natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The information age depends on an electronic and telecommunications infrastructure that is gradually being put in place.
Saksalainen ko keilija P. Reis oli aiemmin (vuonna 1861) kehittänyt laitteen, jolla voitiin välittää tasaista ääntä, mutta ei ollut kyennyt tuottamaan ääntä.
It depends on an information services sector that is already growing at a very fast rate.
Vuoteen 1900 mennessä USA:ssa oli yli miljoona puhelinta, ja puhelinpalvelut oli perustettu myös Britanniaan ja Saksaan.
And it depends on language technologies and services that will help to ensure that all Europeans have equality of opportunity in the information economy, and that European industry can compete effectively in world markets.
Kansainvälinen viestintä edellytti merenalaisten kaapelien asentamista: Englanti liitettiin man nermaahan vuonna 1891, mutta en simmäinen Atlantin yli kulkeva kaapeli laskettiin vasta vuonna 1956.
The types of action for which support is available include pilot applications, the development of reusable linguistic tools and resources, advanced linguistic engineering research, and technological reviews and standard ization.
Puhelintekniikan viimeaikaiset edistysaskeleet, kuten digitaalivalhteet, satelliittivälitys, matkapuhelimet ja puheentunnlstusteknologia, ovat saaneet aikaan merkittäviä parannuksia perinteisissä palveluissa ja runsaasti uusia palveluja.
As Europe moves towards the new millennium, it enters an information age that is as
Ohjelman tavoitteena on tukea keskitettyjä ponnistuksia uuden kieli teknologian saamiseksi markkinoille mahdollisimman nopeasti.
The coming years will see a proliferation of computers and, paradoxically, the disappearance of computers.
Siinä pyritään luomaan ympäristö, jossa kieli teollisuus (mm. kääntäminen ja tulkkaus) pääsee laajenemaan.
Computer technology will be built in to all kinds of device, and used in all kinds of situation.
Tähän pyritään kolmen toimintasuuntauksen avulla.
(One of the biggest markets for integrated circuits is in automobiles, for example.)
Ensinnäkin keskitytään luomaan Euroopan kieliresurssien sisäinen infrastruktuuri (sanakirjat, terminologiset tietokannat, kieliopit, tekstikokoelmat ja äänitteet).
The user will be unaware that there is a computer in the device being used.
Toiseksi tehostetaan ja laajennetaan kieliteollisuuden toimintaa lisäämällä teknologian siirtoa ja kysyntää.
Some of the key technologies that will facilitate this development are concerned with language.
Kolmanneksi tuetaan kehittyneiden työvälineiden käyttöä eurooppalaisella julkisella sektorilla.
Victoria Tel. (61­3)9417 53 61 Fax (61­3) 9419 71 54
Malta International Airport PO Box 25 LOA 05 Malta Tel. (356) 66 44 88 Fax (356) 67 67 99
Renouf Publishing Co. Ltd
SUOMI/FINLAND
4611­F Assembly Drive MD20706 Lanham Tel.
Ostenjoveien 18 Boks 6512 Etterstad N­0606 Oslo Tel. (47­22) 97 45 00 Fax (47­22) 97 45 45
Networks for People and their Communities
Tietoverkot ihmisiä ja ihmisyhteisöjä varten
Making the Most of the Information Society in the European Union
Miten tietoyhteiskunnasta saadaan mahdollisimman suuri hyöty Euroopan unionissa?
First Annual Report to the European Commission from the Information Society Forum
Tietoyhteiskuntafoorumin ensimmäinen vuosikertomus Euroopan komissiolle
Legal notice: Neither the European Commission nor any person acting on behalf of the Commission is responsible for the use which might be made of the information contained in the document.
Jäljentäminen on sallittu sillä ehdolla, että lähde mainitaan. Jäljentämisestä on ilmoitettava etukäteen kirjallisesti tietoyhteiskuntafoorumin sihteeristölle.
Introducing the Information Society Forum
Tietoyhteiskuntafoorumin esittely
Chapter One — Creating Confidence in Progress
Ensimmäinen luku - Luottamus edistykseen
Chapter Two —Putting People First
Toinen luku - Etusijalla ihmiset
Job Creation and Sustainable Development
Kolmas luku - Tulevaisuuden suunnittelu: työpaikkojen luominen ja kestävä kehitys
Chapter Four — Summary of Recommendations
Neljäs luku -Tiivistelmä suosituksista
Chapter Five — Future Work
Viides luku -Työ tulevaisuudessa
• Summaries of the reports of the Working Groups
• Tiivistelmät työryhmien kertomuksista
• Members of the Forum
• Foorumin jäsenet
The European Commission decided to set up the Forum in February 1995 in order to create a new and authoritative source of reflection, debate and advice on the challenges of the Information Society.
Euroopan komissio päätti perustaa foorumin helmikuussa 1995 uudeksi ja vaikutusvaltaiseksi tietoyhteiskunnan haasteita pohtivaksi keskustelu­ja neu­vontaelimeksi.
Firmly believing that the new information and communications technologies must meet the needs of all citizens, as well as business, the Commission wanted opinions on policies and priorities from a broadly based group of representatives.
Komissio uskoi vahvasti, että uuden tieto­ja viestintätekniikan on palveltava kaikkien kansalaisten ja liike­elämän tarpeita, ja se halusi kuulla laajapohjaisen edustajaryhmän mielipiteitä tietoyhteiskuntaan liittyvistä lin­jauksista ja prainotuksista.
The 128 members of the Forum were appointed by the Commission, half on the nomination of the Member States and half selected by the Commission.
Komissio nimitti foorumin 128 jäsentä.
They are drawn from five main fields of activity:
Heistä puolet on jäsenvaltioiden ja puolet komission valitsemia, ja he edustavat viittä keskeistä toiminta­alaa:
■ users of the new technologies: industry (banks, retail, maritime etc), public services, consumer groups, small and medium­sized enterprises and the professions
■ uusien tekniikoiden käyttäjät: teollisuus, rahalaitokset, kauppa, me­renkulku julkiset palvelut, kuluttajaryhmät, pienet ja keskisuuret yritykset ja eri ammattiryhmät
■ social groups: academics, employers organisations and trade unions, youth groups, regional and city representatives
■ eri sosiaaliryhmät: tutkijat, työnantajajärjestöt ja ammattiyhdistykset, nuorisoryhmät, alueiden ja kaupunkien edustajat
■ content and service providers: publishers and authors, film and TV producers, broadcasters, computer software producers and information service providers
■ palvelujen tarjoajat: kustantamot ja kirjailijat, elokuva­ja TV­tuottajat, lähetystoiminnan harjoittajat, tietokoneohjelmien tuottajat ja tietopalvelu­jen tarjoajat
■ network operators: fixed telecommunications, cable TV, mobile and satellite operators
■ verkko­operaattorit: kiinteisiin linjoihin perustuva tietoliikenne, kaape­litelevisiotoiminta, matkaviestinten ja satelliittien operaattorit
■ Institutions: members of the European Parliament, of the Economic and Social Committee and of the Committee of the Regions.
■ Euroopan unionin toimielimet: Euroopan parlamentin, talous­ ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean jäsenet.
The Forum met in plenary session for the first time in July 1995.
Foorumi kokoontui ensimmäiseen täysistuntoonsa heinäkuussa 1995.
Mrs. Birgitta Carlson was elected as Forum Chairperson and Mr. Roberto Carneiro and Mrs. Caroline Kerstiëns as Vice­Chairpersons.
Bir­gitta Carlson valittiin Foorumin puheenjohtajaksi sekä Roberto Carneiro ja Caroline Kerstiëns varapuheenjohtajiksi.
The Forum decided to divide its membership into six Working Groups whose reflection and analysis would focus on:
Foorumi päätti jakaa jäsenistönsä kuudeksi työryhmäksi, joiden analysointe­ja pohdintatyö keskittyisi seuraaviin aiheisiin:
■ the impact on the economy and employment
■ tietoyhteiskunnan vaikutus talouteen ja työllisyyteen
■ basic social and democratic values in the 'virtual community'
■ "virtuaaliyhteiskunnan" sosiaaliset ja demokraattiset perusarvot
■ the influence on public services
■ tietoyhteiskunnan vaikutus julkisiin palveluihin
■ education, training and learning in the Information Society
■ koulutus, ammatillinen koulutus ja oppiminen tietoyhteiskunnassa
■ the cultural dimension and the future of the media
■ kulttuurinäkökohdat ja tiedotusvälineiden tulevaisuus
■ sustainable development, technology and infrastructure.
■ kestävä kehitys, tekniikka ja infrastruktuuri.
Subsequent plenaries were held in January and June 1996.
Seuraavat täysistunnot pidettiin tammikuussa ja kesäkuussa 1996.
The Working Groups met for the first time in September 1995 and then on three subsequent occasions in November 1995 and in March and May 1996.
Työryhmät kokoontuivat ensimmäisen kerran syyskuussa 1995 ja sen jälkeen kolme kertaa: marraskuussa 1995 ja maalis-ja toukokuussa 1996.
Their members provided a large number of very useful written contributions to the reports of the individual groups which are available in a supplementary report to the Forum's first Annual Report.
Työryhmien jäsenet laativat useita hyvin käyttökelpoisia kirjallisia selontekoja yksittäisten ryhmien kertomuksiin, jotka ovat saatavilla tietoyhteiskuntafoorumin ensimmäisen vuosikertomuksen lisäkertomuksena.
Summaries are annexed to this report.
Tiivistelmät niistä ovat tämän kertomuksen liitteenä.
Copies of the Forum's first Annual Report and of the supplementary report (Working Groups' reports) can be obtained from the Information Society Forum Secretariat (European Commis sion, Information Society Activity Centre, 200 rue de la Loi, BU-24 2/70, B-1049 Brussels. Fax: +32 2 295 06 88, E-mail: Fabrizia.De-Rosa@bxl.dg13.cec.be).
Tietoyhteiskuntafoorumin ensimmäinen vuosikertomus ja lisäkertomus (työryhmien kertomukset) ovat saatavilla Tietoyhteiskuntafoorumin sihteeristöstä (Euroopan komissio, Information Society Activity Center (ISAC),200 rue de la Loi, BU-24 2/70, B-1049 Bryssel.; Telekopio: +32 2 295 06 88, sähköposti: Fabrizia.De-Rosa@bxl.dg13.cec.be).
The full texts are also available on the ISPO web server at URL: http://www.ispo.cec.be/ infoforum/pub.html
Tekstit kokonaisuudessaan ovat saatavilla myös ISPO-palvelimessa: URL: http://www.ispo.cec.be/infoforum/pub.html
The Forum's primary aim in producing this report is to draw attention to the major issues that will affect peoples' lives as we move more rapidly and completely into the Information Society.
Foorumin ensisijainen tavoite tässä kertomuksessa on kiinnittää huomiota niihin tärkeimpiin tekijöihin, jotka vaikuttavat ihmisten elämään siirtyessämme tietoyhteiskuntaan yhä nopeammin ja kokonaisvaltaisemmin.
This new society is being developed and driven by the market for new information and communications technologies and services.
Tätä uutta yhteiskuntaa kehittävät ja ohjaavat uuden tietoja viestintätekniikan ja tieto- ja viestintäpalvelujen markkinat.
The Forum believes that issues affecting peoples' lives are vital elements in the process of change.
Foorumi uskoo, että ihmisten elämään vaikuttavat tekijät ovat muutosprosessin keskeinen osa.
If they are taken into account, economic development will be strengthened to the benefit and prosperity of all.
Ottamalla ne huomioon taloudellista kehitystä voidaan lujittaa kaikkien hyödyksi ja vauraudeksi. raudeksi.
We hope to be able to involve ordinary people from all walks of life in discussing changes which we, like others, believe are revolutionary.
Toivomme, että saamme tavallisia ihmisiä kaikilta elämänaloilta mukaan keskustelemaan niistä muutoksista, joita me muiden tavoin pidämme mullistavina.
We are firmly convinced that Europe will not successfully apply the new information and communications technologies unless public discussion is wide and deep, and unless people are involved in making decisions on such key matters as protection of privacy, rights of access to public information and redesigning our educational systems for the radically different needs of tomorrow.
Olemme vakuuttuneita siitä, ettei Euroopassa onnistuta soveltamaan uutta tieto- ja viestintätekniikkaa, ellei julkinen keskustelu luotaa aihetta laajalta ja syvältä ja elleivät ihmiset osallistu päätöksentekoon sellaisissa avainkysymyksissä kuin yksityisyyden suoja, oikeus saada käyttöön julkisia tietoja ja koulutusjärjestelmien uudelleensuunnittelu tulevaisuuden täysin nykyisestä poikkeavia tarpeita vastaaviksi.
The costs to Europe of failing to adapt swiftly and efficiently will be very high.
Jos Euroopassa ei kyetä sopeutumaan tilanteeseen nopeasti ja tehokkaasti, siitä aiheutuvat kustannukset ovat erittäin suuret.
We shall not only see a growing competitive weakness in relation to the US and the leading Asian economies but also the threat of widespread social alienation.
Kyse ei ole ainostaan kilpailukyvyn heikentymisestä suhteessa Yhdysvaltoihin ja johtaviin Aasian talousmahteihin, vaan myös laajasta sosiaalisen syrjäytymisen uhasta.
Those that have undergone profound changes in their social and working lives will feel betrayed if the expected economic and potential social benefits do not fully materialise.
Ihmiset, jotka ovat kokeneet syvällisiä muutoksia sosiaalisessa elämässään ja työelämässä, tuntevat itsensä petetyiksi, jos odotetut taloudelliset ja mahdolliset sosiaaliset edut eivät toteudu.
Their discontent will add itself to that of very large sections of our societies who either cannot or will not exploit the new technologies because we have failed to respond to their needs.
He kasvattavat entisestään yhteiskuntiemme suurta tyytymättömien ryhmää, joka ei voi tai ei halua käyttää hyväkseen uutta teknologiaa, koska emme ole kyenneet vastaamaan heidän tarpeisiinsa.
That is why much of our future economic and social stability depends on how we manage the most profound and far-reaching technological change since the inventions of the steam engine and electricity.
Juuri sen vuoksi taloudellinen ja yhteiskunnallinen vakaus riippuu tulevaisuudessa suurelta osin siitä, kuinka kykenemme selviytymään tästä teknisestä muutoksesta, joka on syvällisin ja kauaskantoisin sitten höyrykoneen ja sähkön keksimisen.
This preoccupation is at the heart of our report and explains why we believe that we have to create confidence in progress in order to mobilise popular support for the Information Society.
Tämä huoli on kertomuksemme keskeinen kysymys, ja se selittää, miksi uskomme, että meidän on valettava luottamusta edistykseen tietoyhteiskunnan yleisen kannatuksen herättämiseksi.
This support will only be forthcoming if we put people first.
Kannatuksen voi herättää vain asettamalla ihmiset etusijalle.
The Information Society has to be for everybody. It cannot be for a few.
Tietoyhteiskunnan on oltava olemassa kaikkia eikä vain harvoja varten.
The Information Society involves everybody: the new information and, communications technologies have been invented, they will fundamentally change the ways we live and work together and we cannot turn the clock back.
Tietoyhteiskunta koskettaa jokaista: uusi tieto- ja viestintätekniikka on syntynyt ja se muuttaa elin- ja työskentelytapaamme perusteellisesti, eikä kelloa voi kääntää taaksepäin.
Understandably, people are worried about their impact and want answers to questions about what they will mean for employment, social protection and existing styles of life and work.
Ihmiset ovat ymmärrettävästi huolissaan uuden tekniikan vaikutuksista ja he haluavat vastauksia kysymyksiin siitä, mitä tämä uusi tekniikka merkitsee työllisyydelle, sosiaaliturvalle ja nykyisille elin- ja työskentelytavoille.
Neither our people nor our institutions nor most of our companies are really prepared for the new technologies.
Sen enempää kansalaiset, laitokset kuin useimmat yrityksetkään eivät ole todella valmistautuneita uutta tekniikkaa varten.
For as long as it lasts, this state of unreadiness will be a serious handicap on Europe's capacity to gain the potential benefits they offer - higher economic growth, more employment and a better quality of life.
Niin kauan kuin tämä valmistautumattomuus jatkuu, se muodostaa vakavan haitan Euroopan kyvylle hyödyntää tekniikan tarjoamia mahdollisia etuja - entistä suurempaa taloudellista kasvua, lisätyöpaikkoja ja entistä parempaa elämänlaatua.
Ordinary people, and not just business, have a vested interest in the transition to the Information Society and they should be involved more in managing the process and in developing useful applications.
Tavallisilla ihmisillä, ei pelkästään yrityksillä, on omat etunäkökohtansa siirtymisessä tietoyhteiskuntaan, ja heidän pitäisi voida osallistua prosessin hallintaan ja käyttökelpoisten sovellusten kehittämiseen entistä enemmän.
More needs to be done to make people aware of the risks as well as the opportunities.
Lisätoimia tarvitaan, jotta ihmiset tiedostaisivat sekä riskit että mahdollisuudet. det.
The Forum has identified some important keys to a successful transition which include more public awareness of the information revolution, better education in the use of the new technologies, popular involvement in designing new services and applications, universal public access to basic online services such as public information, education and health and a greater readiness by governments and public authorities at all levels to assume their responsibilities.
Foorumissa on yksilöity muutamia onnistuneen siirtymisen tärkeitä avaintekijöitä, joita ovat lisääntynyt yleinen tietoisuus tietovallankumouksesta, uusien tekniikoiden aiempaa parempi käyttökoulutus, yleisön osallistuminen uusien palvelujen ja sovellusten kehittämiseen, yleinen pääsy sellaisiin on-line-peruspalveluihin, kuten julkisiin tietoihin, koulutukseen ja terveydenhoitoon sekä hallitusten ja viranomaisten entistä suurempi valmius kantaa vastuunsa kaikilla tasoilla.
The Information Society must become the 'Lifelong Learning Society' which means that the sources of education and training must be extended beyond the traditional institutions to include the home, the community, companies and other organisations.
Tietoyhteiskunnasta on tultava "elinikäisen oppimisen yhteiskunta" eli koulutuksen lähteitä on laajennettava perinteisten laitosten ulkopuolelle kotiin, yhteisöihin, yrityksiin ja muihin organisaatioihin.
The teaching professions need help to adapt to the changing situation so that the new opportunities can be fully exploited.
Opetusalan ammatteja on mukautettava tilanteen muuttumiseen, jotta uusia mahdollisuuksia voitaisiin hyödyntää täysipainoisesti.
Without the right policies and a readiness to stimulate public awareness and participation, we shall run the risk of creating classes of information 'have-nots' and 'want-nots'.
Ilman oikeaa politiikkaa ja valmiutta edistää yleistä tietoisuutta ja osallistumista olemme vaarassa luoda tietoa vaille jääneiden ja tietoa haluamattomien luokat.
Everyone needs an easy familiarity with the new information appliances (personal computers, interactive televisions, video telephones etc.) together with services and applications which are useful and relevant for personal and business needs and which are available at affordable prices.
Jokaisen on voitava käyttää helposti uusia tietoteknisiä laitteita (mm. henkilökohtaisia tietokoneita, vuorovaikutteisia puhelimia ja kuvapuhelimia) sekä palveluja ja sovelluksia, jotka ovat käyttökelpoisia ja tarkoituksenmukaisia henkilökohtaisiin ja yritysten tarpeisiin ja joita on saatavana kohtuuhintaan.
Access to online public services and information should be universal.
Julkisiin online-palveluihin ja -tietoihin on taattava yleinen pääsy.
The new technologies offer great opportunities to enable public administrations
Uudet tekniikat tarjoavat julkishallinnolle suuria mahdollisuuksia vastata ihmisten
to respond to peoples' needs more efficiently and flexibly.
tarpeisiin entistä tehokkaammin ja joustavammin.
But their cultures and organisations are major obstacles to progress.
Julkishallinnon kulttuurit ja organisaatiot ovat kuitenkin suuri este kehityksen tiellä.
The new technologies could have extraordinarily positive implications for our democracies and individual rights by strengthening pluralism, access to public information and enabling citizens to participate more in public decision-making.
Uusilla tekniikoilla voi olla tavattoman myönteisiä vaikutuksia demokratioihimme ja yksilön oikeuksiin: ne vahvistavat moniarvoisuutta, pääsyä julkisiin tietoihin ja antavat kansalaisille mahdollisuuden osallistua päätöksentekoon entistä enemmän.
But these benefits will have to be secured by making sure that the necessary legal guarantees are in place.
Nämä edut voidaan taata kuitenkin vain varmistamalla tarvittavien oikeudellisten takeiden olemassaolo.
Some will have to be invented ex novo, others will be adaptations of existing laws.
Jotkin niistä on kehitettävä uusilla laeilla, toiset mukauttamalla nykyisiä lakeja.
Information is not a good or service like any other, it is frequently an expression of cultural identity.
Tieto ei ole mikä tahansa tavara tai palvelu vaan usein kulttuuri-identiteetin ilmaisu.
The Information Society could give birth to a 'Second Renaissance' in Europe based on a fuller and more enriching exploitation of its cultural and linguistic diversity.
Tietoyhteiskunta saattaa synnyttää Eurooppaan "toisen renessanssin", joka perustuu Euroopan kulttuurien ja kielten monimuotoisuuden entistä täysipainoisempaan ja rikastuttavampaan hyödyntämiseen.
More traditional forms of media will remain important, but the new technologies will give each person the possibility of more extensive access to their own and other cultures.
Monet perinteiset viestintämuodot säilyvät tärkeinä, mutta uusien tekniikoiden avulla jokaisella ihmisellä on mahdollisuus tutustua entistä laajemmin omiin ja muiden kulttuureihin.
In order to maximise the job-creating benefits of the new technologies as quickly as possible, it is essential and urgent for companies and organisations of all sizes to adapt their organisations and structures.
Jotta uusien tekniikoiden työllistävää vaikutusta voitaisiin hyödyntää mahdollisimman tehokkaasti ja nopeasti, on olennaista, että kaikenkokoiset yritykset ja organisaatiot alkavat pikaisesti mukauttaa organisaatioitaan ja rakenteitaan.
Until this process is well underway, the Information Society looks likely to destroy more jobs than it creates.
Ennen kuin tässä on päästy hyvin alkuun, tietoyhteiskunta näyttää pikemminkin tuhoavan työpaikkoja kuin luovan niitä.
Teleworking offers many job-creating possibilities and attractive improvements in working lifestyles.
Etätyöskentely tarjoaa useita työllistämismahdollisuuksia ja houkuttelevia parannuksia työskentelytapoihin.
Although it raises many important issues for labour laws and collective bargaining, public policy must facilitate, not obstruct, the development of telework.
Vaikka etätyö herättääkin monia merkittäviä kysymyksiä työlainsäädännöstä ja työehtosopimuksista, julkisen po litiikan on helpotettava etätyötä eikä vaikeutettava sitä.
Promoting a mix of home and office telework is an effective way of handling fears that telework exclusively in the home may be too isolating.
Edistämällä koti- ja toimistotyön yhdistämistä voidaan tehokkaasti torjua pelkoa siitä, että yksinomaan kotona tehtävä etätyö voi olla liian eristävää.
Sustainable development aims at achieving a balance between our consumption of resources, and the ability of our natural systems to sustain it at levels which do not rob future generations of their resource needs.
Kestävän kehityksen tavoitteena on saavuttaa tasapaino luonnonvarojen kuluttamisessa ja auttaa luonnonjärjestelmiämme kestämään kulutusta ta solla, joka ei ryöstä tulevilta sukupolvilta heidän luonnonvarojaan.
The new information and communications technologies could make a vital contribution to sustainability providing we do not succumb to a 'rebound' effect by which they create new demands for material consumption.
Uusilla tieto- ja viestintätekniikoilla voi olla elintärkeä vaikutus kestävään kehitykseen, jollemme antaudu käänteisvaikutukselle, jolloin mainitut uudet tekniikat luovat uusia materiaalisia kulutustarpeita.
The growth of consumer markets for interactive services will continue to be slow unless public authorities themselves become a stronger source of demand, and unless they encourage greater private sector investment.
Vuorovaikutteisten palvelujen kuluttajamarkkinoiden kasvu pysyy hitaana, jos viranomaisista itsestään ei tule vahvempaa kysynnän lähdettä eivätkä he kannusta ryhtymään yksityistä sektoria investoimaan entistä enemmän.
Generally, popular demand for online services will be subdued until there is a wider understanding of their actual and potential benefits.
Onlinepalvelujen yleinen kysyntä pysyy vaatimattomana, kunnes