natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The fact that monetary policy is geared to maintaining price stability in the euro area as a whole underscores the need to ensure that product and labour markets are flexible enough to respond smoothly to country-specific economic developments.
Koska rahapolitiikalla pyritään koko euroalueen hintatason vakauden ylläpitämiseen, on erityisen tärkeätä, että hyödyke­ja työmarkkinat olisivat riittävän joustavat vastaamaan kitkatta maakohtaiseen talouske­hitykseen.
Opening up markets to competition, at both a national level and European Union level, will mean lower prices for consumers and more efficient production.
Markkinoiden avaaminen kilpailulle sekä kansallisella että EU:n tasolla mer­kitsee alhaisempia kuluttajahintoja ja tehokkaampaa tuotantoa.
The entry of new firms into the markets will facilitate innovation and the transmission of new technologies, which will increase overall levels of output and employment.
Uusien yritysten tulo markkinoille edistää innovointia ja uusien teknologioiden leviämistä, mikä lisää tuotok­sen ja työllisyyden kokonaistasoa.
Whilst reforms are being implemented throughout the European Union, they often lack comprehensiveness and progress remains uneven across policy fields and Member States.
Vaikka uudistuksia toteutetaan koko EU:n alueella, ne eivät aina ole kattavia ja edistys eri aloilla ja eri jäsenvaltioissa on epäyhtenäistä.
In general, progress is relatively satisfactory in goods and capital markets, but much remains to be done in services, including financial services, and labour markets.
Yleisesti ottaen edistyminen on ollut suhteellisen tyydyttävää hyödyke­ja pääomamarkkinoilla, mutta palveluiden, erityises­ti rahoituspalveluiden alalla ja työmarkkinoilla, on edelleen paljon tehtävää.
Member States should therefore carry out in a transparent manner the employment guidelines and use the Cardiff process on economic reforms to increase competition, speed up regulatory reforms and improve the working of the Single Market.
Jäsenvaltioiden tulisi sen vuoksi toteuttaa työllisyyspolitiikan suuntaviivat avoimesti ja hyödyntää Cardiffin talousuudistusprosessia kilpailun lisäämiseksi, sääntelyn uudista­misen nopeuttamiseksi ja yhtenäismarkkinoiden toiminnan parantamiseksi.
It is particularly important to reform existing mechanisms and structures in such a way that people without jobs and potential entrepreneurs are enabled to get a better access to labour and product markets.
Erityisen tärkeää on uudistaa olemassa olevia mekanismeja ja rakenteita siten, että työttömät ja mahdolliset yrittäjät voivat päästä helpommin työ­ja hyödykemarkkinoille.
Price dispersion
Euroalueen hintahajonta ji Lääkkeet
"' Coefficient of price variation around the EU, 1996 average.
_^Α Sähkötekniikka fc Hienomekaaniset välineet
Source: Commission services.
M Koneenrakennus
Open and competitive international markets are an important driver for growth, prosperity and stability in the Community.
Avoimet ja kilpailukykyiset kansainväliset markkinat ovat merkittävä kasvun, vaurauden ja vakauden edistäjä yhteisössä.
The Community should seek further trade liberalisation in accordance with the conclusions of the European Council in Vienna.
Yhteisön olisi pyrittävä kaupan edelleen vapauttamiseen Wienin Eurooppaneuvoston päätelmien mukaisesti.
Thanks to the Single Market Programme, European Union product markets are relatively integrated and function quite well.
Yhtenäismarkkinaohjelman ansiosta EU:n hyödykemarkkinat ovat suhteellisen pitkälle yhdentyneet ja toimivat melko hyvin.
However, price differences between Member States and between the European Union and the United States of America suggest that there is scope for improvement.
Jäsenvaltioiden väliset samoin kuin EU:n ja Yhdysvaltojen väliset hintaerot viittaavat kuitenkin siihen, että parantamisen varaa on.
Regulatory reform is another cornerstone of efforts to improve the functioning of product markets.
Sääntelyn uudistaminen on toinen kulmakivi pyrkimyksissä parantaa hyödykemarkkinoiden toimintaa.
To attain these goals, Member States are urged to undertake the following measures.
Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi jäsenvaltioita kehotetaan ryhtymään seuraaviin toimenpiteisiin: i) sisämarkkina-ja kilpailupolitiikkaa olisi sovellettava tiukasti ja seurattava tarkasti.
(i) The Single Market and competition policy should be strictly applied and closely monitored; more effective enforcement of the Single Market should be ensured es pecially in the areas of public procurement and technical standards via renewed commitments from the public authorities; a purposeful continuation of work to resolve issues arising in connection with limitations on parallel trade, leading to high er prices, should be pursued.
Viranomaisten olisi sitouduttava entistä voimakkaammin huolehtimaan sisämarkkinoiden tehokkaammasta toteutumisesta erityisesti julkisten hankintojen ja teknisten standardien osalta; olisi jatkettava määrätietoisesti työtä hintojen nousua aiheuttavan rinnakkaistuontivalmisteiden kaupan rajoituksista johtuvien kysymysten ratkaisemiseksi; ii) komission on edelleen valvottava tiiviisti valtiontukia ja jäsenvaltioiden on edelleen toimittava niiden suhteen kurinalaisesti;
(iii) Regulatory reforms should be pursued and speeded up in telecommunications, transport and energy, with a view to increasing competition among service providers; benefits in terms of lower prices and/or higher quality resulting from the liberalisation process will be transmitted without delay to consumers and industrial users due to increased competition, and will also support initiatives such as the information society and electronic commerce; thus, these regulatory reforms will bring about new investment opportunities and new jobs.
Sääntelyn vapauttamisesta hintojen alenemisen ja/tai laadun paranemisen muodossa saatavat edut siirtyvät välittömästi kuluttajille ja suurkäyttäjille lisääntyneen kilpailun ansiosta ja tukevat myös esimerkiksi tietoyhteiskunnan ja sähköisen kaupankäynnin kaltaisia hankkeita; sääntelyä näin uudistamalla luodaan uusia investointimahdollisuuksia ja työpaikkoja; iv) lainsäädännöllinen ja sääntely-ympäristö on parantunut mutta erityisesti pk-yritys-ten osalta olisi edistymisen jatkuttava.
(¡v) The quality of the legal and regulatory environment has improved but further progress should be made, especially for SMEs; procedures and administrative de lays for business start-ups should be reduced.
Yritysten perustamiseen liittyviä menettelyjä ja hallinnollisia viiveitä olisi vähennettävä.
In this sense, Member States should set themselves targets and deadlines for such reductions; moreover, regulations aimed at consumer protection should be further improved and better enforced.
Näiltä osin jäsenvaltioiden olisi itse asetettava tavoitteita ja aikatauluja näille uudistuksille.
(v) VAT should be further revised and simplified in order to ensure that it is adapted to the Single Market.
Kuluttajansuojaa koskevaa sääntelyä olisi lisäksi parannettava ja sen täytäntöönpanoa tehostettava; v) arvonlisäverojärjestelmää olisi edelleen tarkistettava ja yksinkertaistettava, jotta se sopisi sisämarkkinoille;
Further progress should be made to avoid harmful tax competition in line with the conclusions of the European Council in Vienna.
vi) haitallisen verokilpailun välttämisen suhteen olisi edistyttävä edelleen Wienin Eurooppaneuvoston päätelmien mukaisesti; ja
Member States should also put more emphasis on the environmental dimension of economic policy.
VII, jäsenvaltioiden olisi myös painotettava enemmän talouspolitiikan ympäristöulottuvuuksia.
The promotion of environmentally-friendly technologies and the use of market-based instruments could contribute to a more sustainable de velopment.
Ympäristöystävällisten tekniikoiden edistämisellä ja markkinaperusteiden välineiden käytöllä voitaisiin edistää kestävää kehitystä.
A sound environmental policy would also bring benefits in terms of higher growth and employment.
Järkiperäisestä ympäristöpolitiikasta saataisiin myös hyötyä suuremman kasvun ja paremman työllisyyden muodossa.
Despite substantial progress, differences in both national regulatory environments and fiscal regimes continue to fragment the European Union capital market.
Huomattavasta edistyksestä huolimatta jäsenvaltioiden erilaisetsääntely-ja verojärjestelmät pirstovat edelleen EU:n pääomamarkkinoita.
By offering the prospect of a large, single capital market, the introduction of the euro creates a further incentive to increase transparency and to remove the remaining barriers.
Luodessaan edellytykset suurten yhtenäisten pääomamarkkinoiden syntymiselle euron käyttöönotto kannustaa edelleen lisäämään avoimuutta ja poistamaan jäljellä olevia esteitä.
Deeper and better functioning risk capital markets would facilitate the expansion of small and medium-sized enterprises (SMEs), through easier access to fund-raising on the stock market and the development of venture capital, and promote research and develop ment (R & D) and innovation, thereby leading to stronger growth in our economies and more and better jobs. Therefore Member States are urged to:
Riskipääomamarkkinoiden vahvistaminen ja tehostuminen tukisi pk-yritysten kasvua helpottamalla rahoituksen hankkimista osakemarkkinoilta ja riskipääoman kehittymistä ja edistäisivät tutkimus-ja kehitystoimintaa sekä innovaatioita ja johtaisivat siten talouksiemme tehokkaampaan kasvuun ja tarjoaisivat enemmän ja parempia työpaikkoja.
(ii) ensure, where appropriate, that additional host country requirements only apply to financial services offered to retail customers and not to professionals; this implies the pursuit of a policy distinguishing between retail consumers and those operators acting in their professional capacity;
Sen vuoksi jäsenvaltioita kehotetaan: hotetaan: i) koordinoimaan pyrkimyksiään vähentää kansallisten säännösten ja verojärjestelmien eroja kuitenkin niin, että ne pysyvät kansallisten vakavaraisuus-ja veromääräysten mukaisina;
(iii) ensure that existing national 'general good' rules, which aim at ensuring consumer protection and promoting cross-border business, are applied in a transparent and proportionate manner as called for in the Commission communication 'Financial services: building a framework for action'; and
25 ii) varmistamaan tarvittaessa, että rahoituspalveluja koskevat maakohtaiset lisävaatimukset koskevat ainoastaan vähittäisasiakkaille, ei ammattisijoittajille tarjottavia rahoituspalveluja; edellytyksenä siis on, että tehdään periaatteellinen ero vähittäiskuluttajien ja ammattimaisesti toimivien sijoittajien välillä; iii) huolehtimaan siitä, että voimassa olevia kansallisia "yleistä etua" koskevia sääntöjä, joiden tavoitteena on tarjota kuluttajansuojaa ja edistää rajat ylittävää liiketoimintaa, sovelletaan avoimesti ja asianmukaisesti kuten Rahoituspalveluiden toimintaohjelma -nimisessä komission tiedonannossa edellytetään; iv) edistämään riskinottoa ja innovaatiota Euroopassa ja varmistamaan nopeasti riskipääomaa koskevan toimintaohjelman seuranta, mikä helpottaa pk-yritysten riskipääoman ja kaikkien yritysten t & k-rahoituksen hankkimista.
The functioning of labour markets in the European Union can be improved significantly and this would makea major contribution to the reduction of high unemployment.
Työmarkkinoiden toimintaa EU:ssa voidaan tehostaa huomattavasti, mikä puolestaan auttaisi merkittävästi korkean työttömyyden alentamisessa.
(i) Differences between Member States indicate that countries which have made most progress in structural reforms while pursuing sound macroeconomic policies, have been able to improve their employment situation.
Ongelma vaihtelee kuitenkin huomattavasti eri jäsenvaltioissa, jäsenvaltioiden eri alueilla ja eri toimialoilla.
(iii) The particularly high incidence of unemployment among certain categories of labour (low skilled, women, youth) mainly reflects labour supply behaviour and recruitment patterns, including de facto discrimination, but also the high costs of some of these labour categories (in particular unskilled workers) and the inadequacy of skills.
Eroista voidaan kuitenkin ottaa oppia seuraavasti: i) jäsenvaltioiden väliset erot osoittavat, että maissa, joissa on edistetty eniten rakenneuudistuksessa ja noudatettu samalla vakaata talouspolitiikkaa, työllisyystilanne on kohentunut; ii) useiden maiden alueellisissa työttymyyseroissa korostuu tarve ottaa pätevyydestä, ammattitaidosta ja maantieteellisistä alueista johtuvat tuottavuuserot huomioon työehtosopimusneuvottelujen yhteydessä ja tarve edistää työvoiman liikkuvuutta; iii) tiettyjen työntekijäryhmien (vähän koulutettujen työntekijöiden, naisten, nuorten) poikkeuksellisen korkea työttömyys on pääasiassa osoitus työvoimatarjonnan luonteesta ja työhönottomenettelyistä sekä suoranaisesta syrjinnästä, mutta myös joidenkin ryhmien suurista työvoimakustannuksista (erityisesti ammattitaidottomien työntekijöiden kohdalla) ja ammattitaidon riittämättömyydestä.
To tackle these problems, the integrated four-pillar strategy set out in the employment guidelines should be fully implemented and in a prompt and transparent manner.
Näiden ongelmien ratkaisemiseksi olisi toteutettava työllisyyspolitiikan suuntaviivoissa esitetty integroitu neljän kohdan strategia kokonaan viivytyksettä ja avoimesti.
(i) Policies should act on both the demand for and supply of labour by applying the preventive approach of the employment guidelines and by reducing the gender gap; this should include raising the employability of the individual, in particular by means of access to labour market training, education and lifelong learning, a low ering of taxes, especially on low-paid workers and an assessment of duration and eligibility criteria in benefit systems, combined with active policies to reintegrate the unemployed; in accordance with the Vienna European Council conclusions the national action plans for Employment should include concrete national targets and deadlines where appropriate.
Tähän pitäisi sisältyä yksilön työllistyvyyden lisääminen erityisesti työvoimakQulutusmahdöllisuuden, koulutuksen ja elinikäisen oppimisen avulla, verotuksen alentaminen erityisesti ma talapalkkaisten työntekijöiden kohdalla ja sosiaalietuusjärjestelmien keston ja myöntämisehtojen arviointi sekä aktiiviset toimintatavat työttömien saattamiseksi uudelleen työmarkkinoille.
(ii) Reviewing and adapting, where appropriate, the tax and benefit systems to ensure that they actively support employability and job creation; the portability of pension entitlements should be improved, to the extent possible, in order to sustain labour mobility across sectors and regions in the European Union; achieving the appropriate balance between economic efficiency and social inclusion; transfers of unemployed to expensive, passive systems should be avoided.
Wienin Eurooppaneuvoston päätelmien mukaisesti kansallisiin työllisyyden toimintasuunnitelmiin pitäisi saada konkreettiset kansalliset tavoitteet ja tarvittaessa aikataulu; ii) veroja etuusjärjestelmien tarkistaminen ja mukauttaminen tarvittaessa siten, että ne tukevat aktiivisesti työllisyyttä uusien työpaikkojen luomista; eläkeoikeuksien siirtomahdollisuutta olisi mahdollisuuksien mukaan parannettava työvoiman liikkuvuuden yläpitämiseksi EU:ssa eri aloilla ja alueilla; asianmukaisen tasapainon saavuttaminen talouden tehokkuuden ja yhteiskunnallisen syrjäytymättömyyderi välille; työttömien siirtämistä kalliisiin, passiivisiin järjestelmiin olisi vältettävä;
(iii) The social partners should be encouraged to modernise the organisation of work, including flexible and annualised working time arrangements; any overall reduction of working time must prevent an increase in unit labour costs and take future needs in terms of increased labour supply into account; efforts to increase women's participation in working life and to encourage the combination of career and family life should be pursued.
Mahdollisen työajan yleisen lyhentämisen yhteydessä on estettävä yksikkötyökustannusten ¡lisääntyminen ja otettava huomioon lisääntyvästä työvoiman tarjonnasta tulevaisuudessa aiheutuvat tarpeet; olisi jatkettava pyrkimyksiä lisätä naisten osallistumista työelämään ja edistää uran ja perhe-elämän yhdistämistä.
Economie Policy
Maakohtaiset talouspolitiikan suuntaviivat
Budgetary policy conomic growth will decelerate in Belgium in 1999 to about its trend rate, but should be sufficient to bring about a further gradual decline in
alouskasvu hidastuu Belgiassa vuonna 1999 suunnilleen trendin mukai­ selle tasolleen, mutta riittänee vähentämään edelleen vähitellen työttö­ τ myyttä.
Budgetary policy should focus on the following.
Finanssipolitiikassa on keskityttävä seuraaviin seikkoihin:
■ Any risk of slippage from the 1999 budget target for the primary surplus of 6 °/o of GDP should be offset by timely corrective measures, thus enabling the target of 1.3 °/o of GDP for the total deficit to be met.
■ vuoden 1999 budjettitavoitteesta (perusylijäämä 6% BKT:stä) poikkeami­sen vaara on torjuttava ajoissa korjaavilla toimilla, jotta pystyttäisiin saavut­tamaan kokonaisalijäämätavoite, joka on 1,3 prosenttia suhteessa brutto­kansantuotteeseen,
■ Real primary expenditure in the current and subsequent years should be monitored closely in order to ensure that its annual growth rate remains in compliance with the primary surplus target of 6% of GDP.
■ reaalimenoja (ilman korkomenoja) on seurattava kiinteästi kuluvana vuon­na ja lähivuosina, jotta varmistetaan niiden vuotuisen kasvun pysyminen perusylijäämää koskevan tavoitteen 6 prosenttia bruttokansantuotteesta mukaisena.
The stability pro­gramme provides for an annual increase in real primary expenditure of 1.5 %.
Vakausohjelmassa reaalimenojen vuotuiseksi kasvuksi on ase­tettu 1,5 prosenttia,
■ In future years, the primary surplus should be maintained at 6 % of GDP and the total government deficit reduced as planned in the Belgian stabi­lity programme so as to secure a continuing rapid reduction in the general government debt ratio.
■ tulevina vuosina perusylijäämä on pidettävä 6 prosentissa bruttokansan­tuotteesta ja koko julkisen talouden alijäämän on supistuttava maan va­kausohjelmassa suunnitellulla tavalla, jotta turvataan julkisen talouden vel­kasuhteen nopean laskun jatkuminen,
■ Within the Belgian institutional framework, it would be desirable to renew from 2000 the 'cooperation' agreement signed in 1996 between the Fede­ral government, the regions and Communities, with a view to ensuring the coordination of budgetary policy during the period covered by the stability programme.
■ Belgian hallinnollisen rakenteen huomioon ottaen on toivottavaa, että vuo­den 2000 jälkeen uudistettaisiin vuonna 1996 allekirjoitettu liittohallituk­sen, alueiden ja kuntien välinen "yhteistyösopimus" finanssipolitiikan koor­dinoinnin varmistamiseksi vakausohjelman kattamana aikana.
Belgium's authorities have taken important steps to liberalise product and capital markets and to promote competition.
Belgian viranomaiset ovat käynnistäneet monia tärkeitä toimia hyödyke­ ja pääomamarkkinoiden vapauttamiseksi ja kilpailun edistämiseksi.
However, further efforts are needed in specific areas.
Lisäponnis­tukset ovat kuitenkin tarpeen eräillä aloilla:
■ Despite steady improvement since November 1997, Belgium's record on implementing Single Market Directives could still be improved, especially in areas such as telecommunications and transport.
■ vaikka marraskuusta 1997 lähtien onkin tapahtunut tasaista edistystä, Bel­gialla on edelleen parantamisen varaa yhtenäismarkkinadirektiivien siirtämi­sessä osaksi kansallista lainsäädäntöä erityisesti televiestinnän ja liikenteen alalla,
Liberalisation of the network industries (telecommunications, post, energy, transport) is generally keeping pace with the requirements of Community legislation. Further opening-up of these markets should entail lower prices for business and consumers.
verkkotoimialojen (televiestintä, posti, energia, liikenne) vapauttaminen on yleensä edennyt yhteisön lainsäädännön vaatimusten mukaisesti; näiden alojen avautumi­nen entisestään alentaisi yritysten ja kuluttajien maksettavaksi tulevia hintoja.
The Belgian labour market is characterised by persistently high long-term unemploy­ment and relatively low employment rates.
Belgian työmarkkinoille on ominaista jatkuvasti suuri pitkäaikaistyöttömyys ja suhteel­lisen vähäinen työllisyys.
Labour market policies are still overempha­sising the importance of income maintenance measures.
Työmarkkinapolitiikassa korostetaan edelleen liikaa tulojen varmistamiseen tähtääviä toimia.
As a consequence, reforms should focus, in particular, on the following areas.
Näin ollen uudistusten tulisi kohdistua erityi­sesti seuraaviin aloihin:
■ While activation of the unemployed is being pursued with particular focus on low skilled and youngsters, more needs to be done, especially concerning unemployed adults.
■ työttömien aktivoinnissa on kiinnitetty erityishuomiota alhaisen ammattitaidon omaaviin ja nuoriin, mutta vielä enemmän on tehtävä varsinkin työttömien aikuis­ten hyväksi,
■ In order to create incentives to participate in the active measures and to take up new job offers, the active policy measures should be combined with a review of benefit duration and a closer scrutiny of the availability of the unemployed.
■ aktiivisten työllistämispoliittisten toimien ohella on tarkistettava etuuksien kestoa ja tutkittava tarkemmin ovatko työttömät työmarkkinoiden käytettävissä, jotta luotai­siin kannustimia osallistua työllistämistoimiin ja ottaa vastaan työtä,
■ Employment protection legislation in Belgium is considered to be relatively strict for white-collar workers.
■ Belgian työpaikkaturvaa koskevaa lainsäädäntöä pidetään toimihenkilöiden osalta varsin tiukkana.
Further consideration should be given to this matter since more flexible employment protection legislation is likely to improve Belgian labour market performance.
Tähän asiaan on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota, koska joustavampi työpaikkaturvaa koskeva lainsäädäntö parantaisi todennäköisesti Bel­gian työmarkkinoiden toimivuutta,
■ Given substantial differences in regional unemployment, it is desirable to facilitate the use of opening clauses to allow wage negotiations to better reflect local labour market conditions or the financial situation of the enterprises.
■ koska työttömyydessä on huomattavia alueellisia eroja, olisi suotavaa helpottaa sel­laisten lausekkeiden käyttöä,jotka mahdollistaisivat paikallisten työmarkkinaolosuh­teiden tai yritysten taloudellisen tilanteen ottamisen huomioon paremmin.
Denmark slowing in economic growth in Denmark to below its trend rate is likely in 1999 as economic activity is close to capacity limits and in response to counter­cyclical budgetary measures at central government level.
Tanska anskan talouskasvu hidastuu todennäköisesti vuonna 1999 trendin ala­puolelle, koska talouden toimeliaisuus lähestyy jo kapasiteetin rajoja ja valtio on toteuttanut suhdanteita tasaavia toimenpiteitä. Työttömyys
Unemployment is likely to stabilise at its already low level.
T vakiintuu todennäköisesti nykyiselle alhaiselle tasolleen.
■ The implementation of budgetary policy should seek to maintain a strong government surplus in 1999 — in line with the planned surplus of 2.5 °/o of GDP — through strict adherence to expenditure targets, in particular at the level of local governments.
■ finanssipolitiikan toteuttamisessa on pyrittävä säilyttämään julkisen talou­den vuoden 1999 suuri ylijäämä — ylijäämäksi on suunniteltu 2,5 prosent­tia suhteessa bruttokansantuotteeseen — noudattamalla tiukasti menota­voitteita erityisesti paikallishallinnossa,
■ In the medium term, the reduction of distortions in the tax system (inclu­ded in the 'Whitsun package'), should be maintained and allowed to pro­duce its results.
■ keskipitkällä aikavälillä on jatkettava edelleen "helluntaipakettiin" sisälty­vien verojärjestelmien vääristymien vähentämistä ja sen olisi annettava tuottaa tulosta.
The Danish authorities have significantly advanced structural reforms in a number of markets.
Tanskan viranomaiset ovat edistäneet merkittävästi monien markkinoiden ra­kenneuudistuksia.
Nonetheless, further efforts are needed in specific areas.
Lisäponnistuksia tarvitaan kuitenkin eräillä aloilla: