natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The only clear area of growth in the chemical Industry is the pharmaceutical industry, which will be further centralised and specialise in narrow product sectors.
Ainoa selvä kemianteollisuuden kasvuala on lääketeollisuus, joka keskittyy edelleen ja erikoistuu kapeahkoille tuotesektoreille.
The oversaturated markets of the EU do not provide prospects of growth to shipbuilding, car production or farming machinery, either, the market of which must primarily be sought outside the EU.
EU:n ylikyllästetyt markkinat eivät tarjoa kasvunäkymiä myöskään laivanrakennuksen, autojen eikä maatalouskoneiden tuotannolle, joiden markkinat on pääosin haettava EU:n ulkopuolelta.
There is no growing market for the products of graphic industry; therefore, the rate of growth of production In this field remains slow.
Myöskään graafisen teollisuuden tuotteille ei ole kasvavia markkinoita, minkä vuoksi alan tuotannon kasvuvauhti jää hitaaksi.
The extent of construction depends on the development rate of the economy.
Rakennustoiminnan laajuus riippuu kansantalouden kehityksen nopeudesta.
After the recession, the labour force demand for construction Increased, but the number of employed has not, even in the long run, reached the level of 1990.
Laman jälkeen rakennustoiminnan työvoiman tarve kasvaa, mutta työvoiman määrä ei pitkälläkään aikavälillä enää saavuta vuoden 1990 tasoa.
The integration of Europe affects construction indirectly through deregulation of public procurements and through admittance of foreign construction companies to Finland, which is expected to increase competition in the field.
Euroopan yhdentyminen vaikuttaa rakennustoimintaan välillisesti julkisten hankintojen vapautumisen kautta ja sallimalla ulkomaisten rakennusyhtiöiden pääsyn Suomeen, minkä odotetaan lisäävän alan kilpailua.
The increasing mobility of the labour force is expected to increase the use of foreign labour in construction.
Työvoiman kasvavan liikkuvuuden odotetaan lisäävän ulkomaisen työvoiman käyttöä rakennustoiminnassa. nassa.
Services
Palveluelinkeinot
Despite its good competitive capacity, industry cannot solve mass unemployment.
Teollisuus ei hyvästä kilpailukyvystään huolimatta pysty ratkaisemaan massatyöttömyyttä.
The employment-providing impact of industry expands, however, into other fields of the economy in the respect that new industrial jobs enhance employment in, for example, transport and commerce and, with increasing incomes, in private services.
Teollisuuden työllistävä vaikutus laajenee kuitenkin muualle kansantalouteen sitä kautta, että uudet teolliset työpaikat parantavat työllisyyttä myös esimerkiksi liikenteen ja kaupan toimi alalla ja tulojen kasvaessa myös yksityisten palvelujen aloilla.
To overcome unemployment, new jobs must be created primarily in the private service sector, where the growth in productivity does not displace work in the same way as in industry.
Jotta työttömyys saataisiin nujerrettua, uusia työpaikkoja on saatava pääosin yksityiselle palvelusektorille, jossa tuottavuuden kasvu ei syrjäytä työtä samalla tavalla kuin teollisuudessa.
Private services also have good opportunities to increase jobs, as many traditional tasks of goods production will increasingly be performed by separate service companies.
Myös opetus- ja tutkimustoiminnan työllisyyden ennustetaan kasvavan 1990-luvun jälkipuoliskolla. Kaikkiaan asetetun työllisyystavoitteen saavuttaminen edellyttää, että palveluelinkeinoihin luotaisiin vuoteen 2000 mennessä noin 250 000 uutta työpaikkaa.
Also for that part of welfare services traditionally provided by the public sector, development opportunities of the private
Yhteiskuntapolitiikan valinnoista riippuu se, miten palvelut painottuvat yksityiselle ja julkiselle sektorille.
The jobs in the public sector decreased by 86000 (-12%) during the recession, but the proportion In the public sector of employment Increased, when the private sector decreased its labour force more than the public sector.
Julkisen sektorin työpaikat vähenivät laman aikana 86000:lla (-12%), mutta julkisen sektorin osuus työllisyydestä kasvoi, kun yksityinen sektori vähensi työvoimaansa julkista sektoria enemmän.
The distribution of jobs in the public sector Is focused, besides administrative jobs, on services — educational, health and social services — 85 to 88 % of which are provided by the public sector (Table 3).
Julkisen sektorin työpaikat painottuvat hallinnon ohella palveluksiin — koulutus, terveys- ja sosiaalipalveluihin — joista 85—88% tuotetaan julkisella sektorilla (taulukko 3).
The financial difficulties of the public sector mean that the financial foundation of services must be renewed on the basis of market-driven services stressing versatile competence and entrepreneurship.
Julkisen sektorin rahoitusvaikeudet merkitsevät sitä, että palvelujen rahoitusperustaa on uudistetettava markkinaperusteisten monitaitoisuutta ja yrittäjyyttä korostavien palvelujen pohjalle.
The incorporation of public services and generalisation of market-driven systems in, for instance, child day care and social services for the elderly thus mean shifting of personnel from the public services to the private sector.
Julkisten palvelujen yhtiöittäminen sekä markkinaperusteisten järjestelmien yleistyminen esimerkiksi lasten päivähoidossa ja vanhusten sosiaalipalveluissa merkitsevät tällöin, että julkisten palvelujen henkilökuntaa siirtyy yksityiselle sektorille.
The number of jobs for these services in the private sector has already slightly Increased In recent years.
Yksityisen sektorin työ paikkojen määrä näissä palveluissa onkin viime vuosina jo hienokseltaan kasvanut.
Employment in the public sector by trade in 1990 and 1994, according to a labour force survey
Julkisen sektorin työllisyys työvoimatutkimuksen mukaan toimialoittain vuosina 1990 ja 1994
Trade
Toimiala
Farming and forestry Industry Building Trade, hotel and restaurant Transport
Maa- ja metsätalous Teollisuus Rakentaminen
Finance, insurance and service to industry
Rahoitus, vakuutus- ja liikeelämää palveleva toiminta
Services:
Palvelut
- Public administration and defence
— Julkinen hallinto ja maanpuolustus
- Training and defence - Health services - Social services - Other services
— Koulutus ja tutkimus — Terveyspalvelut — Sosiaalipalvelut — Muut palvelut
The finance sector, including services to Industry, has experienced Intense reorganisation In recent years, which Is still continuing in banking and Insurance.
Rahoitussektori, mukaan lukien liikeelämää palveleva toiminta, on kokenut viime vuosina voimakkaan rationalisoimisaallon, joka vielä jatkuu pankki- ja vakuutustoiminnassa.
Banks and Insurance com panies have reorganised, merged and closed down.
Pankkeja ja vakuutusyhtiöitä saneerataan, fuusioidaan ja lopetetaan.
The general banks of medium level get jammed in the competition between giant banks and small specialised banks.
Keskitason yleispankit joutuvat kilpailussa puristuksiin jättipankkien ja pienten erityispankkien välissä.
The branch office network is partly being replaced by a data communications network.
Haarakonttoriverkoston korvaa osaksi tietotekniikan verkosto.
This slows down the growth In labour force demand in the finance sector, when the adaptive measures caused by the recession and the structural crisis have been implemented.
Tämä hidastaa rahoitussektorin työvoiman kysynnän kasvua sitten, kun laman ja rakennekriisin aiheuttamat sopeuttamistoimet on toteutettu.
Insurance is not predicted to Increase Its labour force at all In the 1990s, although the Integration develop-
Siitä kuljetuksen ja varastoinnin osuus oli 117 000 ja tietoliikenteen 43 000 henkeä.
During the recession, the decrease in employment in transport was relatively small and employment In the trade is predicted to grow rapidly to the level preceding the recession and to surpass it.
toimialan työllisyyden ennustetaan nopeasti kasvavan lamaa edeltäneelle tasolle ja ylittävän sen.
Growth is the most rapid in data communications.
Nopeinta kasvu on tietoliikenteessä.
In commerce, growth has followed the general trend of economic growth; however, the cyclic fluctuations In commerce, as In other services, have been more moderate than the cyclic fluctuations in the processing industry.
Kaupan toimialalla kasvu on mukaillut yleistä talouskasvun trendiä kuitenkin niin, että suhdannevaihtelut kaupassa, kuten muissakin palveluissa, ovat olleet jalostuksen suhdannevaihteluita lievempiä.
Intensive reorganisation targeted towards commerce as well as other services, along with the recession, contributed to the severity of the recession.
Voimakkaan rationalisointiaallon kohdistuminen niin kauppaan kuin muihinkin palveluihin muun laman yhteydessä oli osatekijä laman syvyyteen.
Along with the economic growth, employment In the commerce sector is predicted to grow, but increased competition will restrain the growth.
Talouskasvun myötä kaupan sektorin työllisyyden ennustetaan kasvavan, mutta lisääntynyt kilpailu tulee hillitsemään nousua.
Commerce has to enhance its activities, which means reorganisation and closing down of small shops.
Kauppa joutuu tehostamaan toimintojaan, mikä merkitsee rationalisointia ja pienmyymälöiden sulkemista.
The number of employed in the hotel and restaurant sector also increases.
Majoitus- ja ravitsemusalan työllisten määrä niin ikään kasvaa.
The rate of growth depends, above all, on the development of tourism, and growth in employment also presupposes decreasing labour costs.
Kasvunopeus riippuu ennen muuta matkailun kehittymisestä, ja työllisyyden kasvu edellyttää myös työvoimakustannusten alentumista.
Big foreign companies are expected to enter Finland increasingly in many service trades, such as transport, forwarding and advertising.
Ulkomaisten suuryritysten ennakoidaan tunkeutuvan entistä enemmän Suomeen monille palvelualoille kuten kuljetuksiin, huolintaan ja mainontaan.
The share of foreign companies will increase in the retail trade of some special items, such as clothing, furniture and interior decoration materials.
Ulkomaisten yritysten osuus lisääntyy eräiden erikoistavaroiden, kuten vaatteet, huonekalut ja sisustustarvikkeet, vähittäiskaupassa.
The price level of Finland's agricultural production clearly surpasses the price level on the international market, so decreasing the export subsidies and import protection mean pressures to contract agricultural production.
Suomen maataloustuotannon hintataso ylittää selvästi kansainvälisten markkinoiden hinta tason, jolloin vientituen ja tuontisuojan vähentäminen merkitsevät paineita maataloustuotannon supistamiseksi.
When productivity Increases at the same time, the labour input demand of agriculture proper decreases, the number of farms decreases and their average size grows.
Kun samaan aikaan tuottavuus kohoaa, varsinaisen maatalouden vaatima työpanos vähenee, tilojen määrä laskee ja niiden keskikoko nousee.
Also the number of employed in relation with the number of farms decreases.
Myös työllisten määrä suhteessa maatilojen lukumäärään supistuu.
Adaption calls for development of new substitutive agricultural production and subsidiary trades, although the entire adaption process cannot be managed without various income support arrangements.
Sopeutuminen edellyttää uuden korvaavan maataloustuotannon ja sivuelinkeinojen kehittämistä, joskaan koko sopeutumista ei saada hoidetuksi ilman erilaisia toimeentulotukijärjestelyjä.
The national support package can only slow down the adaption to structural change.
Kansallinen tukipaketti ainoastaan hidastaa rakennemuutokseen sopeutumista.
Changes in the operation conditions for agriculture affect the living conditions in the Finnish countryside.
Maatalouden toimintaedellytysten muutokset vaikuttavat Suomen maaseudun elinehtoihin.
The population basis of the countryside becomes narrower, which affects the basic infrastructure and availability of services.
Maaseudun väestöpohja kapenee, mikä vaikuttaa perusinfrastruktuuriin ja palveluiden saa tavuuteen.
The total number of those employed in forestry will increase during the boom period, but will decrease further in the long run.
Metsätalouden työllisten kokonaismäärä suhdannenousun myötä kasvaa, mutta pidemmällä aikavälillä se edelleen supistuu.
Especially the increasing use of mechanical timber harvesting will decrease labour force demand In forestry.
Erityisesti koneellisen puunkorjuun yleistyminen vähentää työvoiman tarvetta metsätaloudessa.
Employed workforce by sector according to the regional employment statistics, 1993
Työlliset toimialoittain työssäkäyntitilaston mukaan vuonna 1993 (')
Outside Region 6
6­alueen ulkopuolinen lluo
Jobs 1993
Työlliset 1993
Change 1989-93 jobs %
Muutos 1989—1993 työpalkkaa %
Change 1989-93 jobs %
Muutos 1989—1993 työpaikkaa %
J. Telecommunications K. Finance and insurance
H Majoitus­ja ravitsemistoiminta
L. Real estate, cleaning and rental service
I Kuljetus J Tietoliikenne K Rahoitus­ja vakuutustoiminta
M.Technical and business services
M Tekniset palvelut, palvelut liike­elämälle
N. Public administration and national defence
N Julkinen hallinto ja maanpuolustus
R. Recreational and cultural services
R Virkistys­ja kulttuuripalvelu
S. Organisational and religious activities
S Järjestö­jä uskonnollinen toiminta
Total
Elinkeinot yhteensä
(') Employment registered in the regional employment statistics refers to persons with a valid employment relationship at the end of the statistical year according to employment pension insurance data.
(') Työssäkäyntitilaston rekisteröity työllisyys tarkoittaa henkilöitä, joilla oli laskentavuoden lopussa työeläkevakuutustietojen mukaan voimassa oleva työsuhde.
All 1993 figures are based on advance data.
Vuoden 1993 luvut ovat ennakkotietoja.
Source: Regional employment statistics
Lähde: työssäkäyntitilasto.
Until the 1990s, the unemployment rate In Finland was clearly lower than that of the EU countries.
Suomen työttömyys oli 1990­luvulle asti selvästi EU­maiden tasoa matalampi.
Contrary to the EU countries, the unemployment rate decreased considerably in Finland even after the recession caused by the oil crisis and the unemployment rate averaged under 5 %, i.e. about half of the European average during the 1980s.
Toisin kuin EU­maissa työttömyyden taso laski Suomessa tuntuvasti vielä öljykriisin aiheuttaman laman jälkeen ja työttömyysaste oli koko 1980­luvun ajan keskimäärin alle 5% eli noin puolet eurooppalaisesta keskitasosta.
For a large part, this favourable development of employment was due to an Intensive expansion of the public sector and to exports to the eastern bloc.
Suurelta osin tämä myönteinen työllisyyskehitys johtui julki­sen sektorin voimakkaasta laajenemisesta ja itäviennistä.
The deep recession, restoring the external balance of the economy and Implementation of the necessary structural changes In the 1990s have, however, resulted in a sharp Increase in unemployment, which has risen to about double the average level of the EU countries.
Syvä lama, talouden ulkoisen tasapainon korjaaminen ja välttämättömien rakennemuutos­ten toteuttaminen 1990­luvulla ovat kuitenkin jyrkästi lisänneet työttömyyttä, joka on kohon­nut noin kaksinkertaiseksi EU­maiden keskitasoon verrattuna.
With the contraction of production, the unemployment rate rose five-fold in a short period of time.
Tuotannon supistuttua työt­tömyys viisinkertaistui lyhyessä ajassa.
According to a labour force survey, the unemployment rate, which averaged 3.6 % in 1990, rose to 17.9% on average in 1993.
Työvoimatutkimuksen mukainen työttömyysaste, joka oli vuonna 1990 keskimäärin 3,6%, kohosi vuonna 1993 keskimäärin 17,9 prosenttiin.
Despite the economic upswing, It rose further to 18.4% on average in 1994.
Talouden suhdannekäänteestä huolimatta se nousi edelleen vuonna 1994 keskimäärin 18,4%:iin.
Measured by the unemployment rate, the difference Is about 1.5 percentage units.
teellä mitaten ero on noin 1,5 %-yksikköä.
The registered unemployment in 1994 by special groupings of the unemployed is depicted in the following table.
Rekisteröity työttömyys vuonna 1994 työttömien erityisryhmittäin näkyy seuraavasta taulukosta.
Total registered unemployment and in special groups of the unemployed on average in 1994
Rekisteröity työttömyys yhteensä ja työttömien erityisryhmissä keskimäärin vuonna 1994
Region 6
6-alue
Region 2
2-alue
Region 5b
5b-alue
Regions outside 6
6-alueen ulkopuolinen alue
Unemployed total Unemployment rate % Unemployed women - Percentage of unemployed
— osuus työttömistä %
44.5 under 25 under 20
Alle 25-vuotiaat Alle 20-vuotiaat
Cyclic unemployment had already started to diminish slightly by the beginning of 1994.
Suhdannetyöttömyys alkoi lievästi laskea jo vuoden 1994 alkupuolella.
In 1995, the economic upswing Is predicted to become stronger and decrease the unemployment rate in accordance with a labour force survey to about 16.5%.
Vuonna 1995 noususuhdanteen ennustetaan voimistuvan ja laskevan työvoimatutkimuksen mukaisen työttö myysasteen noin 16,5 prosenttiin.
If the economic growth continues at the annual rate of 5 %, unemployment would decrease less than 2 per centage units annually, in which case the unemployment rate would fall to about 8 % In the year 2000.
Taloudellisen kasvun jatkuessa 5 prosentin vuosivauhtia työttömyys laskisi vajaat 2 %-yksikköä vuodessa, jolloin työttömyysaste alenisi vuonna 2000 noin 8 prosenttiin.
If economic growth remains at about 3.5 %, the unemployment rate would still be about 14 to 15 % in the year 2000.
Taloudellisen kasvun jäädessä noin 3,5 prosenttiin työttömyysaste olisi vuonna 2000 vielä noin 14—15%.
It is therefore certain that unemployment remains a severe problem throughout the entire latter half of the 1990s, although a strong and longlasting boom may well become a reality.
Näin on varmaa, että työttömyys säilyy vaikeana ongelmana koko 1990-luvun jälkipuoliskon ajan, vaikka voimakas ja pitkään kestävä korkeasuhdanne toteutuisikin.
Regional differences
Alueelliset erot
There has traditionally been big regional differences in employment in Finland.
Alueelliset työllisyyserot ovat olleet Suomessa perinteisesti suuret.
Before the recession, the differences In the unemployment rates of the best and worst labour districts were manyfold.
Lamaa ennen vaikeimpien ja parhaimpien työvoimapiirien työttömyysaste-erot olivat moninkertaiset.
However, during the recession years, the regional differences in employ ment evened out, when the losses of jobs affected the entire country rather evenly.
Lamavuosina alueelliset työllisyyserot kuitenkin tasoittuivat, kun työpaikkojen menetykset kohdistuivat melko tasaisesti kaikkialle maahan.
Unemployment increased most in the regions of traditionally good employment In southern Finland and In the metropolitan Helsinki area, where lack of labour force was experienced during the previous boom period.
Työttömyys kasvoi eniten eteläisen Suomen ja pääkaupunkiseudun perinteisesti hyvän työllisyyden alueilla, joilla edeltäneessä korkeasuhdanteessa koettiin työvoimapulaa.
Regional differences in unemployment have partly been levelled out In Finland by the fact that employment policy operations have been applied relatively most In the developing areas.
Osaltaan alueellisia työttömyyseroja on Suomessa tasoittanut se, että työvoimapoliittisia toimenpiteitä on käytetty suhteellisesti eniten kehitysalueilla.
Relative unemployment Is, however, still highest in the developing areas (regions 6), where the unemployment rate, calculated on the basis of registered unemployment is about a quarter higher than outside the supported regions.
Suhteellinen työttömyys on kuitenkin edelleen korkein kehitysalueilla (6-alueet), jossa työttömyysaste rekisteröidyn työttömyyden perusteella laskettuna on noin neljänneksen korkeampi kuin tukialueiden ulkopuolella.
Also In socalled declining industrial areas (regions 2), relative unemployment Is as severe a problem as in developing areas, and, additionally, the risk of longterm unemployment Is considerably higher than elsewhere in Finland (Table 5).
Myös ns. taantuvilla teollisuusalueilla (2-alueet) suhteellinen työttömyys on yhtä vaikea kuin kehitysalueilla, ja näillä alueilla lisäksi pitkäaikaistyöttömyyden riski on tuntuvasti korkeampi kuin muualla maassa (taulukko 5).
It is still uncertain whether the levelling out of regional differences remains permanent or whether the commencing boom period and the EU integration accelerate the centralising development.
On vielä epävarmaa, jääkö alueellisten erojen tasoittuminen pysyväksi vai kiihdyttääkö käynnistymässä oleva noususuhdanne ja EU-integraatio keskittyvää kehitystä.
The Impact of EU on the regions depend on the regional livelihood and production structures.
Alueittain EU-vai-kutukset riippuvat alueiden elinkeino- ja tuotantorakenteesta.
The impacts can be local and company-specific.
Vaikutukset voivat olla paikallisia ja yrityskohtaisia.
On the basis of previous boom periods, however, it appears probable that when labour force demand turns down, new jobs are mostly created in southern Finland, so regional differences start to grow again.
Edellisten noususuhdanteiden perusteella näyttää kuitenkin todennäköiseltä, että työvoiman kysynnän kääntyessä kasvuun uusia työpaikkoja syntyy eniten Etelä-Suomeen, jolloin alueelliset erot alkavat taas kasvaa.
The differences are also increased by the fact that the impacts of the retrenchments in the public sector are most strongly targeted to developing areas, where the proportion
Eroja kasvattaa myös se, että julkisen sektorin säästötoimien vaikutukset kohdistuvat voimakkaimmin kehitysalueille, joissa kuntien ja valtion osuus työllisyydestä on suurempi kuin Etelä-Suomessa.
Longterm unemployment and exclusion from the labour market
Pitkäaikaistyöttömyys ja työmarkkinoilta syrjäytyminen
In Finland, the longterm unemployed are defined as those unemployed continuously over a year.
Suomessa pitkäaikaistyöttömäksi määritellään yli vuoden yhtäjaksoisesti työttömänä olleet.
Before the recession years, the number of these was still relatively small, about 10 to 14% of all the unemployed during the 1980s before the Employment Act In 1988.
Ennen lamavuosia näiden määrä oli vielä suhteellisen pieni, 1980-luvulla ennen vuoden 1988 työllisyyslakia noin 10—14 % kaikista työttömistä.
The Employment Act that came into force in 1988, according to which the longterm unemployed were entitled to become employed by the municipality or the State for half a year, almost totally removed longterm unemployment. This was also partly affected by intense labour force demand In the boom period.
Vuonna 1988 voimaan tulleella työllisyyslailla, jonka mukaan pitkäaikaistyöttömät olivat oikeutettuja saamaan joko kunnan tai valtion toimesta työtä puoleksi vuodeksi, pitkäaikaistyöttömyys lähes kokonaan poistui, Osaltaan tähän vaikutti myös korkeasuhdanteen voimakas työvoiman kysyntä.
In the beginning of the recession in the middle of 1990, there were only 2 500 longterm unemployed, or 3% of all the unemployed.
Laman alkaessa vuoden 1990 puolivälissä pitkäaikaistyöttömiä oli vain 2 500 eli 3 % kaikista työttö mistä.
When unemployment rose sharply, also longterm unemployment started to Increase rapidly, despite the obligations under the Employment Act.
Kun työttömyys kääntyi jyrkkään kasvuun, myös pitkäaikaistyöttömyys alkoi työllisyyslain velvoitteista huolimatta lisääntyä nopeasti.
With the increasing number of those entitled to work, the State and municipalities confronted major difficulties In implementing the Act In a rational way, so the obligations for the longterm unemployed under the Employment Act were abolished from the Employment Act In 1993.
Valtio ja kunnat joutuivat työhönoikeutettujen määrän kasvaessa suuriin vaikeuksiin toteuttaa enää lakia mielekkäällä tavalla, jolloin työllisyyslain pitkäaikaistyöttömien velvoitesäännökset poistettiin työllisyyslaista vuonna 1993.
However, the operations of the Labour Administration were still intensely targeted to the longterm unemployed.
Työvoimahallinnon toimenpiteet suunnattiin kuitenkin edelleen painokkaasti pitkäaikaistyöttömiin.
The growth in longterm unemployment continued sharply, and did not yet halt in 1994.
Pitkäaikaistyöttömyyden kasvu jatkui jyrkkänä, eikä se vielä pysähtynyt vuonna 1994.