natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On the whole, though, progress has been satisfactory.
Vapaan liikkuvuuden, kilpailun ja kasvun yhdistävä nopea prosessi on peruuttamaton.
• standardization, thanks to a new approach to certification and testing, recognition of the equivalence of national standards, and some harmonization of safety and environmental standards;
• kansallisten todistusten ja tekstien vasta vuoroisesta tunnustamisesta johtuva selkeämpi tilanne ja laajemminkin kansallisten normien samanarvoisuuden tunnustaminen sekä joidenkin turvallisuus- ja ympäristö normien harmonisointi
• the removal of technical barriers (freedom to exercise an activity and recognition of the equivalence of training qualifications) and physical barriers (elimination of border checks) to the free movement of individuals;
• teknisten (ammatin vapaa harjoittaminen ja tutkintojen yhtäläisyys) ja fyysisten esteiden (rajatarkastukset) poistaminen ihmisten vapaan liikkuvuuden edistämiseksi
• the harmonization of taxation, which meant aligning national provisions on in direct taxes, VAT and excise duties;
Ne koskevat lähinnä seuraavia aloja:
• the creation of an environment which en courages business cooperation by harmonizing company law and approximating legislation on intellectual and industrial property (trade marks and patents).
• suotuisan ympäristön luominen yritysten yhteistyölle yrityksiä koskevia lakeja yhden mukaistamalla sekä teollis- (merkit ja patentit) ja tekijänoikeutta koskevaa lainsäädäntöä lähentämällä.
• the liberalization of capital markets and financial services;
• julkisten markkinoiden avautuminen, mihin sisältyy työ- ja hankintasopimusten suurempi julkisuus, tarkastusten väheneminen ja sääntöjen ulottaminen uusille aloille, kuten liikenteeseen, energiaan ja telekommunikaatioon munikaatioon
Cooperation in the field of home affairs and justice (Title VI of the Treaty on European Union) covers four main areas:
• Sisä- ja oikeusasioissa harjoitettu yhteistyö (Euroopan unionista solmitun sopimuksen kohta VI) käsittää neljä päälohkoa: yhdenmukais
• harmonization of the law relating to asylum;
(i) turvapaikkaoikeuden taminen
• introduction, at Union level, of rules on immigration applicable to nationals of nonmember States;
• verotuksellisen eriarvoisuuden poistaminen lähentämällä välillistä verotusta, arvonlisäveroa ja valmisteveroa koskevia kansallisia säännöksiä tu) kolmansien maiden siirtolaisia koskevien sääntöjen kehittäminen unionitasolla
• police cooperation to combat cross-border crime effectively;
(iii) poliisiyhteistyö taistelussa rajat ylittävää rikollisuutta vastaan
• the drafting of cooperation agreements in the fields of civil and criminal law.
(iv) yhteistyösopimusten laatiminen siviilija rikosoikeuden aloilla.
Under the Single Act the Member States ex tended the powers of the Community in a number of areas in which decisions will be taken by qualified majority: research and technological development, environmental protection and social policy.
Jäsenvaltiot päättivät laajentaa yhtenäisasiakirjassa yhteisön toimivaltaa useille aloille, joilla päätökset tehdään määräenemmistöllä.
The Maastricht Treaty also strengthens the powers of the European Parliament, introducing a co-decision procedure.
Ne ovat tutkimus ja teknologinen kehitys, ympäristö sekä sosiaalipolitiikka.
These provisions will allow further progress to be made on a number of sensitive issues and speed up the decision making process.
Nämä toimenpiteet mahdollistavat useiden arkaluonteisten asioiden käsittelyn helpottamisen ja nopeamman päätöksenteon.
The United Kingdom did not sign the agreement on social policy reached by the other Member States.
Iso-Britannia ei ole allekirjoittanut sosiaalipolitiikasta muiden jäsenvaltioiden välillä solmittua sopimusta.
already applied by the signatories to the Schengen Agreement (see box) will eventually be extended to all Member States.
Oikeus- ja sisäasioihin liittyvää yhteistyötä koskevien uusien sopimussäännösten ensi sijaisena tarkoituksena on kaataa ihmisten vapaata liikkuvuutta rajoittavat esteet. Siten
The new provisions on cooperation in the areas of justice and home affairs should deal with the obstacles which prevent people moving freely. For example, the measures
Schengenin sopimuksessa mainitut toimenpiteet koskisivat allekirjoittaneiden maiden lisäksi kaikkia jäsenvaltioita (katso seuraava sivu).
~Ί SCHENGEN: THE BEGINNINGS OF A FRONTIER-FREE AREA
Π SCHENGEN: MONTA EUROOPAN MAATA KÄSITTÄVÄ ALUE ILMAN RAJOJA
21 April 1995: Austria joins.
21. huhtikuuta 1995: Itävalta liittyy Schen­genin sopimukseen.
16 June 1995: Negotiation framework set up with Finland and Sweden.
Kesäkuu 1984: Eurooppa­neuvosto hyväk­syy Fontainebleaussa Ranskassa periaat­teen tulli­ ja poliisimuodollisuuksien pois­tamisesta yhteisön sisäisessä henkilöliiken­teessä.
June 1984: the Fontainebleau European Council agrees in principle to remove customs and police formalities at the Com­munity's internal borders.
16. kesäkuuta 1995: Pohjoismaiden kanssa sovitaan neuvotteluaikataulusta.
July 1984: the Saarbrücken Agreement between France and Germany marks a first step towards attaining this objective.
Heinäkuu 1984: Saarbrückenin sopimus solmitaan Saksan ja Ranskan välillä. Sopi­muksessa sitoudutaan edistämään ihmis­ten vapaata liikkuvuutta.
• For Union nationals, the principle has largely been put into practice already in the area covered by the Schengen Agreement.
• Unionin kansalaisi Ile se on jo tul lut osak­si arkipäivää sisämarkkinoiden voimaan­tulon myötä.
• Arrangements for tourists, asylumseekers and legal immigrants from nonmember countries are included in the Agreement, the main aim of which is to standardize procedures throughout the Schengen area.
14. heinäkuuta 1985: Belgia, Saksa, Ranska, Luxemburg ja Alankomaat allekirjoittavat Schengenin sopimuksen, jonka tarkoituk­sena on poistaa asteittain rajatarkastukset yhteisön sisällä.
14 June 1985: Belgium, France, Germany, Luxembourg and the Netherlands sign the Schengen Agreement, committing them selves to the gradual removal of checks at shared borders and free passage for everyone crossing these borders, whether they are nationals of a signatory country, another Community country or a nonmember country.
• Kolmansien maiden kansalaiset ja turis­tit, turvapaikanhakijat sekä laillisesti maa­han tulleet siirtolaiset kuuluvat myös Schengenin sopimuksen piiriin. Sopimuk­sen pääasiallisena tavoitteena on kehittää näitä ryhmiä koskevia erityisiä menettely­tapoja.
Law and order and security:
Poliisiasiat ja turvallisuus:
19 June 1990: the same five States — Belgium, France, Germany, Luxembourg and the Netherlands —sign a further Agree ment spelling out conditions and guarantees for implementation of the freemovement arrangements.
19. heinäkuuta 1990: Viisi jäsenvaltiota al­lekirjoittaa Schengenin sopimuksen lii­tännäissopimuksen, jossa määritellään so­pimuksen soveltamisedellytykset sekä ih­misten vapaata liikkuvuutta koskevat ta­kuut.
This Agreement, comprising 142 articles, will entail the amendment of national laws; it is subject to ratification by national Parliaments.
Sopimus käsittää 142 artiklaa. Se muuttaa kansallisia lakeja ja on alistettu parlamentin vahvistettavaksi.
27 November 1990: Italy joins the first five States.
27. marraskuuta 1990: Italia liittyy Schenge­nin sopimukseen.
1991: Spain and Portugal
18. marraskuuta 1991: Espanja ja Portugali liittyvät Schengenin sopimukseen.
1992: Greece joins.
6. marraskuuta 1992: Kreikka liittyy Schen­genin sopimukseen.
• There are common rules on measures to combat terrorism, smuggling and organized crime.
26. maaliskuuta 1995: Schengenin sopimus tulee voimaan Belgian, Saksan, Ranskan, Luxemburgin, Alankomaiden, Espanjan ja Portugalin kesken. Muut allekirjoittajamaat
The Agreement also makes provision for cooperation between courts, pol ice forces and government departments.
• Yhteiset säännöt tulevat voimaan taiste­lussa terrorismia, salakuljetusta ja järjestäy­tynyttä rikollisuutta vastaan.
Once this new form of cooperation has been tried and tested in the Schengen area, it should be possible to move gradually to the complete dismantling of internal borders.
Sopimuksen avulla kehitetään lisäksi yhteistyötä eri oi­keusjärjestelmien, poliisilaitosten sekä hallintopalveluiden välillä.
26 March 1995: The Schengen Agreement comes into force between Belgium, Germany, France, Luxembourg, the Netherlands, Spain and Portugal with plans for the other countries to follow once the appropriate borderarrangementsare in place.
Schengenin alueen kokeilussa syntyneen uudenlaisen yhteistyön tarkoituksena on mahdollistaa kaikkien rajojen asteittainen poistuminen yhteisön sisällä.
THE COMMON POLICIES ir ^ ir
YHTEINEN POLITIIKKA
We e have ir ir
ALUEPOLITIIKKA
Since the Single Act, increased economic and social cohesion has come to be seen as a corollary to a frontier-free area.
Euroopan yhtenäisasiakirjan myötä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistaminen tuli tärkeimmäksi osaksi yhtei söä, jolla ei ole sisäisiä rajoja.
already seen that the Community was set the task promoting the of harmonious develop ment of economic activities, con tinuous and balanced expansion, increased stability, a rapid rise in living standards and closer relations between its Member States 'by establishing a common market and progressively approximating the economic policies of Member States'.
Ivooman sopimuksen perustajat asettivat seuraavan tavoitteen: "Yhteisön päämääränä on yhteismarkkinoiden toteuttamisella ja jäsenvaltioi den talouspolitiikan asteittaisella lähentämisellä edistää taloudellisen toiminnan sopusointuista kehitystä koko yhteisössä, jatkuvaa ja tasapainoista kasvua, vakauden lisääntymistä, nopeutuvaa elintason nousua ja en tistä läheisempiä suhteita yhteisöön kuuluvien valtioiden välillä."
SOLIDARITY
SOLIDAARISUUS
In February 1988 the Member States decided to double expenditure on structural policies.
Helmikuussa 1988 jäsenvaltiot päättivät kaksinkertaistaa rakennerahastovarat.
This meant setting aside ECU 14 billion a year over the period 1989-93 for measures aimed at developing regions whose develop ment is lagging behind, promoting new activities in industrial areas in decline, helping the long-term unemployed, making it easier for young people to find employment, modernizing agriculture and assisting poor rural areas.
Vuosittain (1989—1993) on käytetty 14 miljardia ecua jälkeenjääneiden alueiden kehittämiseen, tiettyjen teollisuusalueiden, maaseutu rakenteiden ja epäsuotuisten maaseutualueiden uudistamiseen, pitkäaikaistyöttömyyden hoitoon sekä nuorten ammattiin pääsyyn.
The money is channelled through existing but radically reformed funds — the European Regional Develop ment Fund (ERDF), the European Social Fund (ESF), the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) and the Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG) — and is intended to supplement or stimulate efforts by governments, regions or private investors.
Tukea on myönnetty huomattavasti uudistettujen rakennerahastojen kautta: Euroopan aluekehitysrahasto, Euroopan sosiaalirahasto, Euroopan maatalouden ohjaus-ja tukirahasto ja Kalatalouden rahasto. Tuella edistetään tai täydennetään jäsenvaltion, alueiden tai yksityisten sijoittajien antamaa rahoitus ta.
For the period 1994-99 the Funds were allocated ECU 141 billion, or a third of the total Union budget, making them the key instrument of economic and social policy which gives ex pression to intra-Community solidarity.
Vuosiksi 1994—1999 rakennerahastoihin on varattu 141 miljardia ecua, mikä vastaa kolmannesta koko unionin talousarviosta. Rakennerahastot ovat siten erinomainen talous-ja sosiaalipolitiikan keino ja esimerkki jäsenvaltioiden välisestä solidaarisuudesta. suudesta.
This general objective was to be achieved by introducing freedom of movement for in dividuals, goods, services and capital and pursuing a competition policy designed to monitor the behaviour of firms and protect the interests of consumers.
Tämä laaja-alainen päämäärä on tarkoitus saavuttaa tavaroiden, ihmisten, palveluiden ja pääomien vapaan liikkuvuuden avulla. Tä hän liittyy kilpailupolitiikka, jonka tehtävänä on valvoa yritysten kilpailukäyttäytymistä se kä suojella kuluttajien etua.
However, if a large market was to benefit every sector and every region, it had to be matched by effective structural policies, managed and financed by the Community.
Jotta sisämarkkinat hyödyttäisivät kaikkia toimintasektoreita ja alueita, siihen tulisi myös liittyä unionin johtama ja rahoittama tehokas rakennepolitiikka.
It soon became apparent that stronger economic and social cohesion was a sine qua non for solidarity between the Member States.
Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistaminen osoittautuikin nopeasti välttämättömäksi jäsenvaltioiden solidaarisuuden kannalta.
This is why a regional policy and a social policy were in troduced, growing in importance as new members joined the Community.
Tästä syystä luotiin alue-ja sosiaalipolitiikka, jonka toiminta kasvaa jatkuvasti unionin laajentuessa.
SOCIAL POLICY principles enshrined in the Treaties, such as equal pay for equal work, recent directives on health and safety, and the recognition of basic safety standards.
(hygienia ja työpaikkaturvallisuus) koskevat uudet direktiivit.
An active social policy sets out to correct the most glaring imbalances.
Sosiaalipolitiikan tarkoituksena on korjata kaikkein räikeimmät epäkohdat.
The ESF was set up in 1961 to help create jobs and promote vocational and geographical mobility in in dustries not covered by the ECSC.
Euroopan sosiaalirahasto perustettiin vuonna 1961 edistämään työhönottoa sekä työntekijöiden ammatillista ja maantieteellistä liikkuvuutta.
The ECSC itself took similar action, mainly in the 1960s, to help redeploy the thousands of miners affected by pit closures.
Se laajentaa Euroopan hiili-ja teräsyhteisön (EHTY) soveltamisaluetta: EHTY oli 1960-luvulla tärkeänä apuna, kun tuhansia kaivostyöläisiä koulutettiin uudelleen hiilikaivosten sulkemisen vuoksi.
In Maastricht in December 1991 the Member States (with the exception of the United Kingdom) adopted a protocol on social policy following on from the Charter of Fundamental Social Rights.
Eurooppa-neuvosto hyväksyi joulukuussa 1991 Maastrichtissa peruskirjan sosiaalisten perusoikeuksien julistuksen soveltamisesta (Iso-Britannia ei allekirjoittanut peruskirjaa).
This set out the rights to be enjoyed by workers throughout the Community: free movement, fair pay, better working conditions, social security protection, freedom of association and collective bargaining, vocational training, equal treatment for men and women, industrial democracy, health protection and safety at the workplace, and protection of children, the elderly and the disabled.
Siinä määriteltiin koko unionia koskevat työ elämän oikeudet: vapaa liikkuvuus, oikeudenmukainen palkkaus, työolojen parantaminen, sosiaaliturva, yhteiset yhdistykset ja palkkaneuvottelut, ammatillinen koulutus, miesten ja naisten tasa-arvoinen kohtelu, tie dottaminen, työntekijöiden kuuleminen ja osallistuminen, työpaikkaturvallisuus ja terveyden suojelu sekä lasten, vanhusten ja vammaisten suojelu.
But the Community does more than provide financial assistance.
Komissio antoi yhteisön uusia rahoitusehdotuksia koskevan esityksen tammikuussa 1992 hyödyntäen Maastrichtissa tehtyjä päätöksiä.
This would not be enough to solve the problems caused by recession and underdevelopment.
Rahallinen tuki ei ole ainoa unionin sosiaalisen avun muoto.
The dynamism generated by economic growth, encouraged by appropriate policies at national and Community level, must be harnessed first and foremost to social progress.
Se ei riittäisikään hoitamaan kaikkia kriiseistä tai tiettyjen alueiden jälkeenjääneisyydestä johtuvia tilanteita.
But social progress is matched, indeed stimulated, by legislation guaranteeing Community-wide rights. These stem from
Kasvun dynaamisten vaikutusten, joita odotetaan niin kansallisella kuin unionitasolla kin, on edistettävä ensi sijassa sosiaalista kehitystä.
The Commission, which was due to present new proposals for financing the Community, decided to seize the opportunity presented by the decisions taken in Maastricht.
Tämä sosiaalinen alue muodostuu sekä sopimukseen ki rjatuista säännöistä että tärkeiden turvallisuusnormien tunnustamisesta.
In January 1992 it published a document entitled 'The means to match our ambitions' set ting out its priorities.
Sopimukseen kirjatuista säännöistä voisi esimerkkinä mainita miesten ja naisten samapalkkaisuutta sekä työntekijöiden suojelua
On 12 December 1992 the Edinburgh European Council adopted the financial perspective for 1993-99.
Eurooppa-neuvosto hyväksyi 12. joulukuuta 1992 Edinburghissa suunnitelman rahoituksesta ajaksi 1993—1999.
It increases the Community budget from ECU 69 billion (commitment appropriations) in 1993 to 84 billion in 1999.
Suunnitelman tarkoituksena oli nostaa yhteisön 69 miljardin ecun (maksusitoumusmäärärahat) suuruinen vuoden 1993 talousarvio 84 miljardiin ecuun vuonna 1999.
The own-resources ceiling will be raised slightly: to 1.27% of the Union's GNP as against 1.2% over the same period.
Yhteisön omien varojen kattoa nostettaisiin 1,27 prosenttiin unionin BKTsta (aikaisemmin 1,2 %).
The additional funds are concentrated on three key objectives: expanding external action in line with the Community's new responsibilities in world affairs; strengthen ing economic and social cohesion — an essential feature of the single market and economic and monetary union — and improving the competitiveness of European business.
Rahoituksen lisäys kohdistuu kolmeen päätavoitteeseen: ulkosuhteiden kehittäminen, joka liittyy unionin vahvistuvaan rooliin maailmassa, taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistaminen, joka on välttämätöntä sisämarkkinoiden onnistumiseksi sekä talous-ja rahaliiton luomiseksi, ja eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn parantaminen. rantaminen.
Side by side with these priorities, in June 1992 the Council adopted the reform of the common agricultural policy designed to reduce costs while maintaining competitiveness.
Edellä mainittujen kahden tärkeän periaatteen lisäksi neuvosto hyväksyi kesäkuussa 1992 yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen. Sen tarkoituksena oli leikata maksuja ja samalla säilyttää kuitenkin maatalouden kilpailukyky.
The Commission's new initiatives have put the decisions taken in Maastricht into practice. They include the creation of a cohesion fund to help Greece, Ireland, Portugal and Spain, new measures to promote competition, the introduction of an industrial policy, the promotion of research and technological development, steps to strengthen social policy and promote vocational training, and the development of infrastructure networks.
Unionin uusi politiikka perustuu kahdelle periaatteelle: läheisyys- eli subsidiariteettiperiaatteelle, jonka mukaan unioni toimii — sille kuuluvia yksinomaisia valtuuksia koskevia alueita lukuun ottamatta — ainoastaan silloin, kun sen toiminta on kansallista tasoa tehokkaampaa, sekä yhteisvastuullisuuspe- riaatteelle, joka käsittää unionin pyrkimyksen taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen. kuuluvuuteen.
The innovative policies implemented by the Union are based on two principles: subsidiarity, whereby Community action (outside areas where it has sole jurisdiction) is confined to areas where it is most effective, and solidarity, which is reflected in the objective of promoting economic and social cohesion.
Haasteena onkin näiden kahden käsitteen yhteensovittaminen ja alueellisten eriarvoisuuksien vähentäminen.
The difficulty will be to reconcile these two principles and reduce regional disparities — which will require additional expenditure — in the context of strict budgetary discipline and Member States' limited room for manoeuvre if economic and monetary union is to be a success.
Tämä taas tuo mukanaan ylimääräisiä kuluja, vaikka jäsenvaltioiden tulisi harjoittaa tiukkaa budjettipolitiikkaa. Jäsenvaltiot joutuvatkin rajoittamaan menojaan talous- ja rahaliiton onnistumiseksi. miseksi.
The objectives assigned to the common agricultural policy by Article 39 of the EC Treaty have largely been achieved.
Rooman sopimuksen 39 artikla asetti yhtei selle maatalouspolitiikalle (YMP) tavoitteita, jotka on saavutettu: maaseutuväestön oikeudenmukaisen elintason turvaaminen, järkevän hintatason varmistaminen kuluttajille, markkinoiden vakauttaminen ja maaseuturakenteiden uudistaminen.
These are to ensure a fair standard of living for the agricultural community; to stabilize markets; to ensure reasonable prices for consumers and to modernize agricultural structures.
Markkinoiden yhtenäisyysperiaate, yhteisön suosituim muus ja solidaarinen rahoitus ovat vaikuttaneetoikealla tavalla alijäämäiseen maatalouteen.
The principles of market unity, Community preference and financial solidarity served the industry well when it was less healthy than it is today.
Elintarvikkeiden tuonti kuluttajille on turvattu, ja he ovat voineet hyötyä vakaista, maailmankaupan heilahteluilta suojatuista hinnoista.
Consumers could be sure of secure supplies at stable prices, protected from dramatic fluctuations on world markets. The flight from the land and the modernization of farming has reduced the proportion of the labour force working in agriculture from 20% to below 8% and encouraged the development of a competitive agricultural industry.
Pako maaseudulta ja maanviljelijän ammatin uudistuminen ovat vaikuttaneet Euroopan unionin aktiivisen maaseutu väestön määrän putoamiseen 20 prosentista alle 8 prosenttiin ja kilpailukykyisen tuotantosektorin muodostumiseen.
Today the common agricultural policy is a victim of its own success.
Nykyisin maatalouspolitiikka on oman onnistumisensa uhri.
A new approach is needed to contain production, which is outstripping consumption — production rose by 2% a year between 1973 and 1988, consumption by no more than 0.5%.
Tarvitaankin uusi lähestymistapa kulutuksen ylittävän tuotannon rajoittamiseksi — tuotanto nousi 2 prosenttia vuodessa vuosina 1973—1988 ja kulutus 0,5 prosenttia.
Surplus production would be a drain on Community resources, hindering the development of other policies.
Uudistuksen perimmäisenä tarkoituksena on tukea laadun kehittämistä tuotannon määrän sijasta.
The main aim of the reform is to break the link between subsidies and quantities produced and shift the emphasis to quality, to bring production more into line with demand, and to discourage intensive production which is so damaging to the environment.
Näin saadaan aikaan parempi suhde tuotannon ja kysynnän välillä ja hillitään voimaperäistä, ympäristölle vahingollista tuotantoa.
POLICIES FOR PROGRESS
UUDET TOIMINTA-ALUEET
Gradually the Community has become actively involved in new areas, developing policies to flank the single market.
Epäilemättä ympäristöasioissa suuren yleisön ja toimielinten välinen vuoropuhelu on ollut kaikkein kuuluvinta.
Interaction between the general public and the Community's institutions has been most strikingon the environment.
Luonnonsuojelu otetaan huomioon kulutustottumuksissa ja omassa elämässä.
Growing public awareness of the need to conserve the planet's scarce resources and to do more to protect the consumer and the quality of life has prompted the Union to act in specific areas: air pollution standards, the use of chlorofluorocarbons (CFCs) which damage the ozone layer, the treatment of urban sewage, the control of chemicals, waste management, noise levels of vehicles, and so on.
Unionia on kannustettu toimimaan konkreettisten asioiden puolesta: yhteisten normien luominen ilmansaastumisen estämiseksi, ilman otsonikerrosta tuhoavien kloorifluorikarbonaattien (CFC) vähentäminen, kaupunkien jätevesien käsittely, kemiallisten aineiden valvonta, jätehuolto, autojen meluhaittojen vähentäminen jne.
The Community now has a direct bearing on the lives of individuals, dealing as it does with real social issues such as environmental protection, health, consumer rights, competition and safety in the transport industry, education and culture.
Ympäristönsuojelua koskevien normien ja lainsäädännön vahvistaminen ei ole kuin yksi osa toimintaa.