natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Interviews for parents and language games for children:These research instruments provided data and opportunities to compare cultural traditions, social habits, life and education across all different groups represented in the school.
Vanhempien haastattelut ja lapsille tarkoitetut kielipelit: Näiden tutkimusvälineiden avulla saatiin tietoa ja mahdollisuuksia vertailla kulttuuriperinteitä, sosiaalisia tapoja sekä kaikkien koulussa edustettujen tyhmien elämää ja koulu tustaustaa.
The diverse patterns were discussed in the multicultural classrooms, and the differences that emerged from the comparison were used to provide intellectual stimuli and teaching materials to promote multicultural interaction and awareness among all pupils.
Erityyppisistä säännönmukaisuuksista käytiin keskusteluja luokissa, joissa oli useiden kulttuurien edustajia. Vertailuissa esiin tulleita eroavuuksia käytettiin hyväksi älyllisinä virikkeinä ja oppimateriaalina monikulttuurisen vuorovaikutuksen ja tietoisuuden edistämiseksi oppilaiden keskuudessa.
Family-school liaison: consultation with parents over educational issues was most useful in establishing good family-school relations.These involved primarily educational matters but occasionally they included community issues as well.
Perheen ja koulun yhteydet. Vanhempi en mielipiteiden tiedusteleminen koulu tukseen ja kasvatukseen liittyvistä kysymyksistä oli mitä hyödyllisintä vahvistettaessa perheen ja koulun välisiä siteitä.
Rethinking language education: the project offered an opportunity to rethink models and methodology of language education in view of diverse processes of language acquisition experienced by pupils with different linguistic backgrounds.
Kieltenopetuksen uudelleen hahmottaminen. Projekti tarjosi mahdollisuuden hahmottaa kielenopetuksen malleja ja menetelmiä uudelleen, sillä oppilaat, joilla on erilainen kielitausta. kokevat kielenoppimisenkin erilaisena prosessina.
In particular the discussion on the development and properties of bilingualism set off a critical and constructive debate on the appropriateness of conventional mother tongue and foreign language methodology and materials for children who are bilingual.
Erityisesti kaksikielisyyden kehityksestä ja ominaispiirteistä käyty keskuste lu johti kriittiseen ja rakentavaan väittelyyn, jonka aiheena oli äidinkielen ja vieraiden kielten perinteisten opetusmenetelmien ja opetusmateriaalin soveltuvuus kaksikielisille lapsille.Toisen kielen opettajien ja vieraiden kielten opettajien välinen ajatustenvaihto ja rakentava kritiikki vahvistivat näkemystä, että tarvitaan erityiskoulutusta ja asianmukaista kaupallisesti tuotettua opetusmateriaalia, jotta toisen kielen opetusohjelmat toimisivat tehokkaasti.
• Good family-school relations were established by consulting the parents over educational issues. • The language games for bilingual pupils stimulated the interest of all pupils in the schools, which suggested that future surveys should involve all pupils and not only the foreign children. • Induction courses of intercultural education were given to as many teachers and head teachers as possible. • There was an exchange of experiences and ideas between second language teachers and foreign language teachers. • The teachers/fieldworkers will contribute to future inservice training pro grammes. • The possibility of intra-institutional collaboration was explored.
• Perheiden ja koulun välille luotiin hyvät suhteet kartoittamalla vanhempien mielipiteet koulutuksesta ja opetuksesta. • Kaksikielisille oppilaille tarkoitetut kielipelit herättivät koulujen koko oppilas kunnan kiinnostuksen aiheeseen.Tulos osoittaa, että muutkin kuin ulkomaalaiset oppilaat on syytä liittää tulevien selvitysten piiriin.
The focus within the action project on bilingualism was on minority children, but the necessity of involving all pupils is recognized. ognized.
• Kulttuurienvälisen koulutuksen johdantokurssien osanottajiksi pyrittiin saa maan mahdollisimman monta luokan opettajaa ja johtajaopettajaa. • Toisen kielen ja vieraiden kielten opettajat saivat tilaisuuden vaihtaa kokemuksia ja ajatuksia. • Opettajat/kenttätyöntekijät pääsivät antamaan panoksensa tuleviin opetusharjoitteluohjelmiin. • Samalla selvitettiin mahdollisuuksia laitostenväliseen yhteistoimintaan.
Collaboration within different offices was sought to realise the spirit and resolution of EC directives that are more sensitive to issues of intercultural education than the older and more traditional national legislation.
Direktiivit ovat kulttuurienvälisen koulutuksen suhteen paremmin ajan tasalla kuin niitä vanhempi ja perinteisempi kansallinen lainsäädäntö.
Case study 7: The educational policy in Rotterdam - The Netherlands
Tapaustutkimus 7: Rotterdamissa toteutettu koulutuspolitiikka — Alankomaat
Region: the City of Rotterdam Period: 1991-1996 Funding: The fund for the reduction of educational disadvantages (Dutch acronym: FAO) (local council, department of education (5%)) Main areas of attention: language learning; integration
Paikka: Rotterdamin kaupunki alue Ajankohta: 1991-1996 Rahoitus: Rahasto koulutuksellisen eriarvoisuuden vähentämiseksi (hollanninkielinen lyhenne: FAO) (kaupunginvaltuusto, opetusvirasto 5 %)). Tärkeimmät tarkastelualat: kielenoppiminen, integraatio
About 23% of the population in Rotterdam, the second largest city in The Netherlands, belongs to a non-Dutch community.
Noin 23 % Alankomaiden toiseksi suurimman kaupungin Rotterdamin asukkaista kuulu muuhun kuin hollantilaiseen väestöön.
Already a third of this group belongs to the socalled second generation: they were born in Rotterdam.
Jo noin kolmannes tästä ryhmästä kuuluu niin sanottuun toiseen sukupol-
The running FOA-projects were carried over to the ROF.
Siihen osallistuu 191 koulua (yli 60 % kokonaismäärästä).
Members of this forum are representatives from both the city and the school boards.
FAO:n toiminta lopetettiin 1. elokuuta 1996 ja sen sijaan tuli uusi järjestelmä: Rotterdamin koulutusfoorumi (The Rotterdam Education Forum, ROF).
Characteristics of the FAO-approach are the following:
Seuraavat piirteet ovat luonteenomaista FAO-lähestymistavalle: :
• The individual school is the centre of innovations: innovations must be firmly rooted in everyday practice. • Schools receive extra staff or money, under certain conditions. • Information about the current state of affairs in teaching, preferably by practitioners themselves. • Monitoring and evaluation of results at pupil level, school level and local level. • Special projects for key areas: teaching Dutch as a second language, parental involvement, reduction of truancy and dropout rates etc.
• Koulut saavat lisähenkilökuntaa ja -varoja tietyin edellytyksin. • Opetuksessa käytettävät nykytilannetta koskeva tiedot hankitaan mieluiten suoraan opetustyöntekijöiltä. • Tuloksia seurataan ja arvioidaan oppilaiden, koulun ja paikallistason kannalta. • Avainaloille kehitetään erityishankkeita: hollannin kielen opetus toisena kielenä, vanhempien osallistumien toimintaan, luvattomien poissaolojen ja koulun käynnin keskeytysten vähentäminen jne.
Examples of these are the organizations of migrant families, welfare, health and child care institutions.
Rotterdamin väestö on perinteisesti ollut melko huonosti koulutettua.
people used to perform unskilled labour.
Suuri osa kaupunkilaisista on tehnyt työtä, johon ei vaadita ammattitaitoa.
Because of the technological develop ments of today, jobs for unskilled workers are less and less available.
Nykytekniikan kehitys on kuitenkin vähentänyt näitä työpaikkoja voimakkaasti.
Unemployment is high, even rampant, among ethnic minority groups.
Etnisien vähemmistö ryhmien keskuudessa vallitsee korkea, jopa kulkutaudin mittasuhteet saanut työttömyys.
Add to this the poor formal education some of the migrants' parents had, and it is not surprising that almost two thirds of the children in Rotterdam come from a family with a low socio-economic status (SES).
Tulee lisäksi huomata, että monissa siirtolaisperheissä vanhempien koulupohja on alhainen.
As in many other Western countries, the educational output in The Netherlands differs greatly between children from high and low SES-families.
Ei siis ole ihme, että lähes kaksi kolmannesta rotterdamilaislapsista tulee kodeista, joiden sosioekonominen status (SES) on heikko.Alankomaissa, kuten useissa muissa länsimaissa, korkeaan ja matalaan SES-ryhmään kuuluvien lasten koulumenestys poikkeaa huomattavasti toisistaan.
For children of migrant families, there is the extra disadvantage of being taught in a lan guage that is not their mother tongue.
Siirtolaisperheiden lasten lisärasitteena on opetuskieli, joka ei ole heidän äidinkielensä.
In order to improve the educational chances of children of low SES-families, both on the national and on a local scale, a special educational policy is being developed.
Heikon SES:n ryhmään kuuluvien lasten koulutyön tueksi on kehitteillä erityinen koulutuspolitiikka, jonka tavoitteet ovat sekä valtakunnallisia että paikallisia.
This policy is two-fold: first of all, extra staff are being made available for schools with many pupils with a low SES-background.
Ensinnäkin kouluihin, joissa alhaisen SES:n oloista peräisin olevien lasten osuus on suuri, osoitetaan lisähenkilökuntaa.
Secondly, areas with a high rate of low SES-children, are designated as educational priority areas.
Toiseksi alueet, joilla asuu paljon alhaisen sosioekonomisen statuksen perheisiin kuuluvia lapsia, nimetään "ensisijaisiksi koulu tusalueiksi" (Educational Priority Area).
These areas receive extra fund ing, e.g. for the development and implementation of more effective methods or strategies, or to encourage the cooperation between schools and welfare, and social institutions.
Näille alueille ohjataan lisärahoitusta esimerkiksi tehokkaampien menetelmien ja strategioiden kehittämiseen ja toimeenpanoon tai koulujen ja sosiaaliturvaa sekä muita sosiaalisia palveluja tuottavien laitos ten välisen yhteistyön rohkaisemiseen.
The City of Rotterdam as a whole is such an "educational priority
Koko Rotterdamin kaupunki on tällainen "ensisijainen koulutusalue".
As part of the FAO-initiative many projects are funded or co-funded, to stimulate intercultural contact among pupils, among par ents, among self-help groups of teachers, or migrant organizations, and to promote involvement of the community in schools and their pupils.
Rotterdamin kaupunginvaltuusto ja paikalliset kouluviranomaiset (julkiset, yksityiset ja uskonnolliset) ryhtyivät vuonna 1991 yhteisesti hallinnoimaan paikallista ensisijaista koulutusaluetta.
Successful examples of projects to promote integration between pupils and adults of different cultural back grounds
Perustettiin rahasto koulutuksellisen eriarvoisuuden vähentä
* The Deltaplan on language policies of primary and secondary schools
FAO tekee yhteistyötä sellaisten ryhmien ja laitosten kanssa, joilla on yhteydet kohderyhmiin, jotta rahaston tavoite saavutettaisiin tehokkaasti ja tuloksekkaasti.
In 1991, the city council and the local education authorities (public and private, religion based) joined together to govern the local educational priority area.The fund for the reduction of educational disadvantages (Dutch acronym: FAO), in which 191 schools participate (more than 60% of all schools), was set up to improve the educational output in the basic skills and the school careers of all children at risk in Rotterdam.
Esimerkkeinä mainittakoon siirtolaisperheiden järjestöt, sosiaalityö, terveyden- ja lastenhoitolaitokset.
the various measures taken by the parties concerned, as the main causes.
Opettajien kielipolitiikkakoulutus (Deltaplan) lan)
The Deltaplan is a large-scale initiative of more than 70 schools to assess the lan guage situation of their pupils and their results in basic skills, the curriculum of the school, the staff teaching abilities and the expected influx of multilingual pupils in the near future, in order to draw up a policy document as well as a working plan with the following aims:
FAO-aloitteeseen liittyy myös, että monet hankkeista rahoitetaan tai niille annetaan yhteisrahoitusta tarkoituksena herättää oppilaitten, vanhempien ja opettajien keskinäisten tukiryhmien tai siirtolaisjärjestöjen välistä kulttuurienvälistä vuorovaikutusta sekä edistää yhteisöjen kouluista ja niiden oppilaista tuntemaa vastuuta.
Multilingualism in schools argues for a comprehensive language policy at every school.
Esimerkkejä menestyksekkäistä hankkeista kulttuuritaustaltaan erilaisten oppilaiden ja aikuisten integroitumisen helpottamiseksi seksi
In this sense, the phenomenon of multilingualism seems to have been underestimated in the last decade.
Rotterdamin opetuspalvelukeskus on ottanut käyttöön pitkän tähtäimen ohjelman, joka koskee opettajille annettavaa kielipoliittista koulutusta.
It implies relinquishing the supremacy of the national language(s) as the only lan guage® to teach and to teach in.This is a major cultural change that cannot be brought about with ad hoc measures alone.
Toiminnan kehyksenä on "Deltaplan - peruskoulun kielipolitiikka" .Tärkeimmät kohteet ovat kouluissa harjoitettava käytännön kielipolitiikka ja opettajille annettava kielipoliittinen koulutus.
It concerns the process of teaching and learning in its broadest sense.
Vähemmistöjen oppimenestystä käsitelleistä tutkimuksista on näet ilmennyt, että kielitilanteen ja asianosaisten tahojen toiminnan hajanaisuuden vuoksi tilanne ei ole mainittavasti parantunut.
Activities A. Language policy in practice at schools
Peruskoulutuksen kieltenopetusta koskeva Deltaplan-aloite
The Deltaplan is not a universal set of instructions or teaching materials, it is a working method.
Kouluissa esiintyvä monikielisyys edellyttää laaja-alaista kielipolitiikkaa jokaisessa oppilaitoksessa.
It is an agreement between a school and the support system to start a process aimed at minimizing educational disadvantages.
Vaikuttaa siltä, että monikielisyyttä ilmiönä on aliarvioitu viimeksi kuluneella vuosikymmenellä.
* The teacher training on language policy (Deltaplan)
Asiaan liittyy kansalliskielen (-kielten) ylivallan hylkääminen oppiaineena ja opetuskanavana.
The school receives extra consultancy services from the centre of expertise, while investing itself in language policy by appointing an internal coordinator for language policy.
Pelkät tilapäistoimet eivät riitä tämän merkittävän kulttuurimuutoksen aikaansaamiseen.
The first year is spent entirely on diagnosis and design.
Se koskettaa opetus- ja oppimisprosesseja käsitteiden laajimmassa merkityksessä.
Special instruments are available for this diagnosis.
A. Käytännön kielipolitiikka kouluissa
This language policy provides for Dutch as a first language, Dutch as a second language, the teaching of ethnic minority languages, and the use of Dutch as an instructional language in non-language topics.
• saada selkeä kokonaiskuva hollannin kielen opetusohjelmista ja mahdollisuuksista mukauttaa niitä monikielisten oppilaiden koulumenestystä vaarantamatta, matta,
The teacher training on language policy is a long-term policy adopted by the Rotterdam Centre for Educational Services.
Alaasteen oppilaitos, jossa halutaan kehittää oma kielipolitiikka, voi ottaa yhteyttä paikalliseen asiantuntijakeskukseen, jonka puitteissa kielipolitiikkaan erikoistuneet asiantuntijat, kouluttajat sekä opetussuunnitelmien kehittäjät toimivat.
Its activities are carried out with in the framework of the "Deltaplan Language Policy Primary Education".
Asiantuntijakeskus toimittaa koululle asiantuntija-apua, samalla kun koulu sitoutuu kielipolitiikkaan nimittämällä sisäisen kielipoliittisen koordinaattorin.
Its main area of attention is language policy in practice at schools and teacher training on language policy.
Ensimmäinen vuosi käytetään pelkästään selvityksiin ja suunnitteluun, joita varten on olemassa erityisvälineitä.
The reason for this is that research on the causes for the lack of definite improvement in the educational achievements of minorities pointed to lan guage and to inadequate coordination of
Kielipoliittinen ohjelma valmistuu vuodessa. Se on koulukohtainen asiakirja, joka on käyttökelpoinen usean vuoden
Language topics are translated in terms of teaching skills, strategies to stimulate lan-
Se on koulun ja tukijärjestelmän välinen sopimus lasten koulutukselli sen eriarvoisuuden minimoimiseksi.
guage acquisition, effective instruction etc., so that they can start being useful in inservice training programmes.
Muiden kin kysymykseen tulevien koulujen toivotaan liittyvän lähiaikoina Deltaplan-sopi-mukseen.
Before the start of every school year, the language policy consultants make an inventory of all the needs of schools for teacher training and this provides the basis for the in-service training to be given.
Kielipolitiikka mahdollistaa hollannin opetuksen äidinkielenä ja toisena kielenä, vähemmistökielten opetuksen sekä hollannin käytön opetuskielenä muissa kuin kieliaineissa.
Every school can get precisely what it asks for.
Jokainen koulu voi saada tarkalleen pyytämänsä avun.
Results groups (e.g. Moroccan, or Turkish, or Surinam).
On kuitenkin myös kouluja, joissa on ainoastaan yksi tai kaksi suurta siirtolaislapsiryhmää (esim. marokkolaisia, turkkilaisia tai surinamilaisia).
Some of these schools, as part of their language policy, promote language co-education for the youngest age groups.
Eräät näistä kouluista edistävät nuorimpien ikäryhmien kielellistä yhteiskoulutusta osana kielipolitiikkaansa.
In those schools the first language teacher is a week ahead of the schedule of the Dutch teacher: words, concepts or situations that the Dutch teacher plans to use in his or her teaching of Dutch as a second language are first presented by the teacher of Turkish or Arabic and played with by the children in their first language.The project is available in five languages.
Näissä kouluissa äidinkielenopetus on viikon edellä hollanninopetusta.Turkin tai arabian kielen opettaja esittelee ensin äidinkielenopetuksessa leikin avulla sanoja, käsitteitä ja tilanteita, joita hollanninopettajan on määrä käyttää myöhemmin opettaessaan hollantia toisena kielenä. Oppimateriaalia on saatavana viitenä eri kieliversiona.
The conclusion arrived at is that inservice training should always be integrated into the language policy of the school, and that the needs of the school should determine the context of inservice training.
Johtopäätöksenä on, että työaikana tapahtuva opettajankoulutus tulisi aina kytkeä koulussa harjoitettavaan kielipolitiikkaan, ja että tämän koulutuksen puitteiden tulee määräytyä koulun tarpeiden mukaan.
It is too early to report on changes in pupil results, though. One can, however, say that the schools in general are very motivated to start the Deltaplan process, and that once initiated, both the team and the support system work very hard to make it a success.
Vielä ei ole mahdollista kertoa tuloksia opintomenestyksessä tapahtuneista muutoksista.Voidaan kuitenkin todeta, että koulut ovat yleensä olleet hyvin motivoituneita aloittamaan Deltaplan-ohjelman, ja alkuun päästyään sekä asiantuntijaryhmä että tukijärjestelmä ponnistelevat lujasti hankkeen onnistumiseksi.
There are some large-scale initiatives to inform parents about the educational system and schools in Rotterdam.
Toimintaan kuuluu laajoja tiedotusaloitteita. joiden avulla vanhemmille kerrotaan Rotterdamin koulujärjestelmästä ja kouluista.
Information is available in different languages for example.
Tietoa tarjotaan eri kielillä.
In many parts of the city, information is given to parents in special presentations.
Useissa kau punginosissa vanhempia varten järjestetään erityisiä tiedotustilaisuuksia.
In these presentations, representatives of special migrant groups take part.
Siirtolaisten omien järjestöjen edustajat osallistuvat tilaisuuksiin.
FAO also sponsors a special telephone helpline.
FAO rahoittaa myös erityisen avustavan puhelinpalvelun toimintaa.
Par ents can call in if they have questions regarding school and education.
Van hemmat saavat puhelimitse vastauksia koulua ja koulutusta koskeviin kysymyksiinsä.
The telephone is answered in their own language by specialists of different migrant groups.
Eri siirtolaisryhmiin kuuluvat asiantuntijat vastaavat tästä omakielisestä palvelusta.
In 1992, about 20 primary schools wanted to participate.
Noin 20 alaasteen oppilaitosta halusi osallistua toimintaan vuonna 1992.
In 1993, about the same number of schools joined them and, by 1994, 25 more schools joined in.
Vuonna 1993 määrä suunnilleen kaksinkertaistui, ja 25 uutta koulua liittyi mukaan vuonna 1994.
At present, about 65 schools call themselves a "Deltaplan-school"; they represent over half of all the Rotterdam schools that should work on language policy, taking their numbers of enrolled allochthonous pupils into account.
Noin 65 koulua käyttää tätä nykyä
After this first year, they must be able to function in a Dutch class according to their age group.
Vapaaehtoiset pyrkivät saamaan vasta muuttaneet siirtolaiset tuntemaan itsensä tervetulleiksi Rotterdamiin
Main areas of attention: integration; labour market
Paikka: Can Tunis (Barcelona), Katalonia Tyyppi: projekti Tärkeimmät tarkastelualat: integraatio, työmarkkinat
Rationale important to them.
Taustaa
For this purpose, on Wednesday afternoon, when the schools are closed, volunteers take a small group of newlyarrived immigrant school entrants to a swimming pool, take them for a ride on the subway, visit an old people's home, or the cultural centre in the neighbourhood.
Lapsille tulee kertoa heille tärkeistä kau punkielämän ilmiöistä. Keskiviikkoiltapäivisin, jolloin koulut suljetaan, vapaaehtoiset ohjaavat vastasaapuneita lapsia tutustumistarkoituksessa pienryhminä uima-altaalle, metroon, vierailulle vanhainkotiin tai asuinalueensa kulttuurikeskukseen.
A local working method, in this case one that is based on a number of choices made in Rotterdam, is not fully representative for The Netherlands.
Paikallinen työmenetelmä, joka tässä tapauksessa perustuu Rotterdamissa tehtyihin valintoihin, ei ole täysin edustava koko Alankomaiden tilannetta ajatellen.
Nevertheless a national trend does exist to develop language policy at schools with a large number of multilingual children.At the present, the trend is also becoming visible in secondary education. tion.
Kielipolitiikan kehittäminen kouluissa, joissa on paljon monikielisiä lapsia, on kuitenkin kansallinen suuntaus, joka valtaa nykyään alaa myös keskiasteen kouluissa.
In 1988, 11-15 year old adolescents represented 12% of the total population of the gypsy neighbourhood of Can Tunis in Barcelona, and the 16-20 range represented another 12%.
Barcelonassa sijaitsevan Can Tunisin romanialueen väestöstä oli vuoden 1988 tietojen mukaan 12 % 11-15-vuotiaita lapsia ja nuoria - 16-20-vuotiaiden osuus oli samoin 12 %.
The dropout rate from school, starting at age 11 or 12 had increased.
Koulunkäynnin keskeyttäneiden määrä ikävuosien 11-12 jälkeen oli kasvanut.
Those who stayed in school, with a complete lack of interest in the knowledge or training they were given, adopted attitudes and behaviour that were becoming more and more uncomfortable for the teachers.
Oppilailla, jotka kouluun jäivät, ei ollut vähäisintäkään kiinnostusta heille tarjottuun tietoon. He omaksuivat asenteita ja käyttäytymistapoja, jotka kävivät opettajien kannalta yhä hankalammiksi.
In addition, the teachers were ill prepared to offer a type of education that would break the mould of the traditional school.
Sitä paitsi opettajat olivat huonosti valmistautuneet tarjoamaan uudentyyppistä opetusta.
What is more, in less than a year, three young people died of a drug overdose.
Kaiken lisäksi vajaan vuoden aikana kolme nuorta menehtyi huumeiden yliannostukseen.
Finding an alternative to offer the young people of the community became an urgent priority.
Tämän yhteisön nuorille oli kiireesti löydettävä vaihtoehtoja.
Language policy in multilingual schools can only be realized within the larger context of intercultural education.
Monikielisissä kouluissa voidaan toteuttaa kielipolitiikkaa vain kulttuurienvälisen koulutuksen osana.