natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, the efficiency of any investment in CVT activities is not only subject to the amount of devoted resources, but also to other issues such as a well defined and implemented general enterprise strategy or a coherent training policy.
Näihin esteisiin kuuluvat korkeat (välittömät ja välilliset) koulutuskustannukset, toiminnan aiheuttama hallintotyö ja Euroopan koulutus­markkinoiden läpinäkyvyyden puute.
CVT activities in SMEs are very often of an infor in the school system by introducing specific mal nature, in the sense that they are in-house courses as well as fostering new business in areas training activities provided by personnel of the of society that are particularly subject to exclu enterprise itself.
Huolimatta niistä tapauksista, joissa yrityskoolla on vaikutusta, koulutustoimenpiteet mitattuina prosentteina kokonaispalkoista näyttävät olevan samansuuruiset kaikissa yrityskokoluokissa.
SMEs resort to the training mar sion (young people, women, and the jobless). ket when they need to obtain concrete skills and abilities that are not available in-house.
Kaikkien ammatilliseen täydennyskoulutukseen kohdistettujen investointien teho ei kuitenkaan ole yksinomaan riippuvainen niihin kohdenne­tuista resursseista vaan myös muista seikoista, kuten hyvin määritellystä ja toimeenpannusta yleisestä yritysstrategiasta tai johdonmukaisesta koulutuspolitiikasta.
Moreover, they are much more interested in custom-made courses that are exactly tailored to the enterprises' needs than in open courses.
Pk­yritysten johtajat ja omistajat osallistuvat koulutukseen vain, jos heillä on todella vakavia ongelmia, ja silloin heillä pitää olla mahdollisuus soveltaa saatua informaatiota ja hankittua tietoa välittömästi päivittäiseen käytännön työhön.
The objectives pursued in the training are very often different for employers (the enterprise's interest) and employees (professional mobility, and/or a higher wage).
Hyvin usein he suosivat tietoa ja pätevyyttä hankkiessaan muita keinoja kuin muodollista koulutusta, kuten ulkoiseen neuvontaan hakeu­tumista, verkostoitumista ja kokemusten vaihta­mista muiden johtajien kanssa esimerkiksi yrittä­jäyhdistyksissä.
Continuing vocational training and SMEs
Nämä ongelmat johtavat vaatimuksiin lyhyistä ja
Lifelong education and training is receiving more and more attention from policy-makers, employ ers and employees. The new competitive scenario derived from a globalised economy, the dawning of the information society and the relentless march of science and technology are resulting in a higher dependence of the European economy's success on improving the quality of its labour force.
Ammatillinen täydennyskoulutus on pk­yrityk­sissä usein luonteeltaan epävirallista siinä mie­lessä, että se on yrityksen sisäistä koulutustoi­mintaa, jonka yrityksen oma henkilökunta hoi­taa.
SMEs, specially the smallest ones, suffer from specific internal obstacles that hamper the development of training activities.
Pk­yritykset turvautuvat koulutusmarkkinoi­den tarjontaan, kun niiden on saatava aikaan konkreettisia taitoja tai valmiuksia, joita ei ole saa­tavissa talon sisäisesti.
These internal barriers include the high burdens caused by the absence of employees, 'mental barriers' from the SME managers, lack of professionalism and difficulties in identifying the concrete training needs.
Lisäksi pk­yritykset ovat paljon kiinnostuneempia räätälöidyistä kursseista, jotka on tarkalleen sovitettu vastaamaan yrityk­sen tarpeita, kuin avoimista kursseista.
There are also external barriers that hamper training of employees.
Koulutuksen tavoitteet ovat työnantajalla (yrityk­sen intressit) hyvin usein erilaiset kuin työnteki­jöillä (ammatillinen liikkuvuus, korkeampi palkka).
These barriers include high (direct and indirect) costs of training, the related administrative procedures and the lack of transparency for most of the existing European training markets.
Kuvio 6. Henkilöstölle annettu koulutus tyypeittäin ja kokoluokitta!n, 1998 (prosentteina yrityksistä).
Training for managers
Yhteensä
Training initiated by enterprise/written plan
■ Koulutus aloitettu suunnitelmaan pohjautuen
No training ■ Training initiated without a written plan
Ei koulutusta Koulutusta ilman kirjattua suunnitelmaa
I Training but only support of external courses
■ Koulutusta, mutta vain ulkoa tarjottua
Table 5 New service developments in Europe
Taulukko 5. Uusien palvelujen kehittyminen Euroopassa.
Factors underpinning new sen'ices
Uusia palveluja tukevat tekijät
Push factors
Työntötekijät
Examples of new services provided
Esimerkkejä tarjotuista uusista palveluista
Technological factors
Teknologiset tekijät
Development of information and communication technology
Informaatio- ja kommunikaatioteknologian kehittyminen
E-commerce, Internet providers, computerisation and advanced telecommunication services, development of knowledge-intensive services
Sähköinen kauppa, Internet-operaattorit, kehittyneet tietokone- ja telekommunikaatiopalvelut, tietointensiivisten palvelujen kehittäminen täminen
Innovative business-related services, technological services
Innovatiiviset yrityspalvelut, teknologiapalvelut
Globalisation, spread of self-employment, knowledge-intensive economies, outsourcing processes, flexible working practices
Globalisaatio, itsensä työllistäminen, tieto intensiiviset taloudet, outsourcing-prosessit, joustavat työjärjestelyt
Socio-demo-cultural factors
Sosiodemokulttuuriset tekijät
Elderly and baby caring services environmental services, new entertainment and tourism services, household services
Vanhusten ja lasten hoitopalvelut, ympäristöpalvelut, uudet viihde- ja turismipalvelut, kotitalouspalvelut
Development of double-income families, multi-cultural societies, growing elderly society, increasing individualisation and importance of leisure time
Kahden tulonsaajan perheet, monikulttuurisei yhteiskunnat, vanhusväestön lisääntymi nen, yksilöllisyyden ja vapaa-ajan korostaminen minen
Private provision of previously public services, development of the third economy
Yksityistämisprosessit ja säädösten purkamisprosessit, ympäristönsuojelu
from services where the knowledge rests with the provider to ones where, perhaps reduced, knowledge rests with the consumer, and from labour-intensive to almost labour-free services.
raportin luvussa 10 tarkastellaan niin kutsuttuja uusia palvelualoja.
ation and business dynamics, during the past decade have been the non-market service sector, the business-related services and the ICT-related sector.
joustavista kursseista. Koulutuskustannukset näyttävät olevan merkityksettömämpi este johdon koulutukselle verrattuna muihin tekijöihin, kuten sijaintiin, kestoon ja kurssin sisältöön.
Demand for new services by SMEs
Informaatioteknologia ja koulutus
But several barriers still hamper the start-up and growth of SMEs in new services.
Näitä uusia palveluja on vaikea arvioida tilastollisesti, koska uusia kehityslinjoja nousee jatkuvasti esiin eikä tarkkoja määritelmiä ole ole massa.
Major problems are perceived in the access to finance and administrative burdens.
Informaatio- ja kommunikaatioteknologia avaa merkittäviä näköaloja elinikäiselle oppimiselle.
Problems also relate to sales activities, lack of skills, acquisition and, finally, cultural obstacles.
Näistä mahdollisuuksista huolimatta rajallinen, käytettävissä oleva empiria viittaa siihen, että pkyritykset tällä hetkellä käyttävät informaatioteknologiaa hyvin rajoitetusti hyväkseen kulutustarkoituksessa.
Administrative burdens and obstacles to sales are seen as the main barriers in the case of personal services, while finan cial difficulties and lack of skills are considered as being particularly relevant for technologically driven new services.
Esteitä tälle ovat muun muassa pk-yritysten yleiset puutteet informaatioteknologian hyväksikäytössä, kommunikoinnin hitaus, informaatioteknologian korkeat käyttökulut, vaikeudet arvioida ja valita lukemattomien tarjoajien joukosta, teknologian nopeat muutokset ja lopuksi puuttuvat taidot käyttää informaatioteknologiaa tehokkaasti.
Government support to new services
Uusia palvelumuotoja
This implies that a majority of enterprises expect to start using new services for the first time.
Kahdella trendillä on vahva vaikutus uuteen palvelusektoriin.
Usage ranges from more than 20 % in manufacturing, wholesale trade and business services to only 11 % in retailing and 7 % in repair.
Informaatioteknologian esiin marssi on muuttanut suuresti palvelujen luonnetta ja niiden riippuvuutta paikasta ja ajasta.
In most sectors well over 80 % of all SMEs expect consumption to grow, only in manufacturing and other services are figures relatively low, around 70 %.
Innovaatiomahdollisuuksia nousee esiin uusien ja uudistuvien palvelujen piirissä, ja ne kehittyvät usein palveluista, joissa tieto on palvelujen tuottajalla, sellaisiksi, joissa tieto on kuluttajalla, ja lisäksi työintensiivisistä palveluista sellaisiksi palveluiksi, joihin työtä ei kuulu juuri lainkaan.
Because of the characteristics of these services, new services are often provided by new enterprises.
Vuonna 1998 palvelusektori edusti 75:tä prosenttia kaikista yrityksistä, 63:a prosenttia kokonaistyöllisyydestä ja 73:a prosenttia koko Euroopan talouden tuottamasta bruttolisäarvosta.
In addition new opportunities occur for the creation of SMEs in the new services area due to the initiatives carried out through joint efforts of local and regional authorities, and national governments. The aim of these so-called local initiatives is to provide services in areas where needs are not being met because of the deterioration of social
Henkilökohtaisten palvelujen tarve on lisääntymässä, mikä johtuu useista sosioekonomisista muutoksista, kuten hallituksen supistustoimista monien palvelujen osalta, kahden tulonsaajan perheiden lisääntymisestä ja väestön ikääntymisestä. sestä.
Sixth Report, Executive Summary major advantage or disadvantage of the single market, many of these are likely to be operating on a local scale only.
Kuudes raportti - sisältötiivistelmä
and welfare services, sometimes due to reductions in public expenditure.
Uusien palvelujen tarve pk-yrityksissä alueilla, joilla tarpeet eivät tule tyydytetyiksi, koska sosiaali- ja hyvinvointipalvelujen tarjonta on joskus heikentynyt julkisten menojen supistamisen vuoksi.
These initiatives, focused on development and job creation, are, however, not restricted to social services, but they also extend to leisure-related and tourism-related services and, sometimes, to business-related services as well.
Nämä hankkeet, jotka keskittyvät kehittämiseen ja työpaikkojen luomiseen, eivät kuitenkaan ole rajoittuneet sosiaalipalveluihin, vaan ne ulottuvat myös vapaa-aikaan ja turismiin liittyviin palveluihin ja joskus myös yrityspalveluihin. veluihin.
Part V — Monitoring
Osa V - Valvonta
Large country differences exist, as shown in Figure 7.
Pkyritykset Euroopan sisämarkkinoilla
Finland, Iceland and Ireland are very positive with six to eight times more positive enterprises than negative ones.
Tämä viittaa siihen, että valtaosa yrityksistä aikoo aloittaa uusien palvelujen käytön ensi kertaa.
Relatively negative are France, Austria and Luxembourg with a factor less than two.
Käyttö vaihtelee valmistuksen, tukkukaupan ja yrityspalvelujen yli 20 prosentista vähittäiskaupan vain 11 prosenttiin ja korjausalan seitsemään prosenttiin.
SMEs in the European single market
Pk-yritysten käsitykset sisämarkkinoista
Perception of the single market by SMEs
Yrityksen perustamisen esteet
Since the previous report of the European Observatory for SMEs, significant progress towards improving the functioning of the single market and making it a reality for citizens and business has been achieved by the single market action plan.
Eurooppalaisen Pk-yritysten observatorion edellisen raportin laatimisen jälkeen on Single Market Action Planin ansiosta saatu aikaan merkittävää edistymistä kohti sisämarkkinoiden toi mivuutta ja niiden tekemistä todellisiksi kansalaisille ja yrityksille.
On average, the four major advantages associated with the single market by SMEs are: larger selling market, simplified international cooperation, the introduction of the euro and larger markets for inputs.
Uusien palvelujen luonteen vuoksi näitä palveluja tarjoavat yleensä uudet yrittäjät.
The two major disadvantages most frequently identified by SMEs are: greater competition and increased regulations. Higher production costs and the costs of introducing the euro are also mentioned.
Palvelualan dynaamisimmat alasektorit mitattuina työpaikkojen syntymisellä ja liiketoiminnan dynaamisuudella ovat viimeisen kymmenen vuoden aikana olleet ei-markkinapohjainen palvelusektori, liikeelämän palvelut ja informaatioteknologiapohjainen sektori.
Chapter 11 of the report examines the perception of the single market by SME entrepreneurs.
Tämän raportin luku 11 tutkii pk-yrittäjien käsityksiä sisämarkkinoista.
Considering both advantages and disadvantages of the single market, one third of SMEs see, on balance, more advantages compared with just one tenth that see more disadvantages.
Kun tarkastellaan sekä sisämarkkinoiden etuja että haittoja, yksi kolmas osa pk-yrityksistä näkee niissä enemmän etuja, kun taas vain yksi kymmenesosa näkee enemmän haittoja.
On this issue, the analyses revealed that one third of the enterprises without employees and three quarters of the mediumsized enterprises have already considered the consequences of the euro.
Suuret pkyritykset sekä vientiä harjoittavat ja nopeasti kasvavat yritykset ovat myönteisempiä kuin muut pk-yritykset.
These percentages are expected to increase steadily up to 2001.
Yli puolet pk-yrityksistä ei näe sisämarkkinoissa mitään suurta etua tai haittaa; monet näistä ovat todennäköisesti sellaisia, jotka toimivat vain paikallisesti.
The share of SMEs that are or plan to be fully euro-compatible, increase from a
Tämä käsitys liittyy vahvasti yrityksen kokoon: pienet yritykset näkevät vähemmän vaikutuksia.
Larger SMEs, exporting and fast growing enterprises are more positive than other SMEs.
Rahoituksen saatavuus ja hallinnolliset velvoitteet koetaan hyvin suuriksi ongelmiksi.
More than half of the SMEs do not recognise any
Hallituksen tuki uusille palveluille
Figure 7 The relation between the share of SMEs seeing mainly advantages and the share of SMEs seeing mainly disadvantages of the single market, countries ranked from positive to negative
Suuria maakohtaisia eroja esiintyy, kuten kuvio 7 osoittaa. Irlanti, Islanti ja Suomi ovat hyvin myönteisiä: niissä on 6-8-kertaisesti enemmän myönteisiä yrityksiä kuin kielteisiä.
Competition low initial value in 1999 to well over 90 % in 2002 in euro countries and to about 50 % by the end of 2002 in non­euro countries.
Euron käyttöönotto tysten osuus lisääntyy vähän yli 20 prosentista yli 45 prosenttiin, kun siirrytään niistä yrityksistä, joissa ei ole työntekijöitä, keskikokoisiin yrityksiin.
Exporting enterprises are getting ready for the euro well in advance of non­exporting ones.
Yritykset, jotka tekivät yksityiskohtaisen analyysin euron vaikutuksista liiketoimintaansa, päätyvät myönteisempään lopputulokseen kuin ne, jotka eivät analyysia tehneet.
An analysis was made of the competition SMEs encounter from enterprises from within their own country, elsewhere in western Europe and elsewhere in the world.
Pk-yritysten ilmoittamien kansainvälisten liikeyhteyksien lukumäärä on yhä kasvussa.
It shows that for each type of competition the same pattern exists: the larger the SME the more likely it is to have expe­rienced increasing competition.
Luku on keskimäärin 25 prosenttia, mutta jopa yli puolet keskikokoisista yrityksistä ilmoittaa yhteyksiensä lisääntyneen.
Especially com­petition from domestic enterprises is increasing.
Näiden osuuksien odotetaan kasvavan tasaisesti vuoteen 2001 mennessä.
Exporters report increasing competition mainly from international enterprises, whereas non­exporters perceive more increases in competi­tion from domestic enterprises.
Vientiä harjoittavat yritykset valmistautuvat euron käyttöönottoon hyvissä ajoin ennemmin kuin ne yritykset, jotka eivät harjoita vientiä.
The share of SMEs having made a detailed analy­sis of the impact of the euro on their business increases with enterprise size from only 4 % of the enterprises without employees to about 35 % of the medium­sized enterprises.
Niiden pk-yritysten osuus, jotka ovat tehneet yksityiskohtaisen analyysin euron vaikutuksista liiketoimintaansa, lisääntyy yrityskoon kasvaessa neljästä prosentista noin 35 prosenttiin, kun siirrytään niistä yrityksistä, joissa ei ole työntekijöitä, keskikokoisiin yrityksiin.
The same trend has been recorded with regard to the share of enter­prises having designed a detailed strategy to deal with the changeover to the euro.
Sama trendi on ollut havaittavissa niissä yrityksissä, jotka ovat laatineet yksityiskohtaisen strategian euron käyttöön otosta selviytymiseksi.
A comparative analysis by rate of turnover growth
Raportissa on laadittu analyysi kilpailusta, jonka pkyritykset kohtaavat omassa maassaan, muualla Länsi-Euroopassa ja muualla maailmassa.
Less than one fifth of the SMEs expect a negative impact of the euro, as shown in Figure 8.
Alle yksi viidesosa pk-yrityksistä odottaa eurosta kielteisiä vaikutuksia, kuten kuvio 8 osoittaa.
Enterprises which did make a detailed analysis of the effects of the euro on their business come to a more positive conclusion than the enterprises which did.
Kuvio 7. Niiden yritysten osuudet, jotka näkevät sisämarkkinoiden toteutumisessa pääasiassa etuja tai pääasiassa haittoja, maat järjestyksessä positiivisesta negatiiviseen.
International business contacts
Kuudes raportti - sisältötiivistelmä
The number of international business contacts reported by SMEs is still increasing.
Liikevaihdon kasvun vertailuanalyysi ttia harjoittaa vientiä.
On average 25 %, but even more than half of medium­sized enterprises, report such an increase.
Vientitoimintaan näyttää liittyvän enemmän liikevaihdon vaihteluita vuo­sien mittaan.
A relation exists also between the enterprise's perception of the single market programme and the growth rate of its turnover.
Lisäksi on löydettävissä yhteys myös yrityksen sisämarkkinakäsitysten ja sen liikevaihdon kasvu­nopeuden välillä.
Fast growing enterprises do have a more positive opinion of the internal market.
Nopeasti kasvavilla yrityksillä on myönteisempi näkemys sisämarkkinoista.
Figure 8 Anticipated effect of euro on business, by enterprise size (percentage of SMEs)
Kuvio 8. Euron ennakoitu vaikutus liiketoimintaan yrityskoon mukaan (pk­yritysten osuus prosentteina).
Large positive effect
50­249 ι Pieni kielteinen vaikutus ι Suuri kielteinen vaikutus
Small positive effect
Suuri myönteinen vaikutus
■ Small negative effect
Pieni myönteinen vaikutus
■ Large negative effect
■ Ei vaikutusta
Sixth Report — Executive Summary
Kuudes raportti - sisältötiivistelmä
The European Observatory for SMEs
Eurooppalainen Pk­yritysten observatorio
Availebel in English, French and German
Saatavana englanniksi, ranskaksi ja saksaksi.
The European Observatory for SMEs Sixth Report, Executive Summary
Eurooppalainen Pk­yrityHen obiervaiorio Kuudes raportti - sisältötiivistelmä
ACTION PUN TO PROMOTE ENTREPRENEURSHIP AND COMPETITIVENESS
TOIMINTASUUNNITELMA YRITTÄJYYDEN JA KILPAILUKYVYN EDISTÄMISEKSI
ACTION PLAN TO PROMOTE ENTREPRENEURSHIP AND COMPETITIVENESS
TOIMINTASUUNNITELMA YRITTÄJYYDEN JA KILPAILUKYVYN EDISTÄMISEKSI
Cataloguing data can be found at the end of :his publication.
Luettelointitiedot ovat teoksen lopussa.
Accessio research and innovation
Tutkimustulosten ja innovaatioiden hyödyntämismahdollisuudet
Improve visibility of support services
Tukipalveluiden näkyvyyden parantaminen
Better public administration
Julkishallinnon parantaminen
Improve employment and working conditions
Työllisyyden ja työolojen kohentaminen
Promoting entrepreneurship and innovation has moved centre stage in European enterprise policy.
Yrittäjyyden ja innovaatioiden edistäminen on noussut keskeiselle sijalle Euroopan yrityspolitiikassa. Avain koko
The creation of a business environment that encourages the creation and growth of new businesses and new sec tors is a key to improving the competitiveness of Europe's economy.
Euroopan taloudellisen kilpailukyvyn parantamiseen on sellaisen liiketoimintaympäristön luominen, joka rohkaisee uusien yritysten ja toimialojen syntymistä ja kasvua.
New and small businesses are the major agents of change.
Muutoksen tärkeimpiä tekijöitä ovat uudet pienyritykset.
They are also the major source of job creation.
Ne ovat myös tärkein uusien työpaikkojen lähde.
As small and medium-sized enterprises (SMEs) make up more than 99 % of all our enterprises, the measures in the action plan presented here will also help to respond to the challenges identified within the debate on the competitiveness of the European economy in the face of globalisation.
Koska yli 99 % Euroopan yrityksistä on pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä), nyt esiteltävän toiminta suunnitelman toimenpiteet auttavat myös vastaamaan haasteisiin, joita on noussut esiin keskusteltaessa
The action plan concentrates on the aspects which are most important to SMEs; that is new approaches in edu cation, training and the workplace, easier access to finance and innovation, and better public administration.
Näitä ovat uudet koulutuk seen, ammatilliseen koulutukseen ja työympäristöön liittyvät toimintatavat, rahoituksen ja innovaatioiden entistä parempi saatavuus sekä julkishallinnon kehittäminen.
I hope this publication will raise awareness about the wide range of measures to be implemented over the next few years in order to stimulate an entrepreneurial spirit and promote competitiveness throughout Europe.
Toivon, että tämä julkaisu tarjoaa tietoa lähivuosien aikana toteutettavista laaja-alaisista toimenpiteistä, joilla edis tetään yrittäjyyttä ja tuetaan kilpailukykyä kaikkialla Euroopassa.
Commissioner responsible for enterprise policy
Yrityspolitiikasta vastaava komission jäsen
It is, therefore, time Member States will be facilitated through the con­ that wc moved from merely talking about the impor­ certed action programme.
"Olemme siirtymässä kohti yrittäjyyden yhteiskuntaa, tukevat yrittäjyyttä selvästi erilaisin keinoin.
everybody informed of the progress made in imple­ menting the individual measures contained in the
vaikka monet oletukset ja käytännöt sisältävät
An independent evaluation of progress cal effort to bring about action at all levels in the involving the business community will also be made.
Jäsenvaltioiden välistä neuvonpitoa helpottaa koordi edelleen jäänteitä vanhoista talousrakenteista ja noiva toimintasuunnitelma.
European Union: Community, national and local.
estävät uusien yritysten perustamista.
And, The Commission and the Member States will estab­ this must be action that not only initiates progress, lish means for measuring the impact of the action but sees that the principal measures are carried plan so that the most successful and efficient meas­ ures can be identified and information about good through coherently and consistently.
On siis aika siir tyä pelkästään puhumasta pienten yritysten oikean Komissio laatii säännöllisesti raportteja, joilla se toimintaympäristön tärkeydestä vaiheeseen, jossa tiedottaa toimintasuunnitelmaan sisältyvien toimen yrittäjien tarpeet asetetaan poliittisen päätöksenteon piteiden edistymisestä.
practice can be disseminated.
Edistymisestä annetaan myös valokeilaan.
This was one of the key messages of the business environment simplification task force (BEST).
riippumaton arviointi, jonka laatimiseen yritysmaailma osallistuu.
We are interested in hearing from you about your action plan presented here, which was endorsed by views and opinions on the progress being made in the Council of Ministers on 29 April 1999, is the promoting entrepreneurship both in the Community response to the many detailed priority recommenda­ and in your own country.
Tällä hetkellä tarvitaan ennen kaikkea yhtenäistä po toimintasuunnitelman vaikutuksen mittaamiseksi, liittista pyrkimystä toimien toteuttamiseen kaikilla jotta onnistuneimmat ja tehokkaimmat toimenpiteet tasoilla Euroopan unionissa, yhteisössä sekä kansalli voidaan tunnistaa ja jotta hyvistä toimintatavoista sestija paikallisesti.