natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Everywhere, affiliated or partner companies, clients and suppliers are important mechanisms for the diffusion of innovation.
Yhteistyökumppanit, asiakkaat ja tavarantoimittajat, ovat kaikkialla tärkeitä innovaation levittämisen kannalta.
Differences appear however in the linkages and interchange between industry and the research system.
Saksan infrastruktuuria, varsinkin Fraunhofer-keskuksia, pidetään usein esimerkillisenä innovaation levittämisen kannalta.
PART 3 I 25
OSA 3 I 25
Innovation systems remain essentially national.
Innovaatiojärjestelmät ovat olennaisilta osiltaan kansallisia.
Diversity should be seen as a source of enrichment in the innovation process.
Erilaisuutta olisi pidettävä rikkautena innovaatioprosessissa.
However, fragmentation of effort should be seen as a disadvantage.
Ponnistusten hajauttaminen on kuitenkin haitaksi.
The successful development of the information society depends on a much faster rate of adoption of new technologies.
Tietoyhteiskunnan menestyksekäs kehittäminen riippuu uusien teknologioiden omaksumisvauhdin nopeuttamisesta.
Even though at the present time, diffusion of innovation remains primarily a national responsibility, cross-border cooperation can contribute to mutually beneficial interaction and exchange.
Vaikka innovaation levittäminen tällä hetkellä on ensisijaisesti kansallinen vastuualue, rajat ylittävä yhteistyö voi edistää kummallekin puolelle hyödyllistä vuorovaikutusta ja vaihtoa.
Technical cooperation agreements both between firms operating in Europe and between these firms and those in third countries remain the most effective instrument for developing cross-border diffusion.
Tekniset yhteistyösopimukset sekä Euroopassa toimivien yritysten että näiden yritysten ja kolmansissa maissa toimivien yritysten välillä ovat edelleen tehokkain väline kansainvälisen innovaation levityksen kehittämisessä.
Financing of innovation
Innovaation rahoitus
In addition to diffusion, financing of innovatory and high-technology firms remains a major problem in Europe, particularly for small and medium-sized firms.
Innovaation levityksen lisäksi on innovatiivisten huipputeknologian yritysten rahoitus Euroopassa edelleen suuri ongelma, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten osalta.
Innovatory projects require considerable funding even before the start of commercial activities, at the research phase, the prototype phase, and, in particular, for the start of production.
Innovaatiohankkeet vaativat huomattavasti varoja jo ennen kaupallisen toiminnan aloittamista, tutkimusvaiheessa, prototyyppivaiheessa ja erityisesti tuotantoa aloitettaessa.
Financing is thus required at a stage when potential returns are remote and technological uncertainty high.
Rahoitusta tarvitaan sellaisessa vaiheessa, jossa mahdolliset tuotot ovat kaukana ja tekniikkaa koskeva epävarmuus suuri.
Venture capital in Europe has always neglected the seed capital area, invest ing only 7% of total funding in this area.
Riskipääoma on Euroopassa aina hylkinyt käynnistysinvestointeja ja investoinut vain 7 prosenttia tämän alan koko naisrahoituksesta.
This weakness weighs particularly on the creation of innovative and technological firms, which are required to ensure a renewal of the productive base and European presence on markets of the future.
Tämä heikkous tuntuu erityisen raskaana innovatiivisten teknologiayritysten kohdalla, jotka ovat tarpeen tuotantopohjan uudistamisen ja Euroopan jatkuvan markkinoilla pysymisen varmistamiseksi. seksi.
European venture capital industry
Euroopan riskipääoma-alat
Some of the weaknesses in the European venture capital industry result from the underdeveloped nature of pension funds, which are major investors in the United States.
Jotkut Euroopan riskipääoma-alojen heikkouksista johtuvat eläkerahastojen kehittymättömyydestä; Yhdysvalloissa nämä ovat suuria sijoittajia.
Another significant weakness lies in the fragmented nature of the market.
Toinen merkittävä heikkous on markkinoiden hajanaisuus.
Investors will take positions in high risk projects provided that there are sufficient of them to diversify risk.
Sijoittajat voivat sijoittaa suuri riskisiin hankkeisiin, jos niitä on tarjolla niin paljon, että riski voidaan hajauttaa.
Equally, suitable exit routes for investors must exist.
Sijoittajille on oltava tarjolla myös sopivia irtautumiskeinoja.
The lack in Europe of an efficient low cost financial market for growth stocks similar to the Nasdaq over-the-counter stock exchange in the United States means that innovative firms in Europe with strong growth potential are denied access to suitable finance, since national markets are incapable of providing sufficient depth of projects to diversify risk.
Koska Euroopasta puuttuu tehokkaat, halvat Yhdysvaltain NASDAQIn tapaiset OTC-pörssin rahoitusmarkkinat, ei Euroopassa ole käytettävissä sopivaa rahoitusta innovatiivisille yrityksille, joissa on vahvaa kasvupotentiaalia, koska kansalliset markkinat eivät pysty tarjoamaan riittävästi hankkeita riskin hajauttamiseksi.
A number of recent initiatives attempt to address this shortcoming.
Eräillä viimeaikaisilla aloitteilla on pyritty ratkaisemaan tämä puute.
The Easdaq market has already begun trading, and the Paris and Frankfurt new markets and London AIM market all cater in varying ways to the needs of companies which are not covered by existing stock markets.
EASDAQ-markki-noilla on kauppa jo aloitettu, ja Pariisin ja Frankfurtin uudet markkinat sekä Lontoon AIM-markkinat toimivat eri tavoin vastatakseen sellaisten yritysten tarpeisiin, jolta nykyiset osakemarkkinat eivät palvele.
PART 4 I 27
OSA 4 I 27
The previous sections have set out key areas in which European industry is not performing satisfactorily and some of the reasons for this situation.
Aiemmissa osissa on käsitelty niitä keskeisiä alueita, joilla Euroopan teollisuus ei toimi tyydyttävästi ja eräitä tämän tilanteen syitä.
As stated in the Introduction, the Commission believes that it has already identified and proposed the key actions which are required to address the current competitive situation both at European Union and Member State level.
Kuten johdannossa todettiin, komissio uskoo jo keksineensä ja ehdottaneensa niitä avaintoimenpiteitä, jotka ovat tarpeen nykyisen kilpailukyvyn paranramiseksi sekä Euroopan unionin että jäsenvaltioiden tasolla.
However, progress has been slow in implementing those measures and the results have yet to be reaped in the form of faster growth, more employment and higher productivity.
Näiden toimenpiteiden toteuttaminen on kuitenkin edennyt hitaasti ja nopeampana kasvuna, työllisyyden parantumisena ja korkeampana tuottavuutena ilmenevät tulokset ovat vielä saavuttamatta.
A tool to monitor progress on an ongoing basis and assess the situation against continuously improving best practice worldwide, could provide the European Union with a powerful instrument to strengthen competitiveness.
Väline, jolla voidaan seurata edistymistä jatkuvasti ja arvioida tilannetta yhä parempiin maailmalla esiintyviin käytäntöihin verrattuna, olisi Euroopan unionille vahva keino vahvistaa kilpailukykyä.
Benchmarking can constitute a tool for promoting convergence towards best practice, providing that it is clearly related to the essential factors of competitiveness.
Esikuva-analyysi voi olla työväline, jolla edistetään siirtymistä yhä parempiin käytäntöihin, kunhan se liittyy selkeästi kilpailukyvyn olennaisiin tekijöihin.
Benchmarking for competitiveness
Esikuva-analyysi ja kilpailukyky
Competitive analysis identifies gaps in performance on key dimensions such as productivity, growth, costs, investment and innovation.
Kllpailuanalyysissä tunnistetaan suorituskyvyn puutteet sellaisilla avainulottuvuuksilla kuten tuottavuudessa, kasvussa, kustannuksissa, investoinneissa ja innovaatiossa.
However, competitive analysis does little to explain why these differences of performance have occurred and, in some cases, remain for many years in spite of widespread access to new technologies, capital and skilled human resources amongst developed countries.
Kilpailuanalyysi ei kuitenkaan selitä, miksi nämä erot ovat syntyneet ja miksi ne joissakin tapauksissa säilyvät vuosikausia, vaikka kehittyneissä maissa on käytettävissä uutta tekniikkaa, pääomaa ja ammattitaitoista työvoimaa.
Benchmarking goes beyond competitive analysis by providing an understanding of the processes that create superior performance.
Esikuva-analyysi menee kilpailuanalyysla pitemmälle auttamalla ymmärtämään niitä prosesseja, jotka luovat ylivoimaisen suorituksen.
It first identifies the key areas that need to be benchmarked and the appropriate criteria on which to evaluate that area.
Siinä tunnistetaan ensin avainalueet, joille mittareita on asetettava, sekä soveliaat perusteet, joilla tätä aluetta arvioidaan.
It then sets out to identify best practice worldwide and to measure how those results have been achieved.
Sitten etsitään koko maailmasta parhaat käytännöt ja mitataan, miten tulokset on niillä saavutettu.
The potential range of benchmarking is very wide. In this communication, a number of different possible applications of benchmarking are presented.
Esikuvaanalyysia voidaan käyttää hyvin laajoilla alueilla, ja tässä tiedonannossa esitellään joukko sen erilaisia mahdollisia sovelluksia.
In each case, the type of benchmarking undertaken will depend on the use to which the results of the exercise are to be put.
Kussakin tapauksessa käytettävän esikuvaanalyysin laji riippuu siitä, mihin selvityksen tuloksia on tarkoitus käyttää.
Benchmarking for competitive ness has for object to help enterprises, Industries and public authorities improve their performance on critical dimensions that affect competitiveness.
Kilpailukykyä edistävän esikuvaanalyysin tavoitteena on auttaa yrityksiä, toimialoja ja julkisia viranomaisia parantamaan suorltustasoaan kilpailukykyyn vaikuttavilla kriittisillä ulottuvuuksilla.
28 I PART 4
28 I OSA 4
Benchmarking at enterprise level can offer a key instrument for improving competitiveness.
Yritystasolla esikuva-analyysi tarjoaa kilpailukyvyn parantamisen avainkeinon.
It remains the primary responsibility of industry to implement such benchmarking and it is not the intention of the European Commission to become involved in the benchmarking of individual enterprises.
Tällaisen esikuvaanalyysin toteuttaminen on ensisijaisesti teollisuuden vastuulla, eikä Euroopan komissio aio sekaantua yksittäisten yritysten esikuva-analyysiin.
However, a number of schemes, both public and private, seek to promote benchmarking of enterprises to a wider audience, particularly to small and medium-sized enterprises that do not have the resources or the experience to undertake benchmarking on their own.
Useilla niin julkisilla kuin yksityisilläkin ohjelmilla pyritään kuitenkin edistämään yritysten esikuvaanalyysia laajemmalti, erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, joilla ei ole voimavaroja tai kokemusta ryhtyä analyysiin omin voimin.
National programmes for benchmarking enterprises
Yritysten esikuvaanalyysin kansalliset ohjelmat
The Department of Trade and Industry In the United Kingdom has established a national benchmarking scheme to enable sharing of statistical data and identification of national best practice.
Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa-ja teollisuusministeriö on perustanut kansallisen esikuva-analyysiohjelman (National Benchmarking Scheme) mahdollistaakseen parhaiden kansallisten käytäntöjen tunnistamisen ja yhteisten tilastotietojen käytön.
Member States and private organizations have also started programmes to facilitate the diffusion of environmental best practices (e.g. the UK environmental technology best practice programme).
Jäsenvaltiot ja yksityiset järjestöt ovat myös käynnistäneet ohjelmia, joilla edistetään ympäristön suojeluun liittyvien parhaiden käytäntöjen levittämistä (esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan ympäristötekniikan paras käytäntö -ohjelma).
The disparate nature and the diverse techniques and processes employed in benchmarking for enterprises do not contribute to the proper promotion of the usefulness and effectiveness of such quality techniques.
Yritysten esikuva-analyysissa käytettävien tekniikoiden ja prosessien vaihteleva luonne ei tue tällaisten laatutekniikoiden hyödyllisyyden ja tehokkuuden oikeaa edistämistä.
Industrial cooperation and networking, which are inherent to benchmarking, can be strong instruments for the development of a European way of doing things, for the real development of a European quality culture which can strengthen European industry internally and help it face up to its external competitors.
Teollisuuden yhteistyö ja verkottuminen, jotka ovat luontainen osa esikuva-analyysia, voivat olla vahvoja välineitä kehitettäessä eurooppalaista tapaa tehdä asiat ja eurooppalaista laatukulttuuria, joka voi vahvistaa Euroopan teollisuutta sisäisesti ja auttaa sitä kohtaamaan ulkopuoliset kilpailijansa.
The Commission therefore suggests that Community institutions should recognize the value of benchmarking of enterprises in the furtherance of an integrated and competitive market and invite all concerned to bring their experiences together into a truly European system with clearly visible European processes.
Siksi komissio ehdottaa, että yhteisön toimielimet tunnustaisivat esikuvaanalyysin arvon yrityksille yhdentyneiden ja kilpailukykyisten markkinoiden edistämisessä ja kehottaisivat kaikkia, joita asia koskee, keräämään kokemuksensa aidosti eurooppalaiseksi järjestelmäksi, jonka prosessit ovat selvästi nähtäviä ja eurooppalaisia.
This will entail, through cooperation, developing European processes out of the various existing ones, comparing practices, setting com mon rules and a common calibration system.
Tämä johtaa yhteistyön välityksellä siihen, että monista olemassa olevista prosesseista kehitetään nimenomaan eurooppalaisia prosesseja, vertaillaan käytäntöjä, laaditaan yhteisiä sääntöjä ja arviointijärjestelmiä.
It will also entail developing common indicators/criteria and a European information network and management system for data.
Tämä merkitsee myös yhteisten mittareiden ja arvosteluperusteiden sekä Euroopan tietoverkon ja tiedonhallintajärjestelmän kehittämistä.
Benchmarking of sectors
Toimialatason esikuva-analyysi
Benchmarking can also be applied to sectors, for which a significant amount of expertise is beginning to emerge.
Esikuvaanalyysia voidaan soveltaa myös toimialoihin, joista alkaa olla huomattava määrä asiantuntemusta.
This constitutes a natural extension of enterprise benchmarking in that many of the same principles can be applied to that set of enterprises that make up an industry and for which similar types of best practice are fundamental for competitiveness.
Tämä muodostaa yritysten esikuvaanalyysin luonnollisen laajennuksen sikäli, että monia samoja periaatteita voidaan soveltaa niihin yrityksiin, jotka muodostavat toimialan ja joiden kilpailukyvylle samantyyppiset parhaat käytännöt ovat ratkaisevan tärkeitä.
The Commission has already underlined the significance of benchmarking for sectors in its recent communications on the automobile and chemical industries.
Komissio on jo korostanut esikuvaanalyysin tärkeyttä toimialoille
PART 4 I 29 iry of European industries to respond to international competition.
OSA 4 I 29 taannoisessa moottoriajoneuvo- ja kemianteollisuutta koskeneissa tiedon annoissaan.
When applied to the key locational factors it provides a lead in to the necessary benchmarking of framework conditions.
Kun sitä sovelletaan sijainnin avaintekijöihin, se muodostaa kytkennän puite-edellytysten välttämättömään esikuva-analyysiin.
Benchmarking of sectors by the Commission
Komission suorittama toimialojen esikuva-analyysi
The pilot programme for component suppliers to the consumer electronics run in conjunction with MITI and industry aims to improve the quality of Europeanbased suppliers of components through a process of benchmarking against Japanese best practice.
Kuluttajaelektroniikan osatoimittajia koskevan M ITIn ja teollisuuden yhteistyönä toteutettavan pilottiohjelman tarkoituksena on parantaa Euroopassa sijaitsevien osatoimittajien laatua tekemällä alasta esikuva-analyysi Japanin parhaisiin käytäntöihin nähden.
In Its communication on the European Union chemical industry (COM(96) 187 final), the Commission states that it 'will Implement, in cooperation with representatives from the European chemical industry, a structural follow-up programme and will closely monitor the evolution of the international competitive ness of this sector and the adoption of the various measures proposed in the communication'.
Euroopan unionin kemian teollisuutta koskevassa tiedonannossaan (KOM(96) 187 lopullinen) komissio toteaa, että se "panee täytäntöön yhdessä Euroopan kemianteollisuuden edustajien kanssa jäsennellyn seurantaohjelman ja valvoo tarkasti tämän alan kansainvälisen kilpailukyvyn kehittymistä sekä tässä tiedonannossa ehdotettujen eri toimenpiteiden toteuttamista".
The Commission has begun to benchmark the competitiveness of European manufacturing locations for the automotive industry.
Komissio on aloittanut Euroopan valmistusteollisuuden sijainnin kilpailukyvyn esikuvaanalyysin autoteollisuuden osalta.
Information technology is another area in which the Commission intends to develop benchmarking.
Tietotekniikka on toinen ala, jolla komissio aikoo kehittää esikuva-analyysia.
Thirdly, benchmarks can be developed to appraise the performance of key elements of framework conditions for industry.
Kolmanneksi mittareita voidaan kehittää teollisuuden puite-edellytysten avaintekijöiden suorituskyvyn arviointiin.
These enable an evaluation to be made of the attractiveness of Europe as a place to do business.
Nämä mahdollistavat sen seikan arvioinnin, miten houkutteleva Eurooppa on liiketoiminnalle.
The Dutch Ministry of Economic Affairs has published a report 'Benchmarking the Netherlands: test of Dutch competitiveness' which demonstrates some of the ways in which benchmarking for framework conditions can be under taken.
Alan komaiden talousministeriö on julkaissut raportin "Benchmarking the Netherlands: Test of Dutch Competitiveness", jossa osoitetaan joitakin tapoja, joilla puite-edellytysten esikuvaanalyysia voidaan harjoittaa.
The present communication has identified a number of key priority areas for performance, which may be suitable for benchmarking:
Tässä tiedonannossa on havaittu joitakin suorituskyvyn keskeisiä painopistealueita, jotka voisivat soveltua esikuvaanalyysin kohteiksi:
— Concerning costs, unit labour costs, costs of finance, levels and structure of public expenditure, taxation and deficits constitute key elements.
—Kustannuksista avaintekijöitä ovat yksikkötyökustannukset, rahoitus kustannukset, julkisten menojen taso ja rakenne, verotus ja alijäämät.
— Benchmarking can be applied to key inputs for industrial competitiveness as requested by the Competitiveness Advisory Group.
—Esikuva-analyysia voidaan soveltaa teollisuuden kilpailukyvyn keskeisiin panostekijöihin, kuten kilpailukykyä käsittelevä neuvoa-antava ryhmä on ehdottanut.
The Australian Bureau of Industry Economics has undertaken pioneering work on benchmarking infrastructure services.
Australian Bureau of Industry Economics on tehnyt uraauurtavaa työtä infrastruktuuripalvelujen esikuva-analyysissa.
It has demonstrated the feasibility of benchmarking such inputs and also of identifying key reasons for less than adequate performance, some of which depend on the regulatory and business framework.
Se on osoittanut, että on mahdollista tehdä sellaisten panostekijöiden esikuva-analyysi sekä tunnistaa riittämättömän suoritustason pääsyyt.
Key areas to be benchmarked include price, quality and accessibility of service and number of innovatory services provided.
Osa näistä syistä riippuu sääntely- ja liiketoimintaympäristöstä.
Productivity of both capital and labour need to be measured in order to
Esikuva-analyysin piiriin otettavia avainalueita ovat hinta, laatu ja palvelun saatavuus sekä tarjolla olevien innovatiivisten palvelujen määrä. Sekä
30 I PART 4 establish the underlying causes of unsatisfactory performance.
30 I OSA 4 pääoman että työn tuottavuutta on mitattava, jotta saadaan selville, mistä riittämätön suoritus johtuu.
As identified above, telecommunications, energy, transport and business and financial services are the principal services for which benchmarking is required.
Kuten edellä on esitetty, teletoiminta, energia, liikenne sekä yritys- ja rahoituspalvelut ovat tärkeimmät niistä palveluista, joissa esikuvaanalyysia tarvitaan.
Closely linked to benchmarking the quality of services is that of infra structure.
Palvelujen laadun esikuva-analyysiin liittyy läheisesti infrastruktuurin esikuva-analyysi.
This is particularly important for transport where much of the efficiency of the service is determined by the quality of the infrastructure, whether that be ports, roads, airports and traffic control or the rail net work.
Tämä koskee erityisesti liikennettä, jossa palvelun tehokkuus määräytyy suurelta osin infrastruktuurin laadusta, onpa kyse sitten satamista, maanteistä, lentokentistä, liikenteen valvonnasta tai rautatieverkosta.
Investment in plant and equipment and intangible investment both in education and training and in research will be also be required.
Myös investointeja tehtaisiin ja laitteisiin sekä aineettomia investointeja niin korkea- ja ammattikoulutukseen kuin tutkimukseenkin tarvitaan. taan.
One area for benchmarking concerns skills.
-Yksi esikuvaanalyysin alue on ammattitaito.
In the context of its ongoing evaluation of competitiveness, the United Kingdom has recently published a skills audit which represents an approach to benchmarking in this area.
Kilpailukyvyn jatkuvan arvioinnin yhteydessä Yhdistynyt kuningaskunta on äskettäin julkistanut "taitotarkastuksen" tulokset, jotka ovat esikuvaanalyysin käyttöä tällä alueella.
The audit is based on qualifications rather than skills although coverage is also devoted to the acquisition of basic skills.
"Tarkastus" perustuu tutkintoihin eikä niinkään ammattitaitoon, vaikka siinä käsitellään myös perustaitojen oppimista.
In order to benchmark skills adequately, it is necessary to benchmark the skills actually acquired rather than qualifications delivered.
Jotta ammattitaidon esikuva-analyysi onnistuisi, on tärkeää arvioida todella hankittuja taitoja eikä saatuja todistuksia.
It is also necessary to benchmark the capacity of education and training systems to deliver a prescribed set of skills.
On myös tärkeää vertailla yleissivistävän ja ammattikoulutuksen kykyä tuottaa tarkoitettuja taitoja. ja.
Innovation also represents an area for which benchmarking would be use ful.
-Myös innovaation alueella esikuva-analyysista voi olla hyötyä.
In the context of its policy on innovation, the Commission intends to establish a permanent monitoring of innovation in Europe and in the world.
Innovaatiopolitiikassaan komissio pyrkii luomaan pysyvän järjestelmän, jolla seurataan innovaatiota Euroopassa ja muualla maailmassa.
Benchmarking research, in particular research financed by industry itself is an area for which the Union has already developed suitable indicators.
Erityisesti teollisuuden rahoittaman esikuvaanalyysin alueella unioni on kehittänyt soveliaita indikaattoreita.
Research represents an input to innovation rather than an output and can provide only a partial view of the extent to which European innovation systems are sufficiently competitive.
Tutkimus on pikemminkin panostamista innovaatioon kuin jonkin toiminnan tulosta, ja se voi tarjota vain osittaisen kuvan Euroopan innovaatiojärjestelmien kilpailukyvyn riittävyydestä.
Intellectual property can be benchmarked to a certain extent through patent applications and trade marks.
Henkistä omaisuutta voidaan myös jossain määrin analysoida esikuva-analyysin avulla patenttihakemusten ja tavaramerkkien määrinä.
Organizational and product innovation as well as the capacity of national systems to diffuse innovation are more difficult to benchmark.
Organisaatio- ja tuoteinnovaatio on vaikeammin vertailtavissa, samoin kuin kansallisten järjestelmien kyky levittää innovaatioita.