natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Data on household income from the ECHP provide an insight into the ex tent to which transfers are targeted on the poorest in society and, as a result, succeed in alleviating relative deprivation and narrowing disparities in income distribution, though it should be stressed that this is only one of the aims of systems of social protection in the Union.
Espanjassa, Ranskassa ja Italiassa osuus oli unionin keskitasoa (15-19%), Benelux-maissa ja Saksassa 13-14% ja Tanskassa alle 9%. Tulonsiirroilla onnistuttiin vähentämään alle 50%:n tulotasoon jäävien kotitalouksien osuutta tehokkaimmin Belgiassa ja Tanskassa, joissa vähenemä oli 29 prosenttiyksikön lu okkaa.
These figures need to be interpreted with some caution, however, since in a number of countries where benefit levels are low (the UK especially), various benefits in kind not included in the ECHP data, such as housing allowances, are also payable to those unemployed to supplement their in come (it is also important to take account of the nature of the data, which is explained in Chapter 4 and Notes and sources in the full report).
Tulonsiirtojen laajuus ja vaikutus kotitalouksiin, joiden nettotulot ovat alle 50 % keskiarvosta, 1993
Nevertheless, though significant, these additional payments are un
Työttömyysetuuden ja palkkatulojen suhde (%)
Modernising social protection and adapting systems to change the average after transfers (28% in Greece and Portugal to the 16-17% of the households in this category, 25% in France to the 13% of house holds and 29% in the Netherlands to the 15% of households).
Sosiaalisen suojelun nykyaikaistaminen ja järjestelmien mukauttaminen muutokseen vosta, ja 37%:n niille 30%:lle, joiden tulot alittivat 65% keskiarvosta.
In four countries, however, Belgium, Ireland, Luxembourg and, most especially, Denmark, pensions went disproportionately to lower-income households.
luokkaa (j°Pasilloin, kun otetaan huomioon edellä mainittu Ranskan tulonsiirtoja kuvaava liian suuri luku), ja Alankomaissa ne vastasivat Tanskan lukuja.
By contrast, the reduction in the share in Greece was only 14 percentage points and in Portugal, only just over 10 percentage points.
haluaisivat tehdä työtä, yksinhuoltajiin ja varhaiseläkkeelle siirtyviin.
In terms of the scale of social transfers (25% of net household income in the former, 22% in the latter), the effect in relieving poverty in the two was very similar and in both transfers appear to be less targeted on the poorest than in other Member States (around 70% of transfers going to households with under half average income before transfers as against 77% in the Union as a whole).
Vanhuuseläkkeistä puolestaan 19% suuntautui niille 15%:lle unionin ko titalouksista, joiden tulot tulonsiirtojen jälkeen olivat yli puolitoistakertaisia keskiarvoon nähden (28% Kreikassa ja Portugalissa 1617%:lle näistä kotitalouksista, 25% Ranskassa 13%:lle ja 29% Alankomaissa 15%:lle). Neljässä maassa -Belgiassa, Irlannissa, Luxemburgissa ja erityisesti Tanskassa-alemman tulotason talouksien osuus eläkkeistä oli suurempi kuin niiden osuus kotitalouksista. talouksista.
Recent changes in policy the Union accounted for around 30% of net household income in 1993, as noted above.
Lisäpontta toimenpiteille on antanut väestön ikääntyminen.
For some 37% or so of households, they represented the main source of income.
Kreikassa osuus pieneni puolestaan vain 14 ja Portugalissa vain hieman yli 10 prosenttiyksikköä.
In their ab sence, almost 40% of households would have had an income level of under 50% of the national average (a measure conventionally used as an indicator of relative poverty and agreed as a working definition by the Council of Ministers in December 1984), many none at all.
Tulonsiirtojen laajuutta (25% kotitalouden nettotuloista Kreikassa ja 22% Portugalissa) ajatellen niiden teho köyhyyden lievittäjinä oli kummassakin maassa hyvin samantasoinen.
This proportion varied comparatively little be tween countries.
Molemmissa maissa tulonsiirrot eivät kohdennu niin hyvin kaikkein köyhimmille kuin muissa jäsenvaltioissa.
In Belgium, Ireland and the UK, it was around 42%, in Denmark, Germany.
(Noin 70% tulonsiirroista menee kotitalouksille, jotka ilman tulonsiirtoja jäävät tulotasoltaan alle puoleen maan keskiarvosta.
Greece, Luxembourg and the Netherlands, 3637% (Graph 4).
Koko unionissa vastaava osuus on 77%.)
Over the rest of the Union, the reduction in share was 20-23 percentage points, though again the level of transfers involved in achieving this differs between countries, being higher in Italy, for example, than in Germany (23 percentage points as against 20).
Alle 50%:n tulotasoon jäävien kotitalouksien osuus väheni unionin muissa osissa 20-23 prosenttiyksikköä. Tässäkin tapauksessa tulonsiirtojen taso vaihteli maittain siten, että se oli esimerkiksi Italiassa korkeampi (23 prosenttiyksikköä) kuin Saksassa (20 prosenttiyksikköä).
he common response of govern Tments across Europe to the ex penditure trends noted above, has been to seek ways, on the one hand, of containing the growth of spending and. on the other, of activating policy to reduce the number of people de pendent on social transfers.
Vaikka painopiste on kustannusten kurissapitämisessä ja menojen karsimisessa si ellä, missä se on mahdollista, missään ei aseteta kyseenalaiseksi periaatetta, jonka mukaan kaikille tarvitseville suojan antava yleinen järjestelmä pitää säilyttää.
The activation of policy has been a central theme underlying many recent reforms, the aim being to shift from a passive stance of income support to an active one of encouraging those out of work to take up paid employment, by increasing incentives to work and helping people to participate in society and working life.
Yhä vilkkaammin keskustellaan kuitenkin siitä, kuinka pitkälle sosiaaliturvajärjestelmiä olisi laajennettava, mitä riskejä niiden pitäisi kattaa ja etenkin siitä, missä valtion vastuun tulisi loppua ja yksilön vastuun alkaa.
Measures have, therefore, been implemented to improve the employability of those out of work, to provide access to training and career guidance and to assist them in finding a job.
Samalla korostetaan yhä enemmän aktiivisia toimia ja työllisyyttä lisäävän politiikan tukemista. Jäsenvaltiot sopivat työllisyyden lisäämisen tärkeimmistä suuntaviivoista Luxemburgin työllisyyshuippukokouksessa.
The comparatively small effect of so cial transfers on income distribution in Greece and Portugal also reflects their uneven allocation between households, with some receiving a substantial amount, others comparatively little.
kehitykseen etsimällä keinoja, joilla voitaisiin ensinnäkin pitää menojen kasvu kurissa ja toisaalta muuttaa po litiikkaa aktiivisemmaksi vähentäen siten tulonsiirroista riippuvaisten määrää.
This approach has not been confined to those registered as unemployed but has been extended to othergroups dependent on long-term state support, especially to people with disabilities but potentially able and wanting to work, lone parents and
Tämän vuoksi on otettu käyttöön toimia, joilla lisätään työttömien työllistettävyyttä, parannetaan heidän pääsyään koulutukseen ja ammatinvalinnanohjaukseen sekä autetaan heitä työnhaussa.
After transfers, and after tax, an average of around 17% of households in the Union had an income level below half the national average.
Kreikassa ja Portugalissa sosiaaliset tulonsiirrot vaikuttivat tulonjakoon venattain vähän, mikä kuvastaa niiden epätasaista jakautumista kotitalouksien välillä: jotkut kotitaloudet saavat huomattavan rahamäärän, kun taas toiset saavat suhteellisen vähän.
France and Italy, it was around the Union average ( 15 to 19%), in the Benelux countries and Germany, 13-14% and in Denmark, under 9%.
Tarkasteltaessa koko unionia havaittiin jälkimmäisistä tulonsiinoista 19%:n kohdistuvan niille 17%:lle kotitalouksista, joiden tulot tulonsiirtojen jälkeen jäivät alle 50%:iin keskiar
The effect of transfers in reducing the share of households with income below 50% was greatest in Belgium and Denmark, where the reduction was around 29 percentage points, though Denmark achieved this with proportionately smaller transfers (307 of net household in come) than Belgium (37%).
Toimenpiteitä ei ole rajoitettu pelkästään rekisteröityihin työttömiin, vaan sitä sovelletaan myös muihin valtion pitkäaikaisesta tuesta riippuvaisiin ryhmiin, erityisesti vammaisiin, jotka mahdollisesti voisivat ja
The effect was also relatively large in France and the Netherlands (24-25 percentage points), though in France, the scale of transfers was similar to that in Belgium (even allowing for the overstatement of transfers in Fiance noted above) and in the Netherlands, similar to that in Den mark.
Useissa jäsenvaltioissa (etenkin Alan komaissa ja Ruotsissa) on sitten vuoden 1993 (ECHP:n tiedot koskevat
those retiring from work early. The aim has been not just to reduce de pendency and expenditure, but to combat social exclusion by helping the people concerned find a more meaningful place in society and a chance to contribute to its wellbeing.
Tähän saakka etuuksia on saanut vain, jos huollettavana on lapsia, mutta Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuonna 1996 käynnistetyssä kokeilussa niitä myönnetään myös lapsettomille matalapalkkaisissa työtehtävissä työskenteleville.
lar), the qualifying conditions for benefit have been tightened since 1993 (the year to which the analysis above relates), while in others (Spain, Austria and Finland), the contributions record required to be eligible for benefit has been lengthened.
tuota vuotta) tiukennettu etuuksien saamisen ehtoja, kun taas Espanjassa, Itävallassa ja Suomessa etuuksien saa miseksi vaaditaan maksettuja vakuutusmaksuja entistä pitemmältä ajalta.
Rates of benefit have also been reduced, as in Germany and Finland — in the latter by their nonindexation in 1995 and 1996.
Myös etuuksien arvoa on laskettu esimerkiksi Saksassa ja Suomessa, jossa niiden indeksitarkistukset jätettiin tekemättä 1995 ja 1996.
On the other hand, in Sweden, although the rate of benefit was reduced from 80% to 75% in 1996, after being lowered from 907c before that, the rate was restored to 807c in 1997.
Ruotsissa etuuksien tasoa laskettiin ensin 90:stä 80:aan ja sen jälkeen 75:een prosenttiin vuonna 1996, mutta toisaalta vuonna 1997 taso palautettiin 80 prosenttiin. in.
In both countries, the number of people covered by in-work benefits has increased in the recent past as qualifying income levels have been raised.
Työssäkäyville suunnattua etuutta saa vien määrä on viime aikoina lisääntynyt molemmissa maissa, kun etuusoikeuden perusteena olevia tulorajoja on korotettu.
Lone parents have been targeted specifically, with a new benefit for these being introduced in Ireland in 1997.
Toimia on suunnattu erityisesti yksinhuoltajiin: Irlannissa otettiin vuonna 1997 käyttöön uusi tälle ryhmälle suunnattu etuus.
Help with child care for low income families, including lone parents, was also introduced recently in the UK.
Myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa alettiin hiljattain tarjota lastenhoitoapua matalapalkkaisissa ammateissa ty öskentelevien huoltajien, myös yksin huoltajien, perheille.
In the latter and elsewhere, attempts have been made to encourage the unemployed to take parttime jobs, partly to prepare them better for full-time employment — through giving them entitlement to unemployment benefits (in Belgium, or enabling them to keep some of their benefit in the UK).
Yhdistyneessä kuningaskunnassa samoin kuin muualla on pyritty rohkaisemaan työttömiä osa-aikatyöhön - jolloin yhtenä tavoitteena on työttömän valmentaminen kokopäivätyöhön - antamalla heille oikeus työttömyysetuuksiin (näin on Belgiassa; Yhdistyneessä ku ningaskunnassa osa-aikatyötä tekevä voi säilyttää osan työttömyysetuudestaan). taan).
In Belgium, from 1996, benefits can be with drawn if the person concerned has been unemployed for more than 17: times the regional average (instead of twice as long as before).
Belgiassa etuuksien maksaminen on vuodesta 1996 voi tu lopettaa työttömän oltua työttömänä yli puolitoistakertaisen ajan alueelliseen keskiarvoon verrattuna (aiemmin kerroin oli kaksi).
Effects similar to those of in workbenefits can be also obtained by granting specific tax advantages for low-wage earners (eg in Finland, measures have been introduced to reduce the income tax paid by those on low pay, a concession which is with drawn as camines increase).
mia, joilla pyritään lisäämään työttömän työllistettävyyttä ja auttamaan tätä työnhaussa. Näihin toimiin on sisältynyt esimerkiksi koulutusta, jossa ammattitaitoa on kehitetty työmarkkinoiden vaatimuksia vastaa vaksi, sekä ohjausta työn hakemiseen liittyvissä tekniikoissa.
The concern to address this new need exemplifies the prevailing attitude towards social protection across the Union.
Siksi kustannusrakennetta on muutettava ja etuus- ja verojärjestelmiä uudistettava, jotta kuluista saadaan mahdollisimman suuri hyöty.
Although the emphasis is on cost containment and reducing ex penditure wherever possible, the principle of maintaining a universal system which provides protection to all those in need remains unquestioned.
Vaikka jäsenvaltiot korostivat Essenin huippukokouksessa vuoden 1994 lopussa tarvetta siirtyä passiivisista työmarkkinatoimenpiteistä aktiivisiin toimiin, ja vaikka sama ajatus on sen jälkeen toistettu perättäisissä neuvoston ko kouksissa, politiikan muuttaminen on näkynyt hitaana muutoksena työmarkkinakustannuksia kuvaavissa luvuissa.
Nevertheless, there is increasing debate on how widely social welfare systems should extend, what risks they should cover and, most pertinently, where state responsibility should end and individual responsibility take over.
Aktiivisiin toimiin käytettävän rahoituksen osuus suhteessa passiivisiin toimiin käytettäviin va roihin nousi koko unionissa vain vähän vuosina 1990-1996. Nousu ta pahtui sen jälkeen kun työttömyys vakiintui vuonna 1994 (kaavio 5).
At the same time, there is a growing emphasis on the pursuit of active measures and the need to support policies for increasing employment, the main guidelines of which were agreed by Member States at the Luxembourg Jobs Summit. mit.
Tämän vuoksi jäsenvaltiot ovat Lu xemburgin työllisyyshuippukokouksessa sopimissaan "työllisyyden edistämisen suuntaviivoissa" vahvistaneet uudelleen aikeensa saada aika an tällainen muutos.
Shifting towards more active policies
Työnteon kannustimien voimistaminen
Tightening eligibility for benefit
Siirtyminen aktiivisempaan politiikkaan
Cuts in benefit and a tightening of eligibility criteria provide in them selves an increased incentive to work.
Etuuksien leikkaaminen ja myöntämiskriteerien tiukentaminen lisäävät jo sinänsä työn houkuttelevuutta.
Other measures have also been introduced in a number of countries to make it more attractive, and in some cases more feasible, for people to work rather than remain unem
Eräissä maissa on otettu käyttöön myös muita toimenpiteitä, joilla työnteosta tehdään houkuttelevampaa ja jossain tapauksissa helpompaa toteuttaa.
In several Member States (the Netherlands and Sweden, in particu
Työttömyyskorvausjärjestelmien muutoksiin on yleensä liittynyt toi
Changes in unemployment compensation systems have generally been accompanied by measures aimed at increasing the employability of the unemployed and helping them find a
Eräissä jäsenvaltioissa on tietoisesti pyritty niveltämään toimeentulotuki ja työttömien työllistäminen paremmin toisiinsa.
Modernising social protection and adapting systems to change
Sosiaalisen suojelun nykyaikaistaminen ja järjestelmien mukauttaminen muutokseen tusta keinoista tai yleisemmin yksilöllisellä ammatinvalinnanohjauksella. anohjauksella.
Despite the acknowledged importance of training, however, only a small minority of the unemployed at present receive training in the Union, a situation which Member States also committed themselves to improving in the Employment Guidelines (setting a specific target of increasing the proportion to 20%).
Vaikka koulutuksen merkitys on tunnustettu, vain pieni vähemmistö työttöminä olevista saa tällä hetkellä koulutusta unionissa. Jäsenvaltiot sitoutuivat "työllisyyden edistämisen suuntaviivoissa" parantamaan myös tätä tilannetta (tavoitteena on osuuden ka svattaminen 20 prosenttiin).
Extending job creation schemes
Työpaikkojen luomiseen tähtäävien toimien laajentaminen
25 with insufficient education or training have a right to education or training for at least 18 months if they have been unemployed for six months but forfeit the right to receive unemployment benefits if they do not take up the offer.
Samaan aikaan alle 25-vuotiailla, joilla ei ole riittävästi koulutusta tai työharjoittelua ja jotka ovat olleet työttöminä kuusi kuukautta, on oikeus vähintään 18 kuukauden koulutukseen tai työharjoitteluun.
In Sweden, a new programme was launched in 1996 to draw up individual action plans for job-seekers, who are able to take a year off to study while effectively receiving unemployment benefit.
Ruotsissa vuonna 1996 käynnistetyn uuden ohjelman mukaan työnhakijalle laaditaan henkilökohtainen toi mintasuunnitelma, joka sallii vuoden kestävät opinnot työttömyyskorvausta menettämättä.
In the UK, a key element of the Jobseeker's Allowance, introduced in 1996, is a requirement for the unem ployed to enter into an agreement specifying the steps they intend to take to find work and the services available to help them.
Keskeinen osa Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuonna 1996 käyttöön otettua Jobseeker's Allowance etuutta on työttömän kanssa tehtävä sopimus, jossa määritellään ne toimenpiteet, jotka työtön aikoo toteuttaa työtä saadakseen, samoin kuin työttömän käytettävissä olevat palvelut.
In several Member States, job creation schemes are under discussion.
Riippuvuuden ja sosiaalisen syrjäytymisen vähentäminen
These programmes exemplify the in creasing importance attached to pro viding job-search assistance to the unemployed as well as access to training or re-training courses.
Useissa jäsenvaltioissa keskustellaan työpaikkojen luomiseen tähtäävistä toimista.
This importance was emphasised at the Luxembourg Jobs Summit and is a prominent feature of the Employment Guidelines agreed by Member States, which specified that: job, including, for example, training to improve skill levels in line with labour market requirements and ad vice on job search and interview techniques. Shifting policy from passive measures of income support to active measures, however, is not so easy, especially during periods of high unemployment.
Näiden toimien kannattavuutta arvioitaessa on kuitenkin otettava huomioon paitsi käytettyjen toi mien suora vaikutus työpaikkoihin myös niiden korvaavuusvaikutus (työnantajat sanovat työntekijöitä irti ja ottavat tilalle sellaisia, joiden palkkaamista tuetaan) ja niiden aiheuttama kustannuskuormitus (työnantajat palkkaavat sellaisia tukityöllistettäviä, jotka he olisivat palkanneet il mankin tukea).
Given budget constraints, it requires a restructuring of expenditure and a reform of benefit and tax systems to maximise the return on existing outlays.
Edellä mainitut ohjelmat ovat osoitus siitä, että työttömien auttamista työnhaussa ja heille järjestettävän koulutuksen ja uudelleenkoulutuksen saatavuutta korostetaan yhä voi makkaammin.
Although the need to shift expenditure from passive to active labour market measures was highlighted by Member States at the Essen Summit at the end of 1994 and reiterated at successive Council meetings since, the policy intention has been slow to show up in the figures on labour market expenditure.
Niiden merkitystä korostettiin myös Luxemburgin työllisyyshuippukokouksessa, ja ne ovat olennainen osa jäsenvaltioiden sopimia "työllisyyden edistämisen suuntaviivoja."
• every unemployed young person should be offered a new start be fore reaching six months of un employment, in the forni of training, retraining, work practice, a job or other employability measure;
- kaikille nuorille annetaan uusi mahdollisuus ennen kuin he ovat olleet kuusi kuukautta työttöminä tarjoamalla heille koulutusta, uudelleenkoulutusta, työharjoittelua, työtä tai muuta toimintaa, joka edistää pääsyä työelämään
In a number of Member States, job creation has been encouraged through selective reductions in the social contributions levied on employers as well as by direct subsidy.
Uusien työpaikkojen luomista on kannustettu monissa jäsenvaltioissa leikkaamalla kohdennetusti eräitä työnantajan sosiaaliturvamaksuja sekä suoran tuen avulla.
In Belgium, employers creating jobs for young people and long-term un employed in socially-useful activities ('Smets jobs") receive both a large subsidy for three years and full relief from social contributions.
Belgialaiselle työnantajalle, joka työllistää nuoria ja pitkäaikaistyöttömiä yhteiskunnallisesti hyödyllisessä toiminnassa ("Smets-työpaikat"), myönnetään sekä mittavaa tukea kolmen vuoden ajan että täysi vapautus sosiaaliturvamaksuista.
In the UK. employers taking on people unemployed for two years or more are exempt from social contributions for a year, while in France, recruitment of the long-term unemployed is subsidised both directly and through reductions in contributions.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa työnantaja vapautetaan sosiaaliturvamaksuista vuoden ajaksi, kun hän palkkaa vähintään kaksi vuotta työttömänä olleen henkilön.
The new French Government, moreover, is di verting the resources at present going
Ranskassa taas tuetaan pitkäaikaistyöttömän palkkaamista
In a number of Member States, con scious efforts have been made to improve the articulation between the provision of income support and get ting the unemployed into work.
Työhön kykenemätön voi syystä tai toisesta kaikissa jäsenvaltioissa saa da sosiaaliapua. Eräissä maissa, etenkin unionin eteläosissa, ei kuitenkaan ole taattu yleistä vähimmäistulotasoa.
In Denmark, as noted above, measures were introduced in 1995 to ensure that anyone unemployed for two years either receives a job offer or goes on a training course, which seems to have been a key factor in reducing unemployment to under 6% at the last count as against over 8% in 1994.
Italiassa käydään poliittista keskustelua siitä, perustetaanko (alueellisen sijaan) kansallinen, tarveharkintainen vähimmäistulojärjestelmä, jossa maksut riippuisivat perheen koosta, kuten Onofri-rapor-tissa suositeltiin.
At the same lime, those under unemployed adults should be of fered a fresh start before reaching twelve months of unemployment through one of the above measures or. more generally, through individual vocational guidance.
Portugalissa käynnistettiin vuonna 1997 vähimmäistulotakuujärjestelmä, johon kuuluu tulotuen lisäksi toimia, joilla pyritään auttamaan tuensaajia integroitumaan takaisin yhteiskunnan toimintaan.
Modernising social protection and adapting systems to change to a range of job subsidies into plans for creating 700 thousand jobs for young people at the minimum wage.
Sosiaalisen suojelun nykyaikaistaminen ja järjestelmien mukauttaminen muutokseen utteen ja sosiaalisen syrjäytymisen tuomia ongelmia.
and adequate levels of health care and social services, such as child care facilities.
Tämä merkitsee paitsi koulutus­ja ammatinvalintapalveluja myös asuntoa ja tyydyttäviä terveydenhu­olto­ ja sosiaalipalveluja, kuten las­tenhoitoa.
regional) means­tested minimum in­come scheme, with payments related to family size, as recommended by the Onofri Report.
määrää. Britannian ohjelmassa ke­skitytään erityisesti nuoriin, pitkäai­kaistyöttömiin, vammaisiin ja yksin­huoltajiin.
In Portugal, a minimum­income guarantee scheme was introduced in 1997, involving not just the provision of income sup­port but measures to help recipients integrate into society.
Lokakuusta 1998 lähtien kaikilla työtä haluavilla yksinhuolta­jilla on käytettävissään työvoimapal­velujen tarjoamaa henkilökohtaista neuvontaa ja lastenhoitoapua.
This is a re­sponse to the experience under longer­standing schemes elsewhere, where social transfers by themselves have not proved sufficient to over­come the problem of deprivation and social exclusion.
Sa­malla kuitenkin yksinhuoltajille suo­ritettavat lisäetuudet lakkautetaan uusien hakijoiden osalta, ja kaikille, joilla on lapsia, maksetaan samat etuudet.
More generally.
Suunta on sama myös Alan­komaissa.