SMEs.
Vuonna 1994 tehdyssä tutkimuksessa selvitettiin noin kahden miljoonan eurooppalaisen pienen ja keskisuuren teollisuusyrityksen joukosta otetun otoksen perusteella TTK-tarpeita ja mahdollisuuksia.
These were divided into three main groups :
Yritykset jakautuivat kolmeen pääryhmään:
Technology developers (1-3%).
Teknologian kehittäjät (13 %).
These SMEs are active in both research and development and have well-established RTD capabilities.
Näillä pk-yrityksillä on sekä tutkimus- ja kehitystoimintaa että erittäin hyvät mahdollisuudet harjoittaa TTK-toimintaa.
They participate largely in EU-funded research projects.
Ne osallistuvat voimakkaasti EU:n rahoittamiin tutkimushankkeisiin.
However, they may need support for competing on an equal footing with larger enterprises when preparing proposals.
Ne saattavat kuitenkin tarvita tukea pyrkiessään kilpailemaan tasavertaisesti suurempien yritysten kanssa ehdotuskilpailuissa.
Leading technology users (10%).
Johtavat teknologian käyttäjät (10 %).
SMEs which are more technologically advanced than the average company in their sector.
Nämä pkyritykset ovat teknologisesti alansa keskivertoyrityksiä edellä.
They can identify RTD needs, but often have limited or no RTD capabilities and, therefore, usually subcontract research to third parties.
Niillä on selviä TTK-tarpeita, mutta usein niillä on vähän tai ei lainkaan mahdollisuuksia TTK-toimintaan, minkä vuoksi ne usein ostavat tutkimukset alihankkijoilta.
They play a crucial role in disseminating and adapting technological innovation to medium and low-tech companies.
Nämä pkyritykset ovat tärkeitä teknologisten innovaatioiden levittäjiä ja käyttäjiä keski- ja matalateknologian yritysten kannalta.
Technology users - followers (90%).
Teknologian käyttäjät - seuraajat (90 %).
The vast majority of EU SMEs are only interested in the final products of RTD.
Suurin osa EU:n pkyrityksistä on kiinnostunut ainoastaan TTK:n lopputuotteista.
They have little or no need to carry out RTD activities and do not invest hard earned cash in risky and long term return RTD projects.
Niillä ei ole tarvetta ryhtyä omaan TTK-toimintaan eivätkä ne sijoita vaivalla ansaittua käteistä riskejä sisältäviin pitkäkestoisiin TTK-hankkeisiin.
7.3.1.1 The Technology Stimulation Measures for SMEs
7.3.1.1 Pkyrityksille tarkoitetut teknologian edistämistoimenpiteet
One of the priorities of FP IV, common to all specific RTD programmes, is to foster and facilitate the participation of SMEs.
Kaikille TTK-ohjelmille yhteinen ja myös puiteohjelmaan IV sisältyvä ensisijainen tavoite on kannustaa ja helpottaa pkyritysten osallistumista ohjelmiin.
A special set of measures, the Technology Stimulation Measures for SMEs (TSME), has been implemented in 10 specific programmes.
Tätä varten on toteutettu erityisiä
For all programmes implementing specific measures for SMEs in FP4, SMEs are defined as companies which satisfy the following 3 criteria : < 500 employees, annual turnover < ECU 38 million and no more than 1/3 owned by an organisation larger than an SME (based on turnover and number of employees), unless it is a financial investor such as a bank or venture capitalist. Only the specific programme on Information Technologies, given the high-added value of companies active in this area, accepts companies with a turnover of up to ECU 50 million. However, the definition used is a provisional one which is applied for a transitional period in the field of research and which is, in principle, due to be replaced by 31.12.1997 with a reference to the Commission Recommendation of 3 April 1997 concerning the SME definition (JO L 107 of 30.04.1997, p. 4).This paragraph does not include SME participation in the EU Innovation Programme (see 7.4.), which corresponds to Activity III of FPIV 81
Kaikissa neljännen puiteohjelman pkyrityksiin suunnatuissa erityistoimenpiteissä sovelletaan määritelmää, jonka mukaan pkyrityksen on täytettävät seuraavat kolme edellytystä: < 500 työntekijää, liikevaihto < 38 milj. ecua ja enintään kolmasosa omistuksesta on pkyritystä suuremman yrityksen hallussa (liikevaihdon ja työntekijöiden määrän perusteella), paitsi jos kyseessä on rahoitussijoittaja, kuten pankki tai riskirahoittaja. Ainoastaan tietotekniikkaohjelmassa yrityksen liikevaihto voi olla enintään 50 milj. ecua, koska tämän alan yrityksen tuottavat paljon lisäarvoa. Määritelmä on kuitenkin vain väliaikainen siirtymäkauden määritelmä, jota sovelletaan tutkimustoimintaan. Se korvataan uudella määritelmällä periaatteessa 31.12.1997 mennessä komission 3. huhtikuuta 1997 antaman suosituksen pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä (EYVL L 107, 30.04.1997, s. 4) mukaisesti. Tämä kohta ei sisällä pkyritysten osallistumista EU:n Innovaatio-ohjelmaan (ks. 7.4), joka vastaa neljännen puiteohjelman kolmatta toimea.