natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To make our example as clear as possible, assume that those ser­vices are produced with no capital and that there is no hours of services from a low-wage services employee and only
Tässä tarkastellaan lähinnä "matalapalkka­aloja" eli hen­kilö­ ja kotitalouspalveluja, joihin ei vaadita paljon ammattitaitoa.
0.65x0.74x0.83 = 0.40 profit. A service worker's hourly wage is denoted by wL.
Yksinkertaisuuden vuoksi oletetaan, että palvelut tuotetaan ilman pääomaa ja että niistä ei saada ja keskipalkkaiselta työntekijältä vain voittoa.
The price of the service (per hour) is then
Jos palvelutyöntekijän tuntipalkka on wL, palve­lun hinta (tunnilta) on
V hours of services produced by a worker having an aver­age salary.
Tämä selittää Suomen palvelusektorin kehittymättö­myyttä.
where ρ is the payroll tax rate relevant for lowincome workers and ν the VAT rate for services.
missä ρ on matalapalkkaisten palkkaveroaste ja ν on pal­veluiden arvonlisäverokanta.
By working one hour, an average worker can afford to buy
Keskimääräinen palkan­saaja voi hankkia yhden tunnin työllä
Although the wage ratio 1.82 is higher than in the other European countries mentioned in Table 9 (the ratio was 1.35 for Sweden and 1.47 for EU-6), it is much lower than the 2.5 that prevailed in the United States in the late 1980s.
Vaikka Suomen palkkasuhde 1,82 on korkeampi kuin muiden taulukossa 5 mainittujen Euroopan maiden (Ruotsin vastaava luku on 1,35 ja EUR­6­maiden 1,47), se on paljon alempi kuin Yhdysvalloissa 1980­luvun lop­puvuosina vallinnut 2,5.
Moreover, the tax wedge limits the demand effec­tively. Using the rough estimates given below, it is about 2.5 in Finland.
Lisäksi Suomessa kysyntää vähentää huomattavasti verokiila, joka on seuraavassa esitettyjen karkeiden arvioiden perusteella suuruudeltaan 2,5:n luokkaa.
hours of services. —4- is die relative wage ratio and
palvelutyöntekijän palkkasuhde ja
(i-O is the tax wedge for services purchases.
Mitä suurempi verokiila, sen kalliimmat palvelut.
The wage level in the service industry and all three tax rates affect nega­
Jos kysynnän hintajouston arvo on yli 1, palvelujen osuus kulutuskorista laskee ja kysyntä supistuu vielä enemmän kuin edellisen tarkastelun perusteella voisi olettaa.
The higher the tax wedge, the more expensive services are.
on ostopalveluiden verokiila.
If the price elasticity of demand is higher than 1, the share of services in the consumption basket decreases and demand contracts even more than the analysis above suggests.
Palvelualojen palkkataso ja kolme eri veroa vähentävät mahdollisten palveluhankin­ tojen määrääjä työntekijän palkka (w
Graph 25 shows how the inverse of the tax wedge has developed during the 1990s.
Kuviosta 13 selviää, kuinka verokiilan käänteisluku on kehittynyt 1990­luvun aikana.
VAT was introduced in 1994.
Arvonlisävero otettiin käyttöön vuonna 1994.
For the calculation, it is assumed that the VAT rate was zero in 1990-93.
Vuosien 1990­1993 alv­kannaksi on oletettu nolla.
(') 0.55 is an average of the figures presented for Finland in Box 2.
Jos palvelualojen palkan ja keskipalkan välinen suhde korvataan ker­toimella 0,55 ('), tulokseksi saadaan:
Table 9, eolumn two.
(') 0,55 on taulukossa 9 (kehikko 2) esitettyjen Suomen lukujen keskiarvo.
As one can see, the inverse of the tax wedge fell in the early 1990s and has only been increasing very gently since 1995
Kuten tästä käy ilmi, verokiilan käänteisluku pieneni 1990­luvun alkupuolella ja on kasvanut hyvin hitaasti vuodesta 1995.
Graph 25: The inverse of the tax wedge on services purchases, 1990-99
Kuvio 25: Verokiilan käänteisluku palveluhankintojen osalta vuosina 1990-1999
The relative wage ~ where wA is the average wage level in the economy and wL the wage level relevant for the low-wage services is also a measure of wage dispersion (see Box 2).
Palkkasuhde ~^~ jossa wA on kansantalouden keskipalkka ja wL matalapalkkaisten palvelualojen palkka taso, osoittaa myös palkkahajonnan suuruutta (ks. kehikko 2): mitä matalampi alan palkkataso, sen suurempi palkkahajonta.
The lower the wage level relevant for the service, the higher the wage dispersion.
Kuten kohdassa 4.3 mainittiin, työttömyysturvajärjestelmä (yhdessä muiden etuuksien ja verotuksen kanssa) asettaa palkoille, ja siten myös tekijälle w
As men tioned in Section 4.3, the unemployment benefit system (combined with other benefits and the tax system) sets too (see
, tosiasiallisen minimitason (ks. kaava 1).
An alternative is to reduce the tax wedge on services purchases.
Vaihtoehtona on pienentää ostopalvelujen verokiilaa.
The analysis presented in Box 4 shows that the tax wedge for services is increasing in VAT for services, in relevant payroll taxes and in income tax rates for a representative consumer.
Kehikossa 4 esitetystä analyysista käy ilmi, että palvelujen verokiila kasvaa palvelujen arvonlisäveron, palkkojen sivukulujen ja tyypillisen kuluttajan tuloveron noustessa.
To minimise the budgetary cost and make the reduction in the tax wedge more effective in terms of job promotion, it should be concentrated on lowering VAT for services and payroll taxes relevant for the services sector.
Pyrittäessä vähentämään julkiselle taloudelle aiheutuvia kustannuksia ja tehostamaan verokiilan pienentämisen työllisyysvaikutuksia on keskityttävä pienentämään palvelujen arvonlisäveroa ja palvelusektorin välillisiä työvoimakustannuksia.
Lowering the income tax rates relevant for low-wage employees would be one way to reduce that wage ratio.
Yksi tapa pienentää palkkasuhdetta olisi keventää matalapalkkaisten verotusta.
To reduce the benefit levels would be another possibility, at least in a longer-run perspective.
Toinen mahdollisuus ainakin pitkällä aikavälillä olisi pienentää etuuksia.
Moreover, subsidies for those finding a job or workfare may help in bringing down the abovementioned wage ratio.
Lisäksi työ hön hakeutumisen tukeutuminen ja workfare voisivat osaltaan pienentää palkkasuhdetta.
However, reducing VAT on labour-intensive services is also not guaranteed to boost employment.
Työvoimavaltaisten palveluiden arvonlisäveron pienen tämisellä ei kuitenkaan välttämättä edistetä työllisyyttä.
For it to be effective, three channels have to work smoothly: first, that the lower VAT tax must be passed through into lower service prices; second, that there is a sufficient price elasticity of demand for it to respond significantly to the lower prices; third, that employment increases in response to the increase in the demand for those services.
Tämä edellyttää kolmen ehdon täyttymistä: alv:n alennuksen on siirryttävä palvelujen hintoihin, hintajouston on oltava niin suuri, että hintojen aleneminen vaikuttaa kysyntään merkittävästi, ja palvelujen kysynnän kasvun on johdettava uusien työpaikkojen syntymiseen.
The Finnish Government has considered the possibility of joining such an experiment although no firm view has yet been taken on the issue.
Suomen hallitus on harkinnut tämäntyyppiseen kokeiluun osallistumista, mutta lopullista päätöstä ei ole tehty.
This remains a subject of controversy in the EU Council because of its uncertain benefit/budgetary cost outcome.
Arvonlisäveron pienentämisestä on EU:n neuvoston piirissä erilaisia käsityksiä, koska on epävarmaa, missä suhteessa saavutettavat edut olisivat julkiselle taloudelle aiheutuviin kustannuksiin.
However, it is quite clear that the reduction in the services sector wage level alone cannot give a major boost to employment creation. This is the more so because, as referred to in Box 2, according to evidence for the late 1980s, the dispersion of the hourly wages was larger in Finland than in other European countries.
On kuitenkin ilmeistä, että palvelualojen palkkojen leikkaukset eivät yksin riitä synnyttämään suurta määrää uusia työpaikkoja, etenkään kun 1980luvun loppuvuosien tietojen perusteella (ks. kehikko 2) tuntipalkan hajonta oli suurempi Suomessa kuin muissa Euroopan maissa.
The main arguments for a job-friendly tax reform in Finland can hence be summarised as follows.
4.5 Verouudistuksen perusteet tusohjelma, jolle on asetettava sekä lyhyen että keskipitkän aikavälin tavoitteet.
Given the cost to the public finances of any tax reduction, particularly a generalised reduction, and the need to tackle in order of priority the incentive problems of the lowincome earners, any further tax cuts in Finland should be targeted primarily at these groups.
Uudistuksen budjettivaikutusten vuoksi se olisi kohdistettava aluksi vaikeimmin työllistettäviin, erityisesti matalapalkkaisiin työntekijöihin.
better be based on a credible medium-term programme stating shortterm and medium-term objectives.
Työttömyyden vähentäminen helpottaisi puolestaan julkisen talouden vakauttamista ja eläke- ja sosiaaliturvajärjestelmän turvaamista.
Given its budgetary cost, the reform could at a first stage be addressed to the harder to employ workers, particularly the low-wage workers.
Myöhemmin julkisen talou den vahvistuessa olisi helpompaa toteuttaa laajempia, pysyviä veronalennuksia.
Lowering unemployment would, in turn, help to consolidate the public finances and secure pensions and the social welfare system.
Seuraavassa käydään läpi keskeiset perusteet, jotka puoltavat työtä suosivan verouudistuksen toteuttamista Suomessa.
Then, at a later stage, a stronger financial position of the government would facilitate sustainable broader-based tax cuts.
Koska verojen keventäminen rasittaa aina julkista taloutta, varsinkin jos se kohdistuu kaikkiin veronmaksajiin, ja koska etusija on annettava kannustinloukun poistamiselle, veronalennukset olisi jatkossa kohdistettava ensisijaisesti pienituloisille.
Two targets can be envisaged by order of priority: reducing the unemployment trap and the high tax wedge on services.
Kaksi päätavoitetta tärkeysjärjestyksessä ovat työttö myysloukun purkaminen ja palvelujen suuren verokiilan pienentäminen.
Easing the unemployment trap for lowincome workers could be met through cuts in the income taxes of low-paid employees.
Pienituloisten työttömyysloukkua voitaisiin lievittää pienentämällä matalapalkka-alojen työntekijöiden tuloveroa.
The high tax wedge in the services sector could be alleviated through any or a combination of the following measures: a reduction in direct taxes on the lowest-income groups, in lowincome payroll taxes or in VAT rates for services.
Palvelusektorin verokiilaa voitaisiin puolestaan supistaa alentamalla joko pienituloisten välittömiä veroja, työnantajalta perittäviä palkan sivukuluja tai palveluista kannettavaa arvonlisäveroa. roa.
In Finland, the unemployment benefit schemes are based on both insurance and assistance principles.
Yleistä tuloverotusta voitaisiin keventää myöhemmin, kunhan ei vaaranneta julkisen talouden vakauttamista.
As in most other countries, membership of a private insurance fund, which provides earningsrelated compensations for employees, is voluntary.
Suomessa useimmat työttömyysturvaetuudet perustuvat osin vakuutusperiaatteeseen ja osin avustusperiaatt.eeseen.
However, the unemployment system as a whole is statutory, covers all employ ees and thus belongs to the general government.
Kokonaisuudessaan työttömyysturva on kuitenkin laki sääteinen ja kaikki palkansaajat kattava ja kuuluu siten julkisen hallinnon toimialaan.
The basic unemployment allowance as well as the recently introduced labour market support are hence administered by the State, financed by taxes and managed jointly by the employment and the social security authorities (see Box 5).
Peruspäivärahan ja hiljattain käyttöön otetun työmarkkinatuen maksaa valtio; ne rahoitetaan verovaroin ja niitä hallinnoivat työvoimaviranomaiset ja sosiaaliviranomaiset yhdessä (ks. kehikko 5).
A general reduction in income taxation should only be addressed at a later stage, provided that such a move would not put at risk the furthering of fiscal consolidation.
Edellä mainitut toimenpiteet ovat kuitenkin osin ongelmallisia.
Benefit levels as well as contribution rates are decided at national level — this also applies for the private funds.
Esimerkiksi arvonlisäveron alennuksista, joiden tehosta ei ole varmuutta ja jotka olisi korvattava jollakin muulla tavalla, on päätettävä EU:n tasolla.
Formally, the public authorities take the decisions, but there is a long tradition of negotiating the benefits and contributions with the social partners.
Joka tapauksessa mahdolliset alv-alennuskokeilut kattaisivat vain joitakin harvoja palveluja.
For example, on top of their uncertain effectiveness and the need to fund them, any VAT reductions have to be decided at the European level.
Etuuksien ja sosiaaliturvamaksujen määristä samoin kuin työttömyyskassojen jäsenmaksuista päätetään valtakunnallisesti.
In any case, any possible attempt at VAT reduction on labour-intensive services would certainly cover only a limited range of services.
Muodollinen päätösvalta on viranomaisilla, mutta käytännössä etuuksista ja maksuista päätetään työmarkkinaosapuolten kanssa käytävissä neuvotteluissa. teluissa.
Although membership to the unemployment funds is voluntary, the coverage of the system is very wide.
Vaikka työttömyyskassaan kuuluminen on vapaaehtoista, järjestelmä on varsin kattava.
The funds are normally run by the trade unions and fund membership is included in trade union membership.
Työttömyyskassoja hallinnoivat ammattiliitot, joiden jäsenmaksuun sisältyy työttömyyskassan jäsenmaksu.
The State finances the basic unemployment allowance and subsidises the private funds by the same amount.
Sen sijaan tuloveron pienentäminen saattaisi vaikuttaa työttömyysloukkuun välittömästi vähentämällä nettokorvausastetta.
Membership fees and the contributions paid by the employees and the employers finance earningsrelated allowances, as well as the operational costs of the private funds.
Välillisten työvoimakustannusten progressiivisuus (joka olisi seurausta pienituloisten välillisten työvoima kustannusten pienentämisestä) vaatii toteutuakseen kui tenkin uuden lainsäädännön hyväksymistä ja mahdollisesti hallinnollisen valvonnan lisäämistä.
In contrast, lower income taxes might immediately ease the unemployment trap problem by reducing the net replacement ratios.
Valtio maksaa peruspäivärahan joko suoraan työttö mälle tai ansiopäivärahan perusosan työttömyyskassalle.
However, progressive payroll taxes (an implication of reducing lowincome payroll taxes) require new legislation and perhaps some additional administrative control.
Ansiopäivärahan ansio-osa ja työttömyyskassojen toimintakustannukset rahoitetaan työntekijöiden jäsen maksuista sekä työntekijöiden ja työnantajien sosiaaliturvamaksuista. turvamaksuista.
Also, it could be politically difficult to apply any tax cuts targeted at lowincome wage earners which would exclude pensioners and the receivers of benefits.
Pienituloisten palkansaajien verotuksen keventäminen voi olla myös poliittisesti hankalaa, elleivät eläkeläiset ja sosiaalietuuksien saajat pääse kevennyksistä osallisiksi. siksi.
Any tax reform aimed at doing away with the fiscal elements which hinder labour creation in Finland should
Työpaikkojen syntymistä vaikeuttavien veroesteiden edelleen vähentämiseksi tarvitaan uskottava verouudis-
As was already noted in Section 4.3, the replacement ratios are quite high in Finland.
Kuten kohdassa 4.3 jo todettiin, Suomen työttömyys turva korvaa varsin suuren osan työtulon menetyksistä.
However, there are wide differences in the replacement ratios among individuals.
Korvausaste vaihtelee kuitenkin yksilöllisesti varsin
Box 5: Rules on unemployment benefits (')
Kehikko 5: Työttömyysturvan säännöt (')
Receiving one of the listed benefits (inter alia pensions and child home-care allowances) or taking part in full-time education is also a reason to stop paying the allowance.
Tärkeimmät työttömyysturvan muodot ovat: tuista etuuksista (esim. eläkettä tai kotihoidon tukea) tai opiskelee päätoimisesti.
• unemployment allowance: in addition to the basic allowance, a substantially higher earningsrelated allowance is available for those who are members of unemployment funds and pay an additional contribution to the fund;
• työttömyyspäiväraha; työttömyyskassan jäsenille, jotka ovat maksaneet jäsenmaksunsa, maksetaan peruspäivä rahan lisäksi korkeampaa ansiopäivärahaa
• labour market support for persons who do not qualify for unemployment allowance;
• työmarkkinatuki työttömille, joilla ei ole oikeutta päivärahaan värahaan
The unemployment allowance is paid for 500 days.
Työttömyyspäivärahaa maksetaan 500 päivän ajalta.
This rule does not apply for those who are 57 years or older.
Tätä sääntöä ei sovelleta 57 vuotta täyttäneisiin.
If the 500-day period ends when a person is already 57 years old, the right to receive benefit continues until the age of 60, which is the age required for the unemployment pension.
Jos henkilö on 500 päivän täyttyessä jo saavuttanut 57 vuoden iän, hän säilyttää oikeutensa päivärahaan 60 vuoden ikään asti, joka on vähimmäisikä työttömyyseläkkeen saamiselle. selle.
• training benefit for those attending labour market retraining courses;
• koulutustuki työvoimapoliittisille aikuiskoulutuskursseille osallistuville työttömille
• unemployment pension for the longterm unemployed aged 60 years or over.
• työttömyyseläke 60 vuotta täyttäneille pitkäaikaistyöttömille. tömille.
Unemployment allowance
Työttömyyspäiväraha
A cash benefit known as labour market support is targeted at (young) entrants to the labour market and at the longterm unemployed. Its role is to complete the insurance provided by the unemployment allowance.
Työmarkkinatueksi kutsuttu rahallinen etuus on tarkoitettu ensimmäistä kertaa työmarkkinoille tuleville (nuorille) henkilöille ja pitkäaikaistyöttömille työttömyyspäivärahan antaman turvan täydentämiseksi.
Unemployed people who have received an unemployment allowance for the maximum period allowed (500 days) or who have not satisfied the employment condition required to qualify for unemployment allowance (5) can get labour market support.
Työmarkkinatukeen on oikeus työttömällä, joka on saa nut työttömyyspäivärahaa enimmäisajan eli 500 päivää tai ei ole oikeutettu työttömyyspäivärahaan, koska ei täytä työssäoloehtoa (5).
If the unemployment allowance has already been paid for 500 days, labour market support is awarded, without a means test, for an additional 180 days.
Kun työttömyyspäivärahaa on ensin maksettu 500 päivää, työmarkkinatukea myönnetään ilman tarveharkintaa vielä 180 päiväksi.
The unemployment allowance is the basic unemployment insurance.
Työttömyyspäiväraha turvaa perustoimeentulon.
It is available for those between 17 and 64 years who are capable of and available for work, seeking full-time employment and satisfy the socalled 'employment condition'.
Siihen on oikeus jokaisella 17-64-vuotiaalla, joka on työkykyinen ja työmarkkinoiden käytettävissä ja joka hakee koko aikatyötä ja täyttää ns. työssäoloehdon.
This requirement is satisfied if the claimant's previous job lasted at least 43 weeks (:) during the 24 months immediately before the unemployment period. The wage must have been in accordance with the terms of the collective labour agreement (').
Työssäoloehto täyttyy, kun henkilö on ollut työttömyyttä välittömästi edeltäneiden 24 kuukauden aikana vähintään 43 viikkoa (2) työssä, josta maksettu palkka oli työehtosopimuksen mukainen (-1).
In 1998, a period not exceeding 16 weeks during which the claimant has been in labour market training support also meets the employment requirement.
Vuonna 1998 työssäoloehtoon voi tiin laskea enintään 16 viikon jakso, jonka aikana hakija sai työvoimapoliittista koulutustukea.
If an unemployed person does not satisfy the previous employment requirement or if payment of the non-means-tested labour market support has ended, labour market support is paid, subject to a means test, indefinitely. nitely.
Kun työtön ei täytä työssäoloehtoa tai kun tarveharkinnaton työmarkkinatuki on loppunut, työmarkkinatukea maksetaan tarveharkintaisena ajallisesti rajoittamaton aika.
Entrepreneurs and other self-employed people (for example farmers) may also become eligible for unemployment allowance, provided that they have paid pension insurance and that the business income has been high enough.
Yrittäjät ja muut itsenäiset ammatinharjoittajat (kuten maanviljelijät) voivat myös saada työttömyyspäivärahaa, jos he ovat maksaneet eläkevakuutusmaksuja ja heidän työtulonsa yritystoiminnasta on ollut riittävän suuri.
Entitlement to unemployment allowance is withheld for a period of two months if a person stops looking for work for more than six months 'without a good reason'.
Työtön menettää oikeuden työttömyyspäivärahaan kahden kuukauden ajaksi, jos hän on ollut yli kuusi kuukautta poissa työmarkkinoilta "ilman hyväksyttävää syytä".
Moreover, the same decision is taken if an unemployed person refuses to accept a suitable job or training offer(4).
Samoin käy, jos hän kieltäytyy työkykyynsä nähden sopivasta työpaikasta tai koulutuksesta (4).
If a person has quitted voluntarily or caused the
Jos henkilö on itse irtisanoutunut työstään tai on itse aiheuttanut irtisanomisen, hän menettää oikeuden päivärahaan kolmen kuukauden ajaksi.
The same age requirements as for unemployment allowance apply, but for the young unemployed there are some additional conditions; 17-year-old applicants are entitled to the benefit only if they have completed vocational training or undergo labour market policy training or on-the-job training (see Section 6), while 18- to 24-year-olds may also get labour market support if they have applied for admission to vocational training.
Työmarkkinatukea koskevat muuten samat ehdot kuin työttömyyspäivärahaa, mutta nuorten hakijoiden on täytettävä vielä joitakin lisäehtoja. 17-vuotias saa työmarkkinatukea vain, jos hänellä on ammatillinen koulutus tai hän on työvoimapoliittisessa koulutuksessa tai työharjoittelussa (ks. luku 6).
However, it is required that they have not turned down a job offer, labour market policy training or prematurely ended their studies.
18-24-vuotias voi saada työmarkkinatukea myös, jos hän on hakenut ammatilliseen koulutukseen edellyttäen kuitenkin, että hän ei ole kieltäytynyt tarjotusta työstä tai työvoimapoliittisista koulutuksesta eikä keskeyttänyt opiskelua.
(') Source: http://www.kela.il/english/SII.htm (web page of the Finnish Social Insurance Institution (KELA).
(') Lähde: http://www.kela.fi/ (Kansaneläkelaitoksen Internet-sivut) (;) Vähimmäistyöaika on 18 tuntia viikossa. Myös neljän viikon
(2) A working week should comprise at least 18 hours.
Nuoria koskevien lisäehtojen tarkoituksena on saada heidät koulutukseen.
A period of four weeks with a total of 80 hours of work can also be taken into account.
Samasta syystä heillä on viiden kuukauden odotusaika, ennen kuin tukea aletaan maksaa.
The idea behind the extra requirements for youngsters is to force young people to participate in training or education. A waiting period of five months aims to serve the
Ensimmäistä kertaa työmarkkinoille tuleva, jolla ei ole ammatillista koulutusta, ei saa minkäänlaista työttömyys turvaa ennen odotusajan päättymistä.
(') This condition is aimed at excluding all bogus labour contracts.
ajanjakso, jonka aikana kertyy yhteensä 80 työtuntia, voidaan ottaa huomioon. (') Tämän ehdon tarkoituksena on sulkea pois erilaiset näcnnäistyösuhtcct.
Without such a condition, relatives could hire the claimant and pay only a nominal wage.
Muuten esimerkiksi sukulaiset voisivat palkata hakijan töihin ja maksaa hänelle vain nimellistä palkkaa.
(4) If the job offered would have lasted for up to five days, the entitlement is suspended for only one month.
(4) Jos tarjottu työ olisi kestänyt enintään viisi päivää, päivärahaoikeuden menettää vain kuukaudeksi.
If a person repeatedly refuses to accept a job or training offer or otherwise proves unwilling to accept any job or training offer, the entitlement is suspended until the lime the person has been employed or in training for three months.
Jos työtön toistuvasti ilman pätevää syytä nuorilla ei ole oikeutta
(5) Young entrants to the labour market do not qualify for the unemployment allowance.
(s) Työmarkkinoille tulevilla työttömyyspäivärahaan.
The economic and financial situation in Finland the training takes place outside the region where the applicant lives.
Taloudellinen tilanne ja rahoitusmarkkinat