natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The basis for Community involvement in building the information society is to be found in the Treaty provisions on the upholding of the four internal market freedoms (i.e. the free movement of people, goods, capital and services), competition policy, the common commercial policy and the construction of trans-European networks.
Perustamissopimuksen luoma pohja, jolle Euroopan unioni voi rakentaa oman tietoyhteiskuntansa, sisältää muutakin kuin sisämarkkinoiden neljän vapauden (tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus) takaamisen, kilpailupolitiikan, yhteisen kauppapolitiikan ja Euroopan laajuisten verkkojen perustamisen.
• transmission technology enabling data to be transferred from A to Β in the shortest possible time.
• tiedonsiirtotekniikka, jolla voidaan siirtää suuria tietomääriä mahdollisimman nopeasti paikasta toiseen.
With access to information stored anywhere in the world and, above all, the ability to combine and analyse large quantities of data, it is possible to create new knowledge, which other people do not have and which has (added) value.
Maailmanlaajuinen tiedonhankinta ja ennen kaikkea suurten tietomäärien yhdisteleminen ja analysointi synnyttävät uutta tietoa ja uusia arvoja sisältäviä tietoon liittyviä etuja.
In an information society, information is the most important commodity.
Tiedosta tulee tietoyhteiskunnan tärkein tuote.
Major EU initiatives are also needed in the field of vocational training, to familiarize the workforce with the new job possibilities created by the information society.
Myös ammattikoulutuksen alalla on välttämätöntä käynnistää merkittäviä EU-aloitteita, jotta työntekijät tutustuvat tietoyhteiskunnan tarjoamiin uusiin ammatillisiin mahdollisuuksiin. Alkuun on päästy Adapt-ohjelmalla.
A start has already been made with the ADAPT programme, aimed at supporting vocational training in industries where fundamental change and job losses are expected.
Se tukee ammattikoulutusta sellaisilla työmarkkinoiden osa-alueilla, joilla on odotettavissa perusteellisia muutoksia ja työpaikkojen vähenemistä.
Advantages: new occupations and markets are created; the environment benefits from the use of electronic 'highways' instead of the tarmac variety; peripheral areas are linked to the centre with no increase in the volume of traffic; new possibilities for creating knowledge help us to find innovative answers to the problems of tomorrow.
Etuja: syntyy uusia ammatteja ja markkinoita, ympäristö rasittuu vähemmän, kun käytetään sähköisiä välineitä liikenneväylien sijaan, reuna-alueet saavat yhteyden keskuksiin ilman liikennemäärien kasvua, uudet tiedonhankintamahdollisuudet edistävät innovatiivisten vastausten löytämistä'tulevaisuudessa esiin nouseviin kysymyksiin.
In many areas, the new information technologies are still at the experimental stage.
Monilla aloilla uusi tietoteknologia on vasta testausvaiheessa.
They will not become widespread without public support and coordination.
Sen maailmanlaajuinen käyttöönotto ei onnistu ilman julkista tukea ja koordinointia.
For the sake of the single market, it is imperative that the EU Member States set about this task together and, in particular, put the European Commission in charge of coordina­tion.
Sisämarkkinat edellyttävät sitä, että EU-maiden on ryhdyttävä näihin ponnisteluihin yhdessä ja erityisesti annettava Euroopan komission hoitaa yhteensovittamistehtävä.
Possible risks: new electronic services are not used by consumers; employers and employees fail to agree on new forms of working (e.g. teleworking from home); jobs are lost to other countries, where business costs and the level of data protection are lower; access to information is not equally distributed in the Union; knowledge can be used as an instrument for abusing power.
Mahdollisia vaaroja: kuluttajat eivät käytä uusia sähköisiä toimintoja, työnantajat ja työntekijät eivät pääse sopimukseen uusista työmuodoista (kotityö jne.), työpaikkoja menetetään kolmansille maille, joissa yritysten kustannukset ovat pienemmät ja tietosuojakin ehkä heikompi, kaikki unionin kansalaiset eivät pääse käyttämään tietoja tasavertaisesti, tiedosta tulee vallan väärinkäytön väline.
" intciir, iii'n'iiriui«' ■_BAR_«£ < ™ Ρ' o progress, ever since man first combined language and pictures to form writing some 5 000 years ago, enabling information to be passed on and stored.
I i et O on aina ollut kehityksen liikkeellepaneva voima, jo siitä lähtien kun ihmiset yhdistivät puheen ja kuvan kirjoitukseksi noin 5 000 vuotta sitten. Se mahdollisti tiedon välittämisen ja säilyttämisen.
Inventions like Gutenberg's process for printing by movable type in the 15th century and radio, television and electronic data-processing in the 20th century, have all revolutionized and speeded up the exchange of information.
Keksinnöt kuten Gutenbergin kehittämä kirjapainotaito irtokirjasimilla 1400­luvulla sekä radio, televisio ja automaattinen tietojenkäsittely 1800­ ja 1900­luvuilla mullistivat tiedonvaihdon ja sen nopeuden.
All these different media complement and enhance each other; the new ones do not necessarily supersede the old.
Kaikki nämä tiedotusvälineet täydentävät ja vahvistavat, eivät välttämättä syrjäytä toisiaan.
As the 21st century approaches, the world is preparing for a quantum leap into a multi-media information soi iety.
Uuden vuosituhannen kynnyksellä maailma on suorittamassa multimediaan liittyvän verkostoitumisen myötä uuden harppauksen kohti tietoyhteiskuntaa.
Information society task force
Tietoyhteiskuntaa käsittelevä työryhmä
The Commission's White Paper on growth, competitiveness and employment, published in December 1993, gave an initial indication of what measures were to be taken to create a European information society.
Joulukuussa 1993 julkaistussa komission valkoisessa kirjassa kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä hahmoteltiin ensimmäisen kerran eurooppalaisen tietoyhteiskunnan toteuttamistapoja.
Then, in July 1994, the Commission presented 'Europe's way to the information society: an action plan', focusing on four areas — the regulatory framework; information networks, services, applications and content; social and cultural aspects; and promotion of the information society.
Lisäksi komissio esitteli heinäkuussa 1994 toimintasuunnitelmansa Euroopan tie tietoyhteiskuntaan. Siinä käsitellään seuraavia aloja: yleisiä järjestelyjä koskevat ja lainsäädännölliset taustaedellytykset, verkot, peruspalvelut, sovellukset ja tietosisällöt, yhteiskunnalliset ja kulttuuriin liittyvät näkökohdat sekä suhdetoiminta. detoiminta.
At about the same time, the Commission adopted a Green Paper on audiovisual policy, in which it put forward proposals aimed at strengthening the European programme industry, without which the European information society will be unable to realize its full potential for development.
Samaan aikaan julkaistussa audiovisuaalista politiikkaa koskevassa vihreässä kirjassa komissio esittää ehdotuksia Euroopan ohjelmateollisuuden vahvistamiseksi, sillä ilman tätä alaa eurooppalainen tietoyhteiskunta ei voi kehittyä riittävästi.
In the same month, the European Commission set up a group of experts, composed of eminent persons from the European industries concerned and chaired by Martin Bangemann, a Member of the Commission.
Joulukuussa 1993 komissio perusti myös johtavista Euroopan teollisuuden asiantuntijoista koostuvan työryhmän.
Both information users and producers were represented.
Komission jäsen Martin Bangemann toimi sen puheenjohtajana, ja edustettuina olivat sekä tiedon käyttäjät ja tuottajat että palvelujen tarjoajat.
In May 1 994, the group, known as the Bangemann group, published its report entitled 'Europe and the global information society'.
Tämä ns. Bangemannin työryhmä julkaisi kertomuksensa Eurooppa ja maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta toukokuussa 1994.
In addition to the main points it made, the report also suggested 10 priority applications.
Periaatteellisten pohdintojen lisäksi siinä ehdotettiin kymmentä ensisijaista sovellushanketta.
Interactive computers can help people who are put off by technology to access information quickly and easily.
Vuorovaikutteisten tietokoneiden avulla myös ne, jotka eivät muuten ole kovin kiinnostuneita tekniikasta, pääsevät tietoon käsiksi nopeasti ja helposti.
Here, for example, a visitor is getting information on the museum.
Tässä museovieras saa opastusta tietokoneen välityksellä.
Timetable for the opening-up of the telecommunications market
Televiestintämarkkinoiden avaamisen aikataulu
January 1996 • It will be possible to use available television cable networks, energy supply networks and railway power cables for telecommunications services. • Companies providing mobile communications services will be able to build up their own networks or choose from available existing ones.
Tammikuu 1996 • Olemassa olevia TV-kaapeliverkkoja, energiahuoltoverkkoja ja rautatieyhtiöiden verkkoja voidaan käyttää tietoliikennepalveluihin.
January 1997 • The Member States will inform the Commission of their licensing conditions for new network operators and service providers.
Tammikuu 1997 • Jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle uusien verkko-operaattoreiden ja palvelujen tarjoajien hyväksymisehdot.
January 1998 • Telecommunications markets should be completely open in most Member States.
Tammikuu 1998 • Televiestintämarkkinoiden täydellinen vapauttaminen useimmissa jäsenvaltioissa.
Need for action across the board
Laaja-alaisen toiminnan tarve
The European Union is creating the right environment with its policies: it is promoting the development of new communication technologies and regulating the setting up of new telecommunications networks.
Euroopan unionin politiikka luo edellytyksiä: se tukee uuden viestintäteknologian kehittämistä ja sääntelee tietoliikenneverkkojen avaamista.
As competition between service providers increases, charges are expected to come down.
Palvelujen tarjoajien kasvava kilpailu johtanee aikanaan tariffien alenemiseen.
Whether new structures for the information society do actually emerge from these pilot projects will depend to a large extent on the national governments and, in particular, the social partners.
Jäsenvaltioiden hallituksilla ja erityisesti työmarkkinaosapuolilla on suuri vastuu siitä, että pilottihankkeista kehittyy tietoyhteiskuntaa hyödyttäviä uusia rakenteita.
Ultimately, though, it is the people who will have to decide whether they are prepared to learn new skills and accept teleworking or, indeed, whether they want to use the information services available.
Loppujen lopuksi riippuu kuitenkin unionin kansalaisista itsestään, ovatko he valmiita oppimaan uusia ammatteja, tekemään etätyötä tai käyttämään kaupallista tiedontarjontaa hyväkseen.
Consequently, one of the most important tasks of the European Union is to find a social consensus on this matter.
Siksi Euroopan unionin tärkeimpiä tehtäviä on löytää yhteiskunnallinen yhteisymmärrys.
Another important aspect on which some form of agreement has to be found, not only amongst the Member States but also between them and other countries that supply information, is the protection of copyright and personal data.
Myös tekijänoikeuksien ja henkilötietojen suojelu on tärkeä näkökohta, josta jäsenvaltioiden on päästävä sopimukseen sekä keskenään että kaikkien tiedontuottajavaltioiden kanssa.
Since information can now be stored and sent anywhere, there is a risk that sensitive information may be sent to countries where there are practically no data-protection laws.
Koska tietojen säilyttäminen ja käyttö ei enää riipu paikasta, on vaarana, että arkaluontoisia tietoja ryhdytään säilyttämään hataran tietosuojan maissa.
n 'test drives' on the information super-highway
ymmenen toimintatapaa tiedon valtaväylällä
The workforce's willingness to participate in lifelong learning is very important for Europe's competitive­ness.
Työntekijöiden valmius elinikäiseen oppimiseen on tärkeä tekijä Euroopan taloudellisen kilpailukyvyn kannalta.
Distance learning is a way of making training and further education more accessible and attractive.
Etäopetusmahdollisuudet parantavat koulutuksen ja jatkokoulutuksen tarjontaa ja kiinnostavuutta.
The Bangemann report proposes 10 initiatives concerning experimental applications of the new information technologies.
Bangemannin työryhmän kertomuk­sessa esitetään kymmenen aloitetta uusien tietotekniikan sovellusten koekäyttöä varten.
The purpose is to promote more widespread use by demonstration. Suppliers can also use them as a way of fine-tuning their applications to suit user-demands.
Ne toimivat esittelyhankkeina laajempaa käyttöä silmällä pitäen ja testinä tiedon­tuottajille sovellusten muokkaa­miseksi käyttäjien vaatimuksia vastaaviksi.
There are pilot projects in at least five countries involving businesses (of which at least 10% are small businesses), public authorities, trade organizations and schools.
Ainakin viidessä maassa on pe­rusteilla pilottihankkeita, joihin osallistuu yrityksiä (näistä vähintään kymmenen prosenttia pieniä ja keskisuuria yrityksiä), julkishallinnon yksiköitä, ammattiliittoja sekä kou­luja.
Industry has benefited for some time from EU-promoted cooperation between universities and research centres.
Teollisuudessa on voitu jo pitkään hyödyntää EU:n tukemia korkeakoulujen ja tutkimusalan yhteistyöhankkeita.
Thanks to the new communication networks, cooperation is possible on an unprecedented scale: by 1997, 30% of European universities and research centres should be exchanging data via high-speed links and accessing each other's libraries on-line.
Uudet viestintäverkot luovat uuden yhteistyöulottuvuuden: vuoteen 1997 mennessä 30 prosenttia Euroopan korkeakouluista ja tutkimuslaitoksista voi vaihtaa nopeiden tietoliikenneyhteyksien välityksellä koetuloksia ja saada suoran yhteyden toistensa kirjastoihin.
But small businesses could also benefit from the new technology.
Suuret konsernit ovat jo kauan käyttäneet telemaattisia palveluja, joista osa on niiden omia.
By 1996, 40% of small businesses with more than 50 employees should be hooked up to networks.
Näistä teknisistä mahdollisuuksista olisi kuitenkin hyötyä myös pienille ja keskisuurille yrityksille: tavoitteena on jo vuoden 1996 aikana saavuttaa 40 prosentin verkostoitumisaste yli 50 työntekijää työllistävien PK-yritysten välille.
Links will be established with authorities, associations, customers and suppliers.
Yhteyksiä luodaan viranomaisiin, ammattiliittoihin, asiakkaisiin ja tavarantoimittajiin.
Driver information, route guidance, fleet management, road pricing — these are just a few of the key words connected with this project.
Nykyajan yhteiskunnan suuremmalla henkilökohtaisella vapaudella on myös varjopuolensa kuten autoliikenteen kasvu ja ruuhkautuminen.
By the end of 1996, road management data systems should have been installed along 2 000 km of motorway and in 10 cities (30 by the year 2000).
Nopeasti saatava, tarkka ja ajantasainen tieto ruuhkista,
Better communication between planes and air traffic control centres makes flying safer.
Lentoturvallisuutta voidaan kehittää parantamalla tiedonvaihtoa lentokoneiden ja lennonjohdon välillä.
A European system of standards for communication procedures and the exchange of data and voice messages should be in place by the year 2000.
Vuoteen 2000 mennessä on tarkoitus luoda eurooppalainen viestintämenetelmien sekä tietojenvaihdon ja radiopuhelinliikenteen standardijärjestelmä.
The aim is to create a single, trans-European air traffic control system.
Päämääränä on yhtenäinen Euroopan laajuinen lentoturvallisuusjärjestelmä.
Increased individual mobility in modern society has its downside too — more traffic and more congestion.
Pilottihankkeet liittyvät mm. autoilijoille tiedottamiseen, reitinvalinnan neuvontaan, ajoneuvokaluston hallintaan ja käyttömaksuihin.
Accurate, up-to-the-minute traffic information on congestion, accidents and the like could, if quickly accessible whenever required, provide a practical solution to stress on the road.
onnettomuuksista ja muista liikennettä haittaavista tekijöistä saattaa olla kätevä ratkaisu rasittuneelle kuljettajalle.
The screen shows the driver the best route to take.
Tämän auton kuljettaja näkee parhaan reitin kuvaruudulta.
The volume of correspondence between the authorities of the EU Member States has increased in recent years, not least because of the single market.
Kirjeenvaihto EU-maiden viranomaisten välillä on lisääntynyt viime vuosina erityisesti sisämarkkinoiden luomisen myötä.
Exchanging data via communication networks is simpler and more efficient.
Tietoliikenneverkkojen välityksellä tiedonvaihto on halvempaa ja tehokkaampaa.
A network for the exchange of tax and customs information, statistics, social security data, etc. should have been set up by the end of 1996.
Vuoden 1996 loppuun mennessä on tarkoitus saada aikaan yhtccnliitctty verkko muun muassa vero- ja tullitietojen, tilastojen ja sosiaalivakuutustietojen vaihtamiseen.
Better diagnoses thanks to online connections with specialists through out Europe, online access to analysis and hospital services for practitioners, transplant-matching on a wider scale — these are all examples of applications of the planned Community-wide network of existing national networks, which will enable doctors, hospitals, rehabilitation centres and health insurance organizations to exchange information.
Suorat tietoliikenneyhteydet erikoislääkäreihin koko Euroopassa mahdollistavat paremmat diagnoosit, vastaanottoa pitävät lääkärit voivat käyttää hyväkseen suoria yhteyksiä analyysi- ja sairaalapalveluihin ja siirteiden etsintämahdollisuudet laajenevat. Suunniteltu lääkäreiden, sairaaloiden, kuntoutuskeskusten ja sairaskassojen kansallisten tiedonvaihtoverkkojen EU:n laajuinen verkostointi mahdollistaisi tällaiset sovellukset.
Ordering goods for home delivery, studying a language from home, home-banking, calling up a favourite video — it can all be done through a television set at home, linked up to the network.
Olipa sitten kyse postimyyntitilauksesta, etäkielikurssista ystävyyskaupungissa, kotipankkitoiminnasta, elokuvaohjelmiston tai uusimpien musiikkikappaleiden hausta, tiedon valtaväylään liitetyllä TV-vastaan-ottimella tämä kaikki käy päinsä kotona.
Five cities will have the chance to find out what it might be like to live in an information society.
Viidessä suurkaupungissa on tarkoitus kokeilla, millaista asukkaiden jokapäiväinen elämä tietoyhteiskunnassa voisi olla.
The process of tendering for public contracts on a Community-wide scale will be made easier and thus more attractive by the use of communication networks.
EU:n laajuiset julkishallinnon tarjouskilpailut yksinkertaistuvat ja herättävät enemmän kiinnostusta tietoliikenneverkkojen käyttöönoton myötä.
The Member States need to agree on common standards and must require that awarding authorities use computers to process the information they receive.
Jäsenvaltioiden on vain sovittava yhteisistä standardeista ja sitouduttava käsittelemään julkisiin hankintoihin liittyviä tietoja elektronisessa muodossa.
Ten percent of awarding authorities could be using electronic procedures for their procurement needs in a few years' time.
Lähivuosina kymmenen prosenttia toimeksiantavista viranomaisista voi mahdollisesti käyttää hankintojensa yhteydessä elektronisia menettelyjä.
Technology and the different requirements made of it
Tekniikan on täytettävä erilaisia vaatimuksia tuneista.
The question of whether people would pay for new services of this kind met with a lukewarm response, with just under 40% saying they would.
Saksalaiset ja tanskalaiset suhtautuvat tällaiseen lääkäripalveluun tosin pikemminkin epäillen, toisin kuin eteläeurooppalaiset tai britit.
Public expectations of what the information society may bring can vary greatly between Member States.
Euroopan unionin asukkaiden tieto yhteiskuntaan kohdistuvat odotukset vaihtelevat jäsenvaltioiden välillä varsin paljon.
As a Eurobarometer survey showed in February 1995, attitudes depend on people's willingness to take advantage of the opportunities afforded by the new technologies and on how much they know about the information society.
Helmikuussa 1995 julkistettu Eurobarometri-m ¡eli pidemittaus osoitti, että eurooppalaisten valmius käyttää tulevaisuuden teknisiä mahdollisuuksia riippuu suuresti heidän tietoyhteiskuntaa koskevista tiedoistaan.
Of the 8 000 people surveyed, around half had heard of the 'information superhighway' and the 'information society'.
Kyselyyn osallistuneesta 8 000 haastateltavasta noin puolet oli kuullut käsitteistä "tiedon valtaväylä" ja "tietoyhteiskunta".
'Information superhighway' was the more popular term.
Tiedon valtaväylä osoittautui näistä suositummaksi iskusanaksi.
When asked whether the new information and communications technologies would give them more freedom, 57% thought that they would.
Haastatelluista 57 prosenttia oli yhtä mieltä siitä, että uudet tietoliikenneja viestintätekniikat tarjoavat heille enemmän yksilöllistä vapautta.
The figure was 66% for the French — significantly higher than the 43% of Austrians replying positively.
Ranskalaiset vastasivat tähän kysymykseen kuitenkin paljon useammin myönteisesti (66 prosenttia) kuin itävaltalaiset, joista vain 43 prosenttia oli samaa mieltä.
The majority of people were afraid that a less fulfilling private life, particularly in relation to the family, would be the price for increased job opportunities and better information.
Enemmistö vastanneista pelkäsi tosin uusien työ- ja tiedonvälitysmahdollisuuksien yleensä vaikuttavan kielteisesti yksityis- ja erityisesti perhe-elämään.
Most Europeans did not think that telecommunication services would bring people closer together, make society more humane or increase solidarity.
Myöskään väitteet siitä, että uudet tietoliikennepalvelut tuovat ihmisiä lähemmäs toisiaan, muuttavat yhteiskuntaa inhimillisempään suuntaan ja vahvistavat yhteisvastuuta, eivät saaneet eurooppalaisten enemmistöä taakseen.
Communication is a skill that most of us start learning through play at a very early age.
Opimme viestimisen jo lapsuudessa leikin avulla.
For those of us who have difficulties
Silti kohtaamme toisinaan kommunikaatiovaikeuksia, ja silloin mikrotietokone voi olla suuri apu.
Respondents were asked about their feelings towards two practical applications.
Mielipidemittauksessa tutkittiin asenteita kahteen sovellusesimerkkiin.
71% said they would use an on-board computer to find the best route in a car.
Vastausten perusteella 71 prosenttia antaisi ajotietokoneen etsiä heille automatkan aikana parhaan ajoreitin.
Only 55% would be prepared to accept an online consultation with the doctor via a data network. On this matter, the Germans and the Danes were rather more sceptical than the South Europeans and the British.
Lääkärikäynti tietoverkon ja suoran tietoliikenneyhteyden välityksellä voisi tulla kysymykseen 55 prosentille kyselyyn osallis
THE EUROPEAN UNION f^
Väestö (miljoonaa)
Population millions
Väestöntiheys (asukkaita/kmJ)
Gross domestic product at market priccs(*) 1 000 million PPS'
Markkinahintainen bruttokansantuote41 (mrd PPS)(')
Per capita gross domestic product(*) PPS'
Bruttokansantuote henkeä kohti* PPSC) _
(') PPS = Purchasing power standard - .τ common unit representing .in identical volume of goods and services for each country.
(') PPS = Ostovoima st a π dard i, joka on kunkin maan ihanteellista lavaroiden ja palvelujen määrää kuvaava yksikkö.
(*) Estimate Source.' Eurostal
* Arvio Lähde: Euroslat
As information and communications technologies continue to race ahead, they will bring with them sweeping economic and social change in the European Union.
Tieto­ ja viestintätekniikoiclen huimaava kehitys aiheuttaa Euroopan unionissa (EU) niin suuria taloudellisia ja yhteiskunnallisia muutoksia, että jo nyt puhutaan kolmannesta teollisesta vallanku­mouksesta.
The new technologies provide the EU with some of the tools it needs lo embark on some of the urgent tasks facing it, such as maintaining Europe's competitiveness, reducing long-term unemployment and protecting the environment.
Uusi teknologia merkitsee EU:lle mahdollisuuksia ratkaista polttavia ongelmia, joista ensisijaisia ovat Euroopan taloudellisen kilpailu­kyvyn turvaaminen, pitkäaikaistyöttömyyden vähentäminen sekä ympäristönsuojelun parantaminen.