natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• devising, developing and testing transnational pilot projects concerning, in particular, the development of common training modules, the anticipation of training needs, the adaptation of content and methods, the training of trainers and language training;
—jäsenvaltioiden väliset pilottiprojektit, erityisesti sellaiset, joiden tarkoituksena on kehittää yhteisiä koulutusmoduuleja, ennakoida koulutus tarpeita, muokata koulutussisältöjä ja -menetelmiä, kouluttaa opettajia ja kehittää kieltenopetusta,
"Life-long learning" is a central idea of the LEONARDO programme.
"Elinikäinen koulutus" on LEONARDO-ohjelman keskeinen lähtökohta.
Initial training and continuing training must no longer be isolated phases in the development of the individual. They must merge into a general concept of training as an ongoing process, aiming to ensure, at the same time, the personal development of the individual, as well as their professional integration and progression.
Perus- ja täydennyskoulutusta ei enää pidetä erillisinä vaiheina yksilön kehityksessä, vaan ne muodostavat jatkuvan koulutus prosessin, jonka tarkoituksena on toisaalta tukea koulutettavien yksilöllistä kehitystä ja toisaalta helpottaa heidän sopeutumistaan työelämään ja urakehitystään. tystään.
transnational placement and exchange programmes, will enable different groups (young people in initial training, university students, managers of human resources) to receive pari of their training in another Member State and enable trainers and specialists in the area of training to improve the quality of their work through the opportunity of an exchange;
—jäsenvaltioiden väliset henkilövaihto-ohjelmat, joiden kautta eri henkilöryhmät (nuoret ammatillista peruskoulutusta suorittavat opiskelijat, korkean asteen oppilaitosten opiskelijat, henkilöstövastaavat) saavat osan koulutuksestaan toisessa jäsen valtiossa ja opettajat sekä koulutuksen asiantuntijat voivat kehittää työnsä laatua osallistumalla vaihtoohjelmiin,
LEONARDO is an action programme for the implementation of a European Community vocational training policy.
LEONARDO on toimintaohjelma, joka toteuttaa Euroopan unionin ammatillista koulutuspolitiikkaa.
However, this policy operates in close liaison with the European Unions' other priorities.
Tämä politiikka kytkeytyy kuitenkin tiiviisti EU.n muihin pyrkimyksiin, erityisesti yleiseen sivistyspolitiikkaan ja SOKRATES-ohjel-maan.
In the first place with education and the SOCRATES programme. There are abo close linh between training and research and development and with policies for economic and social cohesion.
Toisaalta koulutus on läheisessä yhteydessä tutkimukseen ja kehitykseen ja toimenpiteisiin, jotka koskevat taloudellista ja sosiaalista koheesiota.
Vocational training is also an important way of contributing to regional and local development.
Myös ammatillisen koulutuksen panos alueellisen ja paikallisen kehityksen edistämiseksi on merkittävä.
the development of knowledge in the area of vocational training through surveys and analyses undertaken on the basis of a Community work plan, concerning in particular,the fields of the anticipation of training needs, transparency of qualifications, new types of apprenticeship and training, quality, investment in training, incentives for training as well as statistics on training provision, finance and beneficiaries.
— ammatilliseen koulutukseen liittyvän tiedon hankkiminen EU:n työsuunnitelman mukaisesti tehtyjen selvitysten ja analyysien pohjalta; erityisesti tämä koskee koulutustarpeiden ennakointia, tutkintojen läpinäkyvyyttä, uusia oppisopimus- ja koulutusmuotoja, koulutuksen laatua, investointeja koulutukseen, tukitoimia koulutettaville sekä koulutuksen tarjontaa, rahoitusta ja hyödynsaajia koskevia tilastoja.
LEONARDO will thus be a "European laboratory of innovation" in the field of vocational training by giving value added to the activities of the Member States and by enabling practitioners and players in the Member States, from different countries and systems, to bring together their expertise and their experience to devise and implement new approaches to vocational training as regards contents, methods, anticipation and assessment, training toot and materials.
LEONARDOsta tulee täten "Eurooppalainen innovaatiolaboratorio" ammatillisen koulutuksen alalla. Se tuo jäsenvaltioiden omille toiminnoille lisäarvoa ja antaa jäsenvaltioiden eri osapuolille tilaisuuden yhdistää asiantuntemuksensa ja kokemuksensa tarkoituksena kehittää ammatillisen koulutuksen sisältöä,
LEONARDO aims at a greater coherence between Community vocational training policy and other policies where the development of human resources is the key to success.
LEONARDO-ohjelma pyrkii suurempaan yhtenevyyteen EU:n ammatillisen koulutuspolitiikan ja muiden inhimillisten voimavarojen kehittämisohjelmien välillä.
In this way it will contribute towards: strengthening the industrial competitiveness of the Community; the advance of the information society; the search for more labour intensive growth; adaptation to industrial change; Community action to support Small and Medium-sized Enterprises (SMEs) including the handicrafts industry; strengthening economic and social cohesion in the Community and the promotion of equal opportunities and developing active European citizenship; strengthening research and development capacity; and developing a policy of cooperation with non-Community countries, particularly the countries of Central and Eastern Europe, Cyprus and Malta.
LEONARDO edistää eurooppalaisen teollisuuden kilpailukykyä, tie toyhteiskunnan kehittymistä, työvoimavaltaisempaa talouskasvua, sopeutumista teollisuuden muutoksiin ja EU.n pienten ja keskisuurten (pk-) yritysten sekä käsiteollisuuden tukitoimintoja.
• the contribution to the realization of the common framework of objectives and the priorities of the programme; and
Ohjelma vahvistaa yhteisön taloudellista ja sosiaalista koheesiota, kehittää valmiuk
Community's other strategic policies.
opetusmenetelmiä, tarpeiden ennakointia ja arviointia sekä opetusvälineitä ja -materiaaleja.
• transnationality: each action will be associated with operators and actors in the training field from several Member States or participating countries;
hyvin Euroopan unionin jäsenvaltioita kuin ohjelmaan osallistuvia Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluvia valtioita. ta.
• Chapter V describes the procedure for implementing, selecting and deciding on projects.
IV Mitkä ovat LEONARDO-rahoituksen myöntämisen edellytykset?
In addition, projects must seek to promote:
I luku käsittelee sosiaalisista ja taloudellisista muutoksista aiheutuvia haasteita ja talouden elpymisestä johtuvia myönteisiä tulevaisuudennäkymiä.
Due account will be taken in the implementation of LEONARDO of the specific contribution which the CEDEFOP (European Centre for the Development of Vocational Training) can make.
II luku käsittelee ohjelman tuomaa lisäarvoa. arvoa.
• cooperation between different types of organisation: actions will be carried out by partnerships or networL· bringing together different actors and operators, such as public authorities, enterprises, training organisations, social partners, universities and training schoob;
LEONARDOn tuella toteutetut erilaiset toimenpiteet tuovat jäsenvaltioiden koulutustoimintaan eurooppalaisen ulottuvuuden, johon kuuluvat
The Vademecum is complemented by a "Guide for Promoters" which describes in detail the individual measures in each strand and the procedure for submitting projects.
III luku kuvailee lyhyesti projektityyppejä ja ohjelmalohkoja, joilla toteutetaan EU:n tukemia toimintoja.
• links between the different areas of training, to contribute to overcoming outdated conventions or compartmentalisation of actions and facilitate the transfer of innovation;
TV luku kertoo, miten ohjelma ja noudattaa EU:n muuta politiikkaa.
• the anticipation of training needs and the dissemination of innovation.
— osallistuminen yhteisen tavoitekehyksen ja ohjelman prioriteettien toteuttamiseen, — kansainvälisyys: jokainen toimenpide liittyy useiden eri jäsenvaltioiden tai osanottajamaiden koulutusosapuolien toimintaan.
V - How will LEONARDO implemented ?
V luku käsittelee projektien toteutukseen ja valintaan sekä tukipäätöksiin liittyvää menettelyä.
Promoters will be able to present their projects in response to calls for proposals for the LEONARDO programme, launched in accordance with the procedures outlined in the "Guide for Promoters".
LEONARDOa toteutettaessa kiinnitetään erityistä huomiota siihen tukeen, jota CEDEFOP (Euroopan ammatillisen koulutuksen kehityskeskus) voi antaa.
The aim of this Vademecum is to explain both the content and the policy objectives of the LEONARDO programme and the principles for its implementation, which apply equally to the Member States of the European Union and to the countries from the European Economic Area (EEA) participating in the programme.
Vademecumia täydentää LEONARDO-hakuopas, johon on yksilöity kunkin ohjelmalohkon toiminnot ja hakumenettelyt. telyt.
• Chapter I describes the challenge presented by the new socioeconomic context and the favourable conditions created by the economic recovery;
— lisäävät eri koulutusalojen välisiä yhteyksiä, uudistavat vanhentuneita käytäntöjä,, ehkäisevät toimintojen liiallista eriytymistä ja helpottavat innovaatioiden siirtoa, enna tun
• Chapter II describes the principles of the added value of LEONARDO.
— helpottavat koulutustarpeiden kointia ja tekevät innovaatioita netuksi.
• Chapter III describes briefly the measures and strands for developing Community action.
Hakijat esittävät projektinsa LEONAR DO-ohjelman hakukieiToksen yhteydessä, jonka jäijestämismenettely on esitetty yksityiskohtaisesti "Hakuoppaassa".
• Chapter IV describes how the programme complements and is coherent with the
Tässä oppaassa selvitetään LEONARDO-ohjelman sisältöä, tavoitteita ja toteutusperiaatteita, jotka koskevat yhtä
'aragraphs
Kohdat
Pages
Sivu
The context
MUUTOKSEN HAASTE
The common framework of objectives
Yhteinen tavoitekehys
The European dimension and project eligibility criteria
Eurooppalainen ulottuvuus ja projektien kelpoisuusvaatimukset
The structural funds and the Community Initiatives
Yhteydet muihin ohjelmiin SOKRATES Rakennerahastot ja yhteisöaloitteet
Local and regional development
Neljäs tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelma Yhteydet EU:n muuhun politiikkaan Tasa­arvoiset mahdollisuudet Aluekehitys
Support for Central and Eastern Europe, Cyprus and Malta
Työmarkkinoita koskeva vuoropuhelu Keski­ ja Itä­Euroopan maiden, Kyproksen ja Maltan tukeminen
IMPLEMENTATION OF THE LEONARDO PROGRAMME
LEONARDO-OHJELMAN TOTEUTUS
Implementation arrangements in the Member States and the EEA countries
Valintamenettely Taloudellinen tuki Toteutusjärjestelyt jäsenvaltioissa ja Euroopan talousalueella
Annex : List of contact points
Liite: Luettelo tiedotusyksiköistä
THE CHALLENGE OF CHANGE
MUUTOKSEN HAASTE
The context
Yleistilanne
The Member States of the EU are committed to closer cooperation in the development of learning and training policies, including by means of cooperation with the social partners.
EU:n jäsenvaltiot ovat sitoutuneet lisäämään yhteistyötään oppimista ja koulutusta koskevan politiikan alalla, mukaan lukien yhteistyön työmarkkinaosapuolten kanssa.
The reason for this dynamic process of Europe-wide collaboration is the firm and commonly held belief that it can help the people of Europe to equip themselves with the know-how and expertise to deal with a future characterised by profound social, technological and economic changes.
Dynaaminen yleiseurooppalainen yhteistyöprosessi perustuu yleiseen käsitykseen, jonka mukaan Euroopan kansojen on tulevaisuuden syvällekäyvistä yhteiskunnallisista, teknologisista ja taloudellisista muutoksista selviytyäkseen panostettava osaamiseen ja asiantuntemukseen.
The challenge lies in effectively managing this change to ensure that the current economic recovery, as underlined by the European Council in Essen, is translated into a lasting period ofjob-creating economic growth, based upon a competitive economy and an active social dimension.
Kuten Essenin huippukokouksessa todettiin, meidän on pystyttävä hallitsemaan tulevaa muutosta siten, että nykyinen taloudellinen elpyminen pystytään muuntamaan pitkäaikaiseksi taloudelliseksi kasvuksi, joka luo työpaikkoja ja perustuu taloudelliseen kilpailukykyyn ja aktiiviseen sosiaalipolitiikkaan.
The challenges that the Community faces in the field of training have been examined in a number of fora at Community level.
Haasteet, joihin EU:n on vastattava koulutuksen alalla, on lueteltu lukuisissa yhteisötason tapaamisissa.
The Commission's analysis of this context and its implications for training are set out below.
Seuraavassa esitetään komission näkemys tilanteesta ja arvio sen vaikutuksista koulutukseen.
The level of educational attainment in the labour force is a key contributor to economic growth and there is a clear correlation between low levels of education and unemployment.
Työvoiman koulutustason nostaminen on merkittävimpiä tapoja vauhdittaa talouskasvua. Toisaalta alhainen koulutustaso on selvästi yhteydessä korkeaan työttömyyteen.
However, to make an effective contribution, training policy and practice must respond to the demands change is imposing on it in the form of:
Koulutuspolitiikan ja käytännön koulutuksen on sopeuduttava seuraaviin muutoksiin:
• a different labour market By the year 2000, the average age of the labour force will have increased significantly and will include more women.
Uudet työmarkkinat Vuoteen 2000 mennessä työvoiman keski-ikä nousee merkittävästi ja naisten osuus työvoimasta kasvaa.
Small and medium sized enterprises (SMEs) will account for more than half of the jobs in the two main job growth sectors (business and other (mainly personal) services).
Yli puolet työpaikoista kahdella merkittävimmällä kasvualalla (yrityspalvelut ja muut — lähinnä henkilökohtaiset — palvelut) keskittyvät pieniin ja keskisuuriin (pk-) yrityksiin.
In addition, the jobs of the future will be different.
Myös työn sisältö muuttuu.
In its work on the new sources of employment the Commission identified sixteen areas of job growth, including personal services, the environment (waste management, pollution control), heritage, tourism, local transportation services and the audio-visual sector;
Komission selvityksessä uusia työpaikkoja luovista aloista mainittiin 16 kasvualaa, joita ovat mm. henkilökohtaiset palvelut, ympäristöala (ympäristön ja saastumisen hallinta), historialliset kohteet, matkailu, paikallisliikenne ja audiovisuaalinen sektori.
• the need to improve employability and social cohesion The trend is towards more skilled jobs.
Työllistettävyyden ja sosiaalisen koheesion parantaminen Enemmän ammattitaitoa vaativan työn määrä kasvaa.
Professional and technical occupations grew by more than 2.5% annually between 1983-1991 compared with total employment growth of 1%.
Akateemista tai teknistä koulutusta vaativien työpaikkojen määrä lisääntyi 1983—1991 yli 2,5 %:n vuosivauhdilla, kun työpaikkojen kokonaiskasvu oli 1 % vuodessa.
They increased by almost 2% during the recession of 1990-1992, whereas jobs for production workers fell significantly.
Lamavuosina 1990—1992 erikoisosaamista vaativat työpaikat lisääntyivät melkein 2 %, kun samaan aikaan tuotantosektorin työpaikat vähenivät huomattavasti.
A number of studies have concluded that many jobs requiring only minimal levels of attainment have disappeared;
Useista selvityksistä käy ilmi, että monet työpaikat, joissa on vaadittu vain minimaalista koulutustasoa, ovat hävinneet.
• the need to improve European competitiveness The last two decades have seen a fall in the growth of GDP in the European Union relative to other OECD countries and a fall in its share of world exports.
Tarve kohentaa eurooppalaista kilpailukykyä Parin viime vuosikymmenen aikana Euroopan unionin BKT on laskenut suhteessa muihin OECD-maihin. Samalla unionin osuus maailmankaupasta on pienentynyt.
Absolute levels of manufacturing productivity in the EU are around 10% lower than in Japan and 30 % lower than those in the USA;
Teollisen valmistuksen absoluuttinen tuottavuus on noin 10 % alempi kuin Japanissa ja 30 % alempi kuin USA:ssa.
• the impact of industrial and technological change - the Information Society Spurred on by technological advance, industrial change is radically affecting work organisation, production processes and market strategies.
Teollisen ja teknologisen muutoksen vaikutukset: tietoyhteiskunta Tekniikan kehityksen myötä teolliset muutokset ravistelevat perinteisiä organisaatiomalleja, tuotantoprosesseja ja markkinointistrategioita.
The emergence of the Information Society - a technological revolution based upon the access to information, the way it is processed and diffused, in particular through the information "superhighway" -will radically affect work organisation.
Teknologisesta vallankumouksesta syntyvä tietoyhteiskunta, joka perustuu tiedon saatavuuteen ja uusiin tapoihin käsitellä ja levittää tietoa erityisesti "tiedon valtatien" kautta, vaikuttaa voi makkaasti työorganisaatioihin.
The pace of change also makes technical knowledge rapidly obsolete;
Muutoksen nopeuden vuoksi tekninen tietämys van henee lyhyessä ajassa.
• the need to develop lifelong learning and promoting the concepts of personal development, social competence and active citizenship The demands of new and changing economic and social organisation require more than narrowly-based job related training, or simply increased amounts of continuing training.
Tarve kehittää elinikäistä oppimista ja panostaa yksilön kehitykseen, sosiaaliseen osaamiseen ja aktiiviseen kansalaisuuteen Uudessa, jatkuvasti muuttuvassa taloudellisessa ja sosiaalisessa organisaatiossa tarvitaan muutakin kuin kapea-alaista erikoiskoulutusta tai lisää täydennyskoulutusta.
To enable people to control events and to fulfil the responsibilities of an active citizenship where they live and work, new approaches are needed to develop the concept of alternance (on-and-off-the-job) learning and lifelong learning.
Jotta ihmiset pystyisivät hallitsemaan elämäänsä ja toimimaan aktiivisina kansalaisina asuin- ja työympäristössään, tarvitaan koulutuksen ja työn vuorotteluun perustuvan oppimisen ja elinikäisen oppimisen kehittämistä.
Vocational training should be seen as both an instrument of professional integration into the labour market and as a key to personal development.
Ammatillinen koulutus on nähtävä sekä työelämään hakeutumisen välineenä että yksilön kehityksen keskeisenä osana.
1.2 The need to improve vocational training policy and practice
Tarve kehittää ammattikoulutuspolitiikkaa ¡a käytäntöjä
It is widely recognized that the general level of skills and qualifications in the labour force as a whole need to be raised.
Yleisesti katsotaan, että työvoiman ammattitaitoa ja pätevyyttä kokonaisuudessaan on lisättävä.
However, an ongoing adaptation of existing vocational training policy and practice, to meet the rapidly changing demands of the labour market, is necessary to improve the accessibility to and quality of training, in order to respond to new and changing requirements and to tackle the structural problem of unemployment and competitiveness.
Nykyistä ammattikoulutuspolitiikkaa ja koulutuskäytäntöä on kuitenkin jatkuvasti mukautettava työmarkkinoiden muuttuviin tarpeisiin, jotta koulutukseen pääsy helpottuu ja sen taso paranee uusien vaatimusten mukaiseksi ja jotta työttömyyteen ja kilpailukykyyn liittyvät rakenneongelmat voidaan ratkaista.
Despite the need to improve skill levels, it should be noted that on average throughout the Union, around 25%-30% of young people leave the education system inadequately qualified and many do not receive adequate initial training on entering the labour market.
Ammattitaidon tason nostamistarpeesta huolimatta on huomattava, että unionissa keskimäärin noin 25—30 % nuorista lopettaa koulunkäyntinsä hankkimatta riittävää ammattitaitoa. Monet jäävät myös vaille riittävää työpaikkakoulutusta työmarkkinoille siirtyessään.
Consequently, on average, young people are twice as likely to be unemployed than those over 25 and account for 20% of long term unemployment.
Näin todennäköisyys, että nuoret jäävät työttömiksi, on yli kaksi kertaa niin suuri kuin yli 25-vuotiailla. Pitkäaikaistyöttömistä 20 % on nuoria.
More than 14 million young people are prone to marginalisation and social exclusion.
Yli 14:ää miljoonaa nuorta uhkaa syrjäytyminen yhteiskunnasta.
Current continuing training provision is centred on those already highly qualified in large enterprises and the full potential of significant proportions of the labour force remains undeveloped.
Nykyinen täydennyskoulutus keskittyy suuryritysten jo pitkälle koulutettuun työvoimaan. Näin merkittävä osa työväestöstä ei koskaan saa tilaisuutta kehittää työpanostaan.
Amongst those least likely to receive continuing training are: the unskilled, who are the most vulnerable in the labour market, being four times more likely to be unemployed than those with qualifications; women, despite their growing importance in the labour force; workers with an a-typical employment contract (part-timers, temporary workers, etc.); and workers in SMEs even though they already account for over half of the EU labour force and provide the greatest potential for future job growth.
Huonoimmat mahdollisuudet saada täydennyskoulutusta on ammattitaidottomilla työn tekijöillä, jotka ovat kaikkein eniten työmarkkinoiden armoilla ja joiden työttömäksi jäämisen todennäköisyys on nelinkertainen ammattitaitoisiin työntekijöihin verrattuna. Heikossa asemassa ovat myös naiset, joskin heidän osuutensa työvoimasta on kasvamassa, epätavallisissa työsuhteissa olevat työntekijät (osa-aikaiset ja väliaikaiset työntekijät jne.) sekä pk-yritysten työntekijät, vaikka viimeksi mainitut muodostavat jo yli puolet EU:n koko työvoimasta ja uusia työpaikkoja syntynee tulevaisuudessa eniten juuri pkalalla.
The emphasis of existing training policy in many parts of the EU is upon the "once-for-all" career preparation at the start of working life.
Ammattikoulutuspolitiikan pääpaino useissa EU-maissa on "ainutkertaisella" ammattiin valmistumisella työuran alussa.
However, the impact of new technology and changes in work organisation, impose adjustments for people which cannot always be accommodated by this approach.
Tekniikan kehitys ja työorganisaation muutokset vaativat kuitenkin sopeutumista, jota on joskus vaikea sovittaa yhteen kyseisen menetelmän kanssa.
Over the coming years, the slow rate of people entering the labour market with new qualifications increases the risk of shortages of some skills.
Lähivuosina eräillä aloilla voi olla pulaa ammattitaitoisista työntekijöistä työelämään siirtyvien ihmisten vähetessä.
Moreover, there is an urgent need to raise generally the skills of the labour force.
Toisaalta koko työväestön ammattitaidot kaipaavat kiireellisesti kohentamista.
Such a huge challenge involves continuing training as well as policies on providing "second chance" education.
Tämä valtava haaste koskee sekä täydennyskoulutusta että uusia tilaisuuksia koulutuksen hankkimiseen ("second chance" education).
Consequently, the implementation of a strategic and systematic approach to continuing training and the development of integrated polices of lifelong learning should be strengthened throughout the EU.
Siten koko EU:n alueella on omaksuttava järjestelmällinen strategia täydennyskoulutuksen tehostamiseksi ja harjoitettava elinikäisen oppimisen periaatteen johdonmukaiseen soveltamiseen pyrkivää politiikkaa.
Meeting the challenge
Haasteen kohtaaminen
The need to develop new models and approaches is recognised at European level, by Member States, enterprises and other organisations (especially the social partners) involved in training. Changes are already being made in many areas to bring about:
Uusien koulutusmallien ja -järjestelmien tarve tunnustetaan yleisesti ammatillista koulutusta antavien yritysten ja muiden organisaatioiden (erityisesti työmarkkinajärjestöjen) piirissä niin koko Euroopan kuin jäsenvaltioidenkin tasolla.