natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In contrast aid per person employed in the old Länder has declined.
Sitä vastoin tuki työntekijää kohti on laskenut Saksan vanhoissa osavaltioissa.
Belgium is above the Community average, with France and Luxembourg slightly below.
Belgia on yhteisön keskiarvon yläpuolella, ja Ranska ja Luxemburg hieman sen alapuolella.
The group of low aid givers now comprises, in descending order, Denmark, the Netherlands, Spain, Portugal, and the United Kingdom.
Vähiten tukea myöntävät alenevassa järjestyksessä Tanska, Alankomaat,Espanja, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta.
As a general conclusion on the differences in aid trends between Member States, it can be established that significant differences between the individual countries remain.
Yleisenä päätelmänä tukien vaihteluista jäsenvaltioiden välillä voidaan sanoa, että yksittäisten maiden välillä on edelleen merkittäviä eroja.
A comparison of the four big economies shows that in Italy aid as a percentage of value added is more than 10 times as high as in the United Kingdom, two and a half times as high as in France, and 1,8 times as high as in Germany.
Neljän suurimman talouden vertailu osoittaa, että Italian tuen prosenttiosuus jalostusarvosta on yli kymmenen kertaa korkeampi kuin Yhdistyneessä kuningaskunnassa, kaksi ja puoli kertaa korkeampi kuin Ranskassa ja 1,8 kertaa korkeampi kuin Saksassa.
When aid is expressed in terms of ECU per person employed, the same differences can be observed.
Vertailtaessa tukea ecuina työntekijää kohti voidaan havaita samat erot.
The observed discrepancies between the central Member States are reflective of their differing views on the use of the State aid instruments, and are in this sense not overly alarming.
Havaitut poikkeavuudet keskeisten jäsenvaltioiden välillä heijastavat niiden eri näkökulmia valtion tukiohjelmien käytössä, ja eivät tässä mielessä ole kovin hälyttäviä.
When considering the overall differences in the Community under the aspect of cohesion, however, the results do cause some concern.
Tutkittaessa yhteisön yleisiä eroja koheesiorahaston tuen kannalta ovat tulokset kuitenkin huolestuttavia.
A direct comparison between these four Member States and the four cohesion countries - Spain, Ireland, Portugal, and Greece - reveals that the relative importance of industrial support is rising in the more central Member States.
Näiden neljän jäsenvaltion ja neljän koheesiomaan -Espanjan, Irlannin, Portugalin ja Kreikan - välinen suora vertailu paljastaa, että teollisuuden tukemisen suhteellinen merkitys kasvaa keskeisemmissä jäsenvaltioissa.
As a matter of fact, in the four big economies, aid expressed as a percentage of value added was 3,7% in 1990-1992 and 4,2% in 1992-1994, whereas in the cohesion economies the same indicator falls from 3,3% to 2,9 % in the same period.
Neljässä suuressa taloudessa tuen prosenttiosuus jalostusarvosta oli 3,7 prosenttia vuosina 19901992 ja 4,2 prosenttia vuosina 19921994, kun taas koheesiomaissa sama osuus laski 3,3 prosentista 2,9 prosenttiin vastaavana aikana.
Table 3 also shows that the volume of aid to the four cohesion countries is decreasing from 9,3 to 8,3% of total aid to industry in the Community whilst the share of the four big economies of this aid, having been around 82% during the period 1990-1992 has risen to 85% for the period 1992-1994, notwithstanding the fact that aid in the United
Taulukosta 3 ilmenee lisäksi, että näille neljälle koheesiovaltiolle myönnetyn tuen määrä laskee yli 10 prosentista alle 9 prosenttiin teollisuudelle myönnettävän tuen yhteismäärästä yhteisössä, kun taas neljän suuren talouden osuus tästä avusta kasvoi vuosien 1990 - 1992 noin 82 prosentista 85 prosenttiin vuosina 19921994, vaikka Yhdistyneen kuningaskunnan myöntämä tuki laski tänä aikana 42 prosenttia ja Italian antama tuki laski 6 prosenttia.
Amongst the cohesion countries, the situation of Spain is particularly aggravated. With 10 per cent of the EU population and 25 per cent of the objective 1 population, Spain accounts for only 3,5 per cent of the total volume of aid to industry and, excluding the United Kingdom, ranks in last position when aid is expressed in per cent of gross value added or in aid per person employed.
alueiden väestöstä 25 prosenttia, mutta Espanjan osuus teollisuudelle myönnetystä kokonaistuesta on vain 3,5 prosenttia ja on toiseksi viimeisellä sijalla Yhdistyneen kuningaskunnan jälkeen, jos tuki ilmaistaan prosentteina bruttojalostusarvosta tai tukena kohti työntekijää.
The four Member States where national public support to industry is increasing - Germany, France, Denmark and Ireland - accounted for about 48 per cent of all industrial aid in the Community during the period 1990-92 and about 57 per cent in the period 1992-94.
Ne neljä jäsenvaltiota, joissa kansallinen julkinen tuki - Saksa, Ranska, Tanska ja Irlanti - on kasvussa, vastasivat yli 48 prosentista kaikesta yhteisössä myönnetystä teollisuustuesta vuosina 19921994 ja noin 57 prosentista vuosina 1992-1994.
At the same time, national public support to industry in the other Member States decreased by almost 3 500 million ECUs.
Samaan aikaan kansallinen julkinen tuki teollisuudelle laski muissa jäsenvaltioissa lähes 3 500 miljoonalla eculla.
This unbalanced situation does not contribute to economic convergence and demonstrates that there is room left for improving economic and social cohesion.
Tämä epätasapaino ei edistä taloudellista lähentymistä ja osoittaa, että taloudellista ja sosiaalista koheesiota on parannettava.
In this context it should be noted that in addition to national State aid, industry also benefits from Community interventions via the Structural Funds (see Annex II, Figure A1).
Tässä yhteydessä on huomattava, että kansallisen valtion tuen lisäksi teollisuus saa yhteisön tukea rakennerahastojen välityksellä (katso liite II, kaavio A1).
The effectiveness of these instruments, however, depends crucially on their not being outweighed by an unbalanced development in the use of State aid measures in the Member States.
Näiden instrumenttien tehokkuus kuitenkin edellyttää, ettei valtion tukitoimien käytön epätasapainoinen kehitys jäsenvaltioissa muodostu niitä tärkeämmäksi.
In shipbuilding, which is a sub-sector of industry, the granting of aid is governed during the reporting period by the Seventh Shipbuilding
Teollisuuden osa-alueen, laivanrakennusteollisuuden, tuen myöntämisestä säädetään tarkasteltavana ajanjaksona laivanrakennusteollisuudelle myönnettävää tukea koskevassa seitsemännessä direktiivissä8, jota on sovellettu 1. tammikuuta 1991 alkaen.
Table 4 shows contract related operating aid covering new constructions, conversions and fishing vessels, and thus reflects the aid intensities for which the Commission sets ceilings when implementing the shipbuilding directive.
Taulukossa 4 käsitellään sopimuskohtaista toimintatukea, joka kattaa uusien laivojen rakentamisen, tuotantosuunnan muutokset ja kalastusalukset, ja siten heijastaa tuen intensiteettiä, jolle komissio asettaa enimmäismäärän laivanrakennusteollisuudelle myönnettävää tukea koskevan direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä.
The aid ceilings under the prevailing Directive are 4,5% of contract value both for ships with a contract value of less than ECU 10 million and for conversions, and 9,0% of contract value for ships with a contract value of more than ECU 10 million.
Nykyisen direktiivin mukainen tuen enimmäismäärä on 4,5 prosenttia sopimusarvosta sekä sopimusarvoltaan alle 10 miljoonan ecun arvoisten laivojen ja tuotantosuunnan muutoksen osalta, ja yhdeksän prosenttia sopimusarvoltaan yli 10 miljoonan ecun arvoisten laivojen osalta.
In the new German Länder aid for privatization between 1992 and 1994 adds up to about ECU 1380 million.
osavaltioiden saama yksityistämistuki vuosina 19921994 oli noin 1 380 miljoonaa ecua.
As was earlier seen from Table 3, aid for the whole manufacturing sector amounts to 4,0% of the sector's value added, whereas for the sub-sector of shipbuilding aid covers 26% of the sector's value added.
Kuten edellä taulukosta 3 kävi ilmi, koko tehdasteollisuuden tuki vastasi neljää prosenttia alan jalostusarvosta, kun taas laivanrakennuksen osa-alalla tuki kattaa 26 prosenttia alan jalostusarvosta.
The Community average for aid to the shipbuilding industry strongly declined from 34% of value added for 1988-1990 to 24% for 1990-1992, rising slightly to 26% for 1992-1994.
Yhteisön keskiarvo laivanrakennusteollisuuden tuelle laski voimakkaasti vuosien 1988-1990 34 prosentin osuudesta jalostusarvosta 24 prosenttiin vuosina 19901992 ja nousi hieman 26 prosenttiin vuosina 1992-1994.
In the other sub-sector of industry, steel, the granting of aid in the period under review was regulated under the fifth Steel Aids Code of 1991.
Toisen teollisuuden osa-alan, terästeollisuuden, osalta tuen antamista tarkastelujakson aikana säädeltiin vuonna 1991 annetulla terästeollisuudelle myönnettävää tukea koskevilla viidensillä säännöillä.
After aid had been virtually phased out by the end of the previous period of reporting (1990-1992), 1994 saw the formal adoption by the Commission of decisions under Article 95 ECSC Treaty concerning the restructuring, and in some cases privatisation, involving steel companies in the new German Länder, Spain, Italy and Portugal.
Sen jälkeen, kun alan tuki oli asteittaisesti poistettu melkein kokonaan edellisen tarkastelujakson aikana (1990-1992), komissio vahvisti muodollisesti vuonna 1994 EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklan mukaisia rakennemuutospäätöksiä, ja joissakin tapauksissa yksityistämispäätöksiä, jotka koskivat terästeollisuusyrityksiä Saksan uusissa osavaltioissa, Espanjassa, Italiassa ja Portugalissa.
Together these aids amounted to around ECU 2 900 million in 1994.
Yhteensä tukea myönnettiin noin 2 900 miljoonaa ecua vuonna 1994.
This amount does not comprise aid granted in this sector for other objectives such as R & D, regional development and environmental protection.
Luku ei sisällä tukea, jota myönnettiin alalle muita tarkoituksia varten, kuten T & K:een, alueelliseen kehittämiseen ja ympäristönsuojeluun.
Aid to shipbuilding in 1992-1994 in per cent of contract values of ships
Laivanrakennusteollisuudelle myönnettävä tuki vuosina 19921994 prosenttina laivojen sopimusarvoista
Total j
Pienet
Small Ships
Pienet
For these the maximum aid intensity allowed by the 7th Shipbuilding Directive is 4,5 % of contract value.
Näiden osalta laivanrakennusta koskevan seitsemännen direktiivin mukaisen tuen tnimmäisintensiteetti on 4,5 prosenttia sopimusarvosta.
*** According to Council Directive 92/68/EEC, until 31 December 1993 operating aid for the shipbuilding and ship conversion activities of yards operating in the territories of the former German Democratic Republic have been considered compatible with the common market up to a maximum of 36 % of reference annual turnover.
Neuvoston direktiivin n:o 92/68/ETY mukaisesti 31. joulukuuta 1993 asti entisen Saksan demokraattisen tasavallan alueella toimivien telakoiden saama laivanrakennuksen ja -muuntamistoiminnan toimintatuki katsottiin yhteismarkkinoille soveltuvaksi 36 prosenttiin asti vuotuisesta liikevaihdosta.
The amounts spent under this provision are not included in this table, but are stated under point 15 of the text.
Tämän säädöksen mukaisesti annettu tuki ei sisälly tähän taulukkoon, vaan se on ilmoitettu kohdassa 15.
**** Ireland and Luxembourg do not have shipbuilding industries.
Irlannilla ja Luxemburgilla ei ole laivanrakennusteollisuutta.
Note additionally that a dash indicates missing information, whereas a zero indicates no aid or lack of activity.
Huomaa lisäksi, että viiva tarkoittaa puuttuvia tietoja, kun taas nolla tarkoittaa joko tuen tai toiminnan puuttumista.
Table 5 gives an overview of the use of the various types of aid instruments in the Member States.
5 annetaan yleiskuva eri tyyppisten tukimuotojen käytöstä jäsenvaltioissa.
Table S
Taulukko 5
State aid to industry 1992-1994 Breakdown according to type of aid; in per cent of total industry aid awarded in per cent
Teollisuudelle myönnettävä valtion tuki 19921994 Tukimuodon mukainen jaottelu prosentteina myönnetyn teollisuustuen kokonaismäärästä prosenttia
Tax Equity exemptions participation s
vapautukset osakkuudet koiset lainat lykkäykset lainat 9
Grants and tax exemptions, which have been classified in this Survey as group A forms of intervention, are by far the most frequently used form of aid in the Community.
Avustukset ja verovapautukset, jotka on tässä yleiskatsauksessa luokiteltu A; ryhmän tukimuodoiksi, ovat selvästi yleisimmin käytetyt tukimuodot yhteisössä.
Within this group, direct grants are more often employed than tax exemptions.
Tässä ryhmässä suoria avustuksia käytetään useammin kuin verohelpotuksia.
Since the introduction of grants is in general less "costly" in terms of parliamentary procedures than the introduction of changes to tax laws, governments have a preference to employ the former type of aid.
Koska avustuksien käyttäminen on parlamentaarisen menettelyn kannalta helpompaa kuin verolakien muuttaminen, hallitukset suosivat tätä ensin mainittua tukimuotoa.
Forms of aid classified in group C, i.e. loans at reduced interest rates and tax deferrals, are an important form of aid in Germany and Spain.
Ryhmään C luokitellut tukimuodot eli halpakorkoiset lainat ja verolykkäykset ovat tärkeitä tukimuotoja Saksassa ja Espanjassa.
Member States generally avoid this form of aid because it puts a heavy burden on the budget.
Jäsenvaltiot yleensä välttävät näitä tukimuotoja koska ne muodostavat raskaan taakan talousarviolle.
The figures for soft loans represent only the aid element; the gross budgetary resources necessary for these aids are much higher.
Halpakorkoisia lainoja koskevat luvut kattavat ainoastaan tukiosan; tämän tukiosan edellyttämät talousarvion bruttovarat ovat paljon korkeammat.
This explains the low share in industrial aid of this aid form in the Community.
Tämä selittää tämän tyyppisen tuen pienen osuuden yhteisössä.
Tax deferrals, mainly accelerated depreciation and the constitution of tax free reserves, is the form which is least used in the Community.
Verolykkäykset, jotka enimmäkseen koostuvat nopeutetuista poistoista ja verovapaiden varausten muodostamisesta, ovat vähiten käytetty tukimuoto yhteisössä.
Only France, Germany and the United Kingdom grant support in this form.
Ainoastaan Ranska, Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta antavat tällaista tukea.
Although its share in industrial aid is the third smallest on average, it is a significant part of aid in France, Germany, and Belgium.
Vaikka niiden osuus teollisuudelle myönnettävästä tuesta on keskiarvoltaan kolmanneksi pienin, osuus on merkittävä Ranskassa, Saksassa ja Belgiassa.
The calculation of the aid element of guarantees is particularly difficult and, therefore, they are, together with the equity participation, a very non-transparent form of State aid.
Takuina annettavan tuen osuuden laskeminen on erityisen vaikeata, minkä vuoksi se ei pääomaosakkuuden ohella ole kovinkaan avoin valtion tuen muoto.
In this as in previous surveys, no attempt has been made to calculate the aid element ex ante but instead current expenditure on claims under past guarantees has been taken.
Aikaisemmissa yleiskatsauksissa ei pyritty laskemaan tukiosaa etukäteen vaan huomioon otettiin aikaisempien takuiden mukaisiin vaateisiin tarkastelujaksolla käytetty määrä.
As set out in detail below (point 27), a different method has been employed for the purposes of this Survey in the case of Treuhand operations.
Kuten jäljempänä kohdassa 27 yksityiskohtaisesti selvitetään, on tästä käytännöstä on poikettu Treuhandtoimenpiteissä.
State aid to industry Distribution by tax expenditure and budgetary expenditure 1992-1994
Teollisuudelle myönnettävä valtion tuki Vero­ ja talousarviomenojen mukainen jaottelu 1992­1994
Figure 2 gives a breakdown of industrial aid according to the mode of financing.
Kaaviossa II teollisuudelle myönnettävä tuki jaotellaan rahoitusmuodon mukaan.
This holds particularly for Luxembourg and Spain, where all aid is financed through the budget, and Denmark, Ireland, and the United Kingdom, where more than 90% is financed through the budget.
Tämä koskee erityisesti Luxemburgia ja Espanjaa, missä kaikki tuet rahoitetaan talousarviosta, ja Tanskaa, Irlantia ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa, missä yli 90 prosenttia rahoitetaan talousarviosta.
By contrast, tax expenditure, i.e. tax rebates and tax deferrals, is used to a large extent in Belgium, Italy, Germany and France.
Sitävastoin veromenoja, ts. verovapautuksia ja verojen lykkäyksiä, käytetään laajalti Belgiassa, Italiassa, Saksassa ja Ranskassa.
Aid to industry is also classified according to the (broad) purposes for which it is given and the sector to which it is directed, as follows:
Teollisuudelle myönnettävä tuki on luokiteltu myös niiden (yleisten) tavoitteiden mukaisesti, joille tukea on myönnetty, ja tuettavan alan mukaisesti seuraavasti:
Horizontal objectives9
Laajaalaiset tavoitteet9
- Research and Development - Environment - Small and medium enterprises - Trade/export - Energy saving - General investment - Other objectives
- Tutkimus ja kehittäminen - Ympäristönsuojelu - Pienet ja keskisuuret yritykset - Kauppa/vienti - Energiansäästö - Yleinen investointi - Muut tavoitteet
- Shipbuilding - Steel - Other sectors
- Laivanrakennusteollisuus - Terästeollisuus - Muut alat
- Regional objectives - Regions falling under Article 92(3)c - Regions falling under Article 92(3)a - (Only for Germany) Berlin and Zonenrand aids.
- Alueelliset tavoitteet - 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiset alueet - 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiset alueet - (Ainoastaan Saksan osalta) Berliinille ja Zonenrandille myönnetyt tuet.
The classification of aid is, in many cases, somewhat arbitrary because it is necessary to decide which of the objectives declared by a Member State is to be considered as the primary objective.
Tuen luokittelu on monissa tapauksissa hieman sattumanvaraista, koska on päätettävä, mikä jäsenvaltion ilmoittamista tavoitteista katsotaan ensisijaiseksi tavoitteeksi.
In some Member States, aid for research and development is administered through sector specific programmes, in others aid to particular sectors is limited to small and medium-sized enterprises, etc.
Joissakin jäsenvaltioissa tutkimus- ja kehitystuki myönnetään alakohtaisten ohjelmien välityksellä, toisissa erityisalojen tuki on rajoitettu koskemaan ainoastaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä jne.
Furthermore, primary objectives cannot give a true picture of the final beneficiaries: a very large part of regional aid is in fact paid to small and medium-sized enterprises, aid for research and development goes to particular sectors, and so on.
Ensisijaiset tavoitteet eivät myöskään anna todellista kuvaa lopullisista edunsaajista: hyvin suuri osa alueellista tukea itse asiassa maksetaan pienille ja keskisuurille yrityksille, tutkimus-ja kehitystukea maksetaan erityisaloille jne.
Consequently, conclusions about changes from one objective to another over time and, notably, conclusions about differences in objectives
Tämän vuoksi voidaan tehdä ainoastaan hyvin varovaisia päätelmiä yhdestä tavoitteesta toiseen ajan kuluessa tapahtuneista muutoksista ja erityisesti tavoitteiden eroista jäsenvaltioiden välillä. Seuraavassa taulukossa 6
Training and employment measures are excluded.
Koulutus- ja työllisyystoimenpiteitä ei lasketa mukaan.
See Annex I, point 14.
Katso liite I, kohta 14.
This category contains industry-specific schemes and individual aid awards scrutinized by the Commission.
Luokittelu sisältää teollisuusalakohtaisia hankkeita ja komission valvomia yksittäisiä tukitoimenpiteitä.
between Member States can only be drawn with extreme caution. The following Table 6 gives the breakdown of aid to industry according to objectives during the period 1992-1994, and Table 7 indicates the changes over time for the three main objectives pursued by the Member States.
teollisuudelle myönnetty tuki jaotellaan tavoitteiden mukaisesti vuosina 1992-1994, ja taulukossa 7 käsitellään jäsenvaltioiden kolmessa ensisijaisessa tavoitteessa ajan kuluessa tapahtuneita muutoksia.
It can be seen from the percentages presented in Table 6 that more than 50% of industrial aid in the Union is spent on regional objectives.
Taulukon 6 lukujen mukaan enemmän kuin 50 prosenttia teollisuudelle myönnettävästä tuesta unionissa koski alueellisia tavoitteita.
Amongst these aids more than eight out of every ten ECUs are going to areas where the living conditions are particularly low, the so-called Article 92(3)a regions11.
Enemmän kuin 80 prosenttia tästä tuesta myönnetään aluille, joiden elinolosuhteet ovat erityisen epäsuotuisat, niin kutsutuille perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisille alueille11.
Aid granted for horizontal objectives is ranked second.
Laaja-alaisille tavoitteille myönnettävä tuki on toiseksi merkittävin tavoite.
Amongst these, support for research and development12is given highest priority.
Näistä tavoitteista tutkimus ja kehittäminen12katsotaan tärkeimmäksi.
Although it is undeniable that aids for such horizontal objectives are in most cases in the Community interest, they present, nevertheless, the drawback that their impact on competition is often difficult to assess because little or no information is available about their sectorial and regional repercussions.
Vaikka kyseisten laajaalaisten tavoitteiden mukainen tuki on useimmiten kiistattomasti yhteisön edun mukaista, sen haittapuolena on se, että tuen vaikutusta kilpailuun on usein vaikea arvioida, koska sen ala- ja aluekohtaisista vaikutuksista on vain vähän tai ei ollenkaan tietoa.
This is the case notably in their extreme form as general investment schemes (still accounting for 1,6% of industry aid in the Community, down from 2,1% in the previous period), where the objectives are so poorly defined that no general judgement can be made and the Commission is bound to examine all major cases of application.
Näin on erityisesti yleisissä investointiohjelmissa (jotka edelleen kattavat 1,6 prosenttia teollisuudelle myönnettävästä tuesta yhteisössä verrattuna edellisen tarkastelujakson 2,1 prosenttiin), joiden tavoitteet on niin heikosti määritelty, ettei minkäänlaista yleistä arviota voida tehdä, ja komission on tutkittava kaikki suurimmat hakemukset.
With regard to the functioning of the internal market, the existence of such general schemes is, therefore, increasingly difficult to justify.
Sisämarkkinoiden toiminnan kannalta tällaisten yleisten ohjelmien olemassaoloa on siten yhä vaikeampi perustella.
More than 15% of industrial aid in the Community is spent on particular sectors.
Enemmän kuin 15 prosenttia teollisuudelle myönnettävästä tuesta yhteisöstä myönnetään erityisaloille.
Having been virtually phased out in the previous period under the strict Steel Aids Code of 1991, the Commission in 1994 took decisions under Article 95 ECSC that allow aid to flow into the steel sector for major restructuring, as witnessed by the figures for 1992-1994.
Sen jälkeen, kun terästeollisuudelle myönnettävä tuki oli vuonna 1991 annettujen tiukkojen terästeollisuuden tukea koskevien sääntöjen mukaisesti edellisen tarkastelujakson aikana melkein kokonaan poistettu (1990-1992), komissio teki vuonna 1994 EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklan mukaisia päätöksiä, joilla mahdollistettiin tuen antaminen terästeollisuuden rakennemuutokseen, kuten vuosien 19921994 luvut osoittavat.
The situation in each Member State as regards the overall composition of aid to manufacturing is as follows:
Jäsenvaltioiden tilanne tehdasteollisuudelle kokonaismuodostumisessa on seuraava:
In Belgium, horizontal aid forms the bulk of spending (82%) which is far above the average in the European Union. SMEs and energy
Belgiassa laaja-alainen tuki muodostaa valtaosan tukimenoista (82 prosenttia), mikä on huomattavasti Euroopan unionin keskiarvon
For the reasons explained in Annex I, point 11.1, the R & D figures contained in Table 6 are certainly underestimated.
Luettelo näistä alueista on liitteessä I, kohta 9.2.
saving are the most notable horizontal objectives.
yläpuolella. Pienet ja keskisuuret yritykset ja energiansäästö ovat huomattavimman laajaalaiset tavoitteet.