natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In particular, attention should focus on provision and adaptation in those areas where the market is unlikely to meet needs.
Järjestelmät ovat tähän saakka olleet läheisessä yhteydessä työllisyyteen työnantajien ja työntekijöiden sosiaaliturva maksujen kautta.
The involvement of target groups in the design, development and implementation of technologies is critical, as is the participation by voluntary bodies and NGOs representing such groups.
Tällaiset maksut ovat globaalistuvassa ja taloudellisesti avautuvassa maailmassa työllisyysvero, joka rajoittaa kansainvälistä kilpailukykyä.
Particular policy emphasis should be directed towards those groups that currently face a high risk of exclusion and where the new ICT tools might provide opportunities for reintegration.
(') Kuluttajan saaman hlntahyödyn katoamisesta ks. edellä. (2) Myös tavaroihin ja palveluihin liittyvät laskut.
Examples might be the elderly, early and 'actively' retireed people, and the unemployed.
(3) Ehdotus kaikkiin interaktiivisiin digitaalisiin palveluihin sovellettavasta "bittiverosta" (A. Cordell jaT.
However, before such major targeted policy action is launched, the specific needs of such groups must be analysed and better understood.
Ilmeinen ero on, että bittivero ei ensi silmäyksellä ole korvaus ympäristöhaittojen kaltaisista ulkoisista haittavaikutuksista, vaan kyse on yksinkertaisesti valtion veropohjan laajentamisesta.
In particular, adjustments to the education system are required to address their non-vocational interests and needs in adapting to the IS.
Voitaisiin silti väittää, että esimerkiksi Internetin välityksellä käytettävissä olevan "vapaan informaation" ulkoinen haittavaikutus voisi hyvinkin olla jonkinlaista "informaatiosaastetta" ja ruuhkautumista.
Providing technological tools for the social partners
Valtion verotulojen säilyttäminen maailmanlaajuistuvassa ympäristössä
To permit the participation of all in the IS, a dedicated effort must be made towards the social partners.
Verotus on sopeutettava tietoyhteiskunnan muuttuvan talousrakenteen ja yhätärkeämmäksikäyväntiedonsiirron vaatimuksiin.
The Commission should encourage agreements between professional organizations and enterprises to facilitate the use of technological systems and company resources by employee representatives, union representatives in particular.
Kansainvälisen liikkuvuuden leimaamassa tietoyhteiskunnassa jäsenvaltiot joutuvat yhä useammin puuttumaan erityyppiseen välittömien ja välillisten verojen kiertoon.
One of the particular features of the IS is that it has the potential to increase the accessibility of employment to sections of the community that are disadvantaged in a context of traditional workplaces and work systems.
Tavaroiden ja palvelujen sekä rahavirtojen liikkuvuuden lisääntyessä valtioiden verotulot ovat vähentymässä tietyillä aloilla.
With the move towards increased use of ICT, as with the introduction of any new technology, there are, however, likely to be changes in winners and losers.
Joitakin verotuksen porsaanreikiä voidaan tukkia jäsenvaltioiden kahdenvälisillä sopimuksilla, kun taas joillakin toisilla aloilla tarvitaan selvästikin keskitettyä, Euroopan tason lähestymistapaa.
Certain groups in society may have difficulties finding employment in the future IS.
Tällainen ala on esimerkiksi pääomatuloverotus.
Generally, there has been decreasing demand for people with lower levels of skill, which is likely to increase as ICTs become more widely disseminated.
Kuluttajiin kohdistuvien verojen (alv) osalta taas vaaditaan syvällistä vaihtoehtoisten verojärjestelmien tarkastelua ja tutkimusta.
Other trends, such as the increased restructuring of organizations and compulsory early retirement, for example, will also contribute to raising unemployment levels among certain groups.
Bittivero voisi olla yksi vaihtoehto — tosin sen yksityiskohtia ja täytäntöönpanoa on vielä tutkittava.
Action will be needed not only to reduce the impact of existing forms of exclusion but also to develop mechanisms for integrating the biggest potential losers.
Aineettomien hyödykkeitten ja palvelujen globaali tuotanto, jakelu ja ku lutus vaikuttavat Euroopan maiden talouteen yhä voimakkaammin, joten tuntuukin olevan paikallaan kysyä, kuinka kauan nykyisiä kuluttajaverojärjestelmiä voidaan vielä pitää asianmukaisina.
There are, of course, existing European funds, such as the European Social Fund (ESF), which could be redirected to address these 'new' issues.
G. Osallistumismahdollisuudet kaikille — yhtenäisyyden haasteet
Recent reviews of active labour market policies question the impact of mass training and work experience schemes on employability.1 The evidence emerging indi cates that these initiatives have to be accurately targeted to meet the different needs of different groups.
Tarkoitamme osallistumismahdollisuuksilla — eurokielessä ilmiötä kutsutaan yleisemmin yhtenäisyydeksi, koheesioksi —tässä sitä, missä määrin kukin yksilö voi osallistua yhteiskunnan toimintaan. Toivoa sopii, että tulevassa tietoyhteiskunnassa yksilö kuin yksilö voi osallistua yhteisön sosiaaliseen elämään täysipainoisesti, olipa hän rikas tai köyhä, välimatkasta riippumatta.
In particular, mechanisms to integrate less well-qualified people need to be developed to al low an incremental upgrading of their ski I Is so that they can break through to long-term employability.
Ihannetapauksessa tietoyhteiskunta auttaa vähentämään syrjäytymistä, ei lisää sitä.
As discussed under section 1 above, many employed people will also need help to remain employable in the face of rapid technological change, the decline of many traditional sectors and occupations and the emergence of new cultures of work.
Vihreässä kirjassa Elämä ja työ tietoyhteiskunnassa — Ihmisläheisyys etusijalle^) esitetään huoli siitä, että uusi tietoja viestintätekniikka voimistaa eikä niinkään vähennä olemassa olevaa epätasa-arvoa.
As emphasized elsewhere in this report, technologies are getting younger as the workforce gets older. What is needed here is not
Vaarana on ajautuminen kaksijakoiseen yhteiskuntaan, jossa väestö jakautuu informaation kannalta niihin, joilla on, ja niihin, joilla ei ole.
simply continuing, workplace-based training, but a better integration of the internal and external labour market to improve the position of the individual members of the workforce.
Tieto- ja viestintätekniikka tukee eittämättä merkittävästi entistä yhtenäisempien yhteisöjen syntymistä ja tarjoaa mahdollisuuksia vähentää epäedullisessa asemassa olevien tai marginaalistuneiden ryhmien syrjäytymistä.
The ultimate, long-term aim should be to create effective labour market institutions which adopt a lifetime approach to employability and mirror ongoing attempts to set up new systems of lifelong learning.
Kyvyiltään tai koulutukseltaan erilaiset ihmiset eivät ryhdy käyttämään uuden TVT:n tarjoamia mahdollisuuksia tai suhtaudu niihin automaattisesti millään tie tyllä tavalla.
Some countries are already emphasizing employment and training counselling at key transition points in people's careers.
Pelko sosiaalisen syrjäytymisen lisääntymisestä perustuu hyvin pitkälle niihin moniin ongelmiin, joita vähäosaisten ryhmät (kuten vammaiset ja vanhukset, työttömät ja siirtolaiset) nykyään kohtaavat osallistuessaan taloudelliseen toimintaan.
These systems should be provided in a more coordinated and system atic way with a view to developing people's capabilities throughout life so that they can meet the continu ing demands for new ski I Is which will typify the IS.
Pelkoon liittyy — suhteellisen staattisesti ajateltuna — oletus, että mainittujen ryhmien tämänhetkiset ongelmat säilyvät kutakuinkin entisellään myös tulevassa tietoyhteiskunnassa.
Here the new ICT-based job matching services already being deployed should be encouraged, as they will make an important contribution to openness and flexibility.
Optimistinen näkemys taas keskittyy niihin mahdollisuuksiin, joita uusi TVT tällä hetkellä syrjäytyneille ryhmille tarjoaa, sekä pyrkii selvittämään, missä tapauksissa TVT olisi luonteeltaan aidosti mahdollistavaa tekniikkaa, joka auttaisi syrjäytyneet selviämään vaikeuksistaan.
However, the introduction of these systems raises new issues of access and equity and we must emphasize the importance of the 'human touch' in helping people to plan their training and employment strategies.
Tässä keskustelussa ei kuitenkaan puututa siihen, etteivät nämä mahdollisuudet muu tamaa poikkeusta lukuun ottamatta tule tarjolle noin vain markkinoiden välityksellä.
In the IS this guidance role is likely to increase rather than decrease in importance.
Syrjäytyneet ryhmät eivät luonteensa mukaisesti ole yleisesti ottaen kaupallisesti kiinnostavia kuluttajaryhmiä.
In our view the European Social Fund should play a crucial role In the coming millennium by demonstrating how active labour market policies can adapt to the challenge of the IS.
Asiantuntijaryhmän näkemyksen mukaan on olennaista, ettei ihmisiä eikä varsinkaan syrjäytyneitä pakoteta sopeutumaan uuteen tekniikkaan.
To make sure that labour market interventions have a strong positive impact on employability, however, we would call f or systematic assessment of existing IS-related active labour market policies, especially training and work experience programmes, which are costly and not always very effective.
Tietoyhteiskunta ei saa luoda uusia syrjäytyneiden ryhmiä, vaan sen pitää parantaa sosiaalista yhteen kuuluvuutta ja elämisen laatua.
H. The death of distance
Suositukset
The 'death of distance' associated with the new ICTs leads quite naturally to a focus on the new growth and development opportunities in those regions which have traditionally been hardest hit by geographical development barriers.
Eri mahdollisuuksia lisätä TVT-sovellusten kehittämistä ja käyttöönottoa ja sitä myötä yhteiskunnallista osallistumista ja elämisen laatua olisi tutkittava yksityiskohtaisesti ja pyrittävä aktiivisesti toteuttamaan ne.
Analyses of and policies for both sets of regions often seem to be consolidated under the heading 'regional cohesion', but we believe there is a clear distinction to be made between them.
Huomion olisi keskityttävä tarjontaan ja sopeuttamiseen sellaisilla aloilla, joilla markkinat tuskin vastaavat tarpeita.
Less favoured regions face major problems of poverty and development.
Tekniikan suunnittelussa, kehityksessä ja käyttöönotossa on oltava mukana sen kohderyhmät.
Peripheral regions, on the other hand, have problems related to their geographical position.
Tärkeää on myös näitä ryhmiä edustavien vapaaehtois-ja kansalaisjärjestöjen osallistuminen.
As in the case of social cohesion, it is clear that, for both peripheral and less favoured regions, grasping the opportunities for regional cohesion offered by the IS will not happen automatically.
Politiikassa olisi korostettava erityisesti niitä ryhmiä, joiden riski syrjäytyä on tällä hetkellä suuri ja jotka voisivat integroitua takaisin yhteiskuntaan uuden TVT:n avulla.
For the benefits of the IS to be rea I ¡zed, a number of prerequisites will need to be in place, the most obvious being access to information infrastructure.
Tällaisia ryhmiä voisivat olla vanhukset, varhaiseläkkeellä olevatja "aktiiviset" eläkeläiset sekä työttömät.
However, in contrast to past experience, the issue is now much more complex, given the rapid pace of change in communication technology and the increasingly liberalized framework within which new information services are being provided.
Ennen kuin näinkin merkit täviin poliittisiin toimiin ryhdytään, on kuitenkin analysoitava kohderyhmien tarpeet ja saatava niistä kattavampi käsitys.
The simple extension of USO to include the new technological opportunities afforded by the IS, such as broadband to all premises, would not only be extremely costly, it would also soon be outdated.
Erityisesti on muutettava koulutusjärjestelmää, jotta tietoyhteiskuntaan sopeutumisessa voidaan ottaa huomioon ryhmien jäsenten ammattiin liittymättömät toiveet ja tarpeet. peet.
But the issue of liberalization and its possible adverse impact on regional and peripheral development will also need examination.
Tavoite kaikkien osallistumisesta tietoyhteiskunnan toimintaan edellyttää toteutuakseen erityisiä työmarkkinaosapuoliin suunnattuja toimia.
The differences between less favoured and peripheral regions are also relevant to the issue of policies for information infrastructure access.
Komission olisi tuettava ammatillisten järjestöjen ja yritysten sopimuksia, joiden avulla työntekijöiden edustajat ja erityisesti ammattiliittojen edustajat voi vat helpommin käyttää yrityksen teknisiä järjestelmiä ja voimavaroja.
The deficit in terms of information infrastructure and information use in less favoured regions is often integral to their development shortfall.
Yksi tietoyhteiskunnan erityispiirteistä on sen kyky lisätä työllistymismahdollisuuksia niille yhteisön jäsenille, jotka perinteisessä työpaikka- ja työntekojärjestelmässä ovat muita epäedullisemmassa asemassa.
The potential for catching up in informa tion and communication infrastructure is often significant; new entrants might be willing to invest in view of the large latent demand associated with high-density areas.
Tieto- ja viestintätekniikan käytön lisääntyminen muuttanee kuitenkin — samallatavalla kuin minkä tahansa uuden tekniikan käyttöönotto —jakoa voittajiin ja häviäjiin.
The lack of development of these regions does not imply that there would not be significant economies of scale to be reaped.
Joidenkin yhteiskuntaryhmien saattaa olla vaikea löytää työtä tulevassa tietoyhteiskunnassa.
Liberalization is likely to make the potential advantages of scale and concentration far more transparent.
Ammattitaidoltaan vähäisten työntekijöiden kysyntä on yleisesti vähentynyt, ja suuntaus todennäköisesti jatkuu TVT:n levitessä laajempaan käyttöön.
Insistence on USO will, however, often undermine such commercial opportunities.
Tiettyjen ryhmien työttömyyttä lisää myös muunlainen kehitys, kuten esimerkiksi yleistyvät
Peripheral regions, in contrast, suffer first and foremost from their outlying geographical location.
rakenteelliset muutokset organisaatioissa sekä pakollisen eläkkeelle siirtymisen aikaistaminen.
Here too the potential of ICTsto bridge distance could provide new growth and development opportunities.
On paitsi toimittava olemassa olevan syrjäytymisen vaikutusten lieventämiseksi myös löydettävä keinoja suurimpien mahdollisten häviäjäryhmien integroimiseksi yhteiskuntaan.
However, the active participation of these regions in a future IS will crucially depend on access and USO.
Nykyistenkin EU:n rahastojen, kuten Euroopan sosiaalirahaston, toimintaa voitaisiin toki suunnata käsittelemään näitä "uusia" kysymyksiä.
Given their peripheral location and low relative population density, taking advantage of the 'death of distance' feature of ICTs will depend on the universality and quality of the information infrastructure available.
Tuoreissa aktiivista työmarkkinapolitiikkaa tarkastelleissa tutkimuksissa asetetaan kyseenalaiseksi suurten kohderyhmien koulutus-ja työkokemuksenhankintaohjelmien työllistävyysvaikutukset(1).
Liberalization will not necessarily help.
Toiminnasta saadut kokemukset osoittavat, että toimet on kohdennettava tarkasti, jotta niillä voidaan vastata eri ryhmien tarpeisiin.
New commercial opportunities leading to more intense competition on price and quality will focus in the first instance on those activities with the most commercial potential — the 'cherries' of little relevance to these regions.
Erityisesti on kehitettävä keinoja vähäisen koulutustason ryhmien integroimiseksi, jotta nämä voivat kohentaa taitojaan ja päästä siten eroon pitkäaikaistyöttömyydestä.
In other words, the importance of universal access varies between regions.
Kuten osassa 1 jo tuotiin esiin, myös monet työssäolevat tarvitsevat apua pysyäkseen työllistämiskelpoisina samalla, kunteknologia muuttuu nopeasti, monet perinteiset toimialat ja ammatit kuihtuvat ja syntyy uudenlaista työkulttuuria.
Seen from this angle, a generalized European directive on an extended USO is unlikely to contribute in any real sense to regional cohesion.
Yritysten on ehkä vaikea kohentaa työntekijöittensä taitoja ajoissa kilpailukyvyn säilyttämiseksi, ja monessa tapauksessa ihmiset saattavat tarvita apua siirtyessään vanhasta käytännöstä ja tekniikasta uuteen.
Instead regional policies should focus much more on specific targets in the interests of increasing their effectiveness.
Tekniikka nuortuu ja työvoima van henee; tätähän korostetaan kertomuksessa toisaallakin.
Rather than becoming bogged down in discussions of minimum technical standards, we would argue that the universal service debate has to refocus on the functionality of services and alternative technologies.
Perimmäisenä, toiminnan pitkän aikavälin päämääränä pitäisi olla luoda tehokkaat työmarkkinainstituutiot, joiden toiminta perustuu ajatukseen elinikäisestä työllistettävyydestä ja kuvastaa käynnissä olevia pyrkimyksiä uudenlaisten, elin ikäistä oppimista painottavien järjestelmien aikaansaamiseksi.
As in other areas, we favour a much more socially orientated debate over the current emphasis on technology.
Joissakin maissa korostetaankin jotyöllisyys-ja koulutusneuvontaa ihmisten uran keskeisissä muutoskohdissa.
From this perspective, there is a need to investigate in greater detail whether, in order to avoid exclusion and preserve regional cohesion, the existing concept of universal service should not be shifted in the direction of a concept of universal community service, extending universal service provision to incorporate a basic level of access to new information services,1 but limited in its obligation of universality to the educational, cultural, medical, social and economic institutions of local communities.
Järjestelmien koordinointia ja systemaattisuutta pitäisi kohentaa, jotta ihmiset voisivat kehittää kykyjään koko elämänsä ajan ja pystyisivät siten vastaamaan tietoyhteiskunnan tyypillisesti asettamiin uusiin taitoedellytyksiin.
This community-based concept of universal service provision would in effect signal a return to the historical concept of universality introduced in the last century in the US with the advent of the telegraph.
Niinpä olisikin tuettava uuteen tietoja viestintätekniikkaan perustuvia, jo käy tössäkin olevia työnvälityspalveluja, joissa pyritään yhdistämään työpaikkojen tarjonta ja kysyntä.
More broadly, a fundamental rethinking of regional cohesion policies is called for within the framework of the emerging IS, from policies with respect to télécoms liberalization in outlying countries and regions to the development of programmes tailored to the specific needs of regions with a development shortfall.
Tällaisten järjestelmien käyttöönottoon liittyy kuitenkin uusia käyttömahdollisuus-ja tasapuolisuuskysymyksiä, joten onkin syytä korostaa ihmisen kanssa asioinnin merkitystä autettaessa ihmisiä koulutus- ja työllisyysstrategioiden laatimisessa.
Community funds for regional development should be targeted more closely on those areas/regions where the benefits
Tietoyhteiskunnassa ohjauksen merkitys pikemminkin kasvaa kuin vähenee.
Full recognition of the importance of the social aspects of the IS implies to some extent the need for a much broader policy shift away from the old industrial economies of scale and regulatory harmonization needs associated with economic and monetary integration.
Ryhmän näkemyksen mukaan Euroopan sosiaalirahaston on ensi vuosituhannella oltava ratkaisevassa asemassa osoittamassa, kuinka aktiivinen työ markkinapolitiikka voi sopeutua tietoyhteiskuntaan.
Clearly, achieving the minimum economies of scale will be an essential precondition for the commercial success of many information services and products. Such economies will often be even more dramatic and significant than in the case of manufactured goods.
Kyseeseen tulevat etenkin uusien, TVT-pohjaisten koulutus-ja oppimistapojen kehittäminen, tulevien taitotarpeiden selvittäminen (uuden teknisen osaamisen ohella myös uudet kognitiiviset ja sosiaaliset perustaidot), innovatiiviset keinot kohentaa olemassa olevia taitoja koulutuksen ja työkokemuksen avulla (erityisesti saattamalla työnantajat osallistumaan pitkäjänteiseen, oppimista kehityksen kautta lähestyvään toimintaan) sekä uusien, täyden tävien ja entistä avoimempien ja joustavampien opiskeluun ja pätevyyden tunnustamiseen liittyvien järjestelmien kehittäminen ja tukeminen.
The lack of a harmonized European market in many of these services is a major barrier not just to the rapid dissemination of information services but also to the emergence of a competitive European multimedia industry.
Jotta voitaisiin taata työmarkkinatoimien voimakas positiivinen vaikutus työllistettävyyteen, on ryhmän mielestä kuitenkin järjestelmällisesti arvioitava nykyistä tietoyhteiskuntaan liittyvää aktiivista työmarkkinapolitiikkaa ja eri tyisesti koulutus- ja työkokemusohjelmia, jotka maksavat paljon eivätkä aina ole kovin tehokkaita.
Recommendation
H. Etäisyyden katoaminen
Perhaps paradoxically, industrial policy in this field appears necessary f orthe development of a thriving European multimedia and content industry.
Uuteen tieto- ja viestintätekniikkaan liitetty ajatus "etäisyyden katoamisesta" johtaa, luonnollista kyllä, päähuomion keskittämiseen kasvun ja kehityksen uusiin mahdollisuuksiin alueilla, jotka perinteisesti ovat eniten kärsineet kehityksen maantieteellisistä esteistä.
Given the dramatic economies of scale in many of the most rapidly develop ing market segments, there is, we would argue, a need for 'infant industry' support in this area.
Alueellisen yhtenäisyyden nimissä on kehittyvässä tie toyhteiskunnassa tärkeää erottaa toisistaan epäsuotuiset ja syrjäiset alueet.
Unlike traditional industrial policies, the new strategy should focus on an integrated approach which recognizes the need for a diverse and strong European production sector feeding into the distribution sector.
Vaikuttaa siltä, että molempien alueiden analyysi ja niitä koskeva politiikka on koottu yhteisen alueellinen yhtenäisyys -otsakkeen alle.
The distribution channels might also need regulation at sub-European level to ensure access to high-quality media across the Union.
Ryhmä kuitenkin uskoo, että alueiden välille voidaan tehdä selvä ero.
More generally, the rapid development of the media industry now calls for a programme of rapid action to enhance the competitiveness of high-quality European media products while fostering economic and cultural pluralism in the sector.
Epäsuotuisilla alueilla on vakavia köyhyyteen ja kehitykseen liittyviä ongelmia, kun taas syrjäseuduilla ongelmat liittyvät alueen sijaintiin. Aluepolitiikan on vastaavasti käsiteltävä kummankin aluetyypin osalta sille ominaisia erityisongelmia.
One example might be access to ISDN services in rural areas.
Tietoyhteiskunnan etujen hyödyntämisellä on tiettyjä edellytyksiä, joista kaikkein ilmeisin on informaatioinfrastruktuurin käyttömahdollisuus.
But the fundamental challenge of the European IS is undoubtedly the search for competitiveness based on cultural, educational and social variety.
Entiseen verrattuna kysymys on kuitenkin huomattavasti monimutkaisempi, sillä tietoliikennetekniikka muuttuu nopeasti ja informaatiopalvelujen tarjontaympäristö on yhä vapaampi.
From this per spective, the emerging IS signals the need for a new and changed process of economic integration, where the emphasis is no longer solely on the standardization and harmonization of products and services, access to 'open' infrastructure and improved market transparency across Europe, but also on recognizing and nurturing the great variety of taste, culture and talent.1
Pelkkä yleispalveluvelvoitteen laajentaminen koskemaan tietoyhteiskunnan tarjoamia uusia teknisiä mahdollisuuksia, vaikkapa laajakaistatekniikkaan perustuvien palvelujen ulottamista kaikkialle, olisi paitsi äärimmäisen kallis, myös hetkessä vanheneva ratkaisu. Ryhmän näkemyksen mukaan yleistä palveluntarjontaa on nyt lähestyttävä toisella, vähemmän teknisellä ja funktionaalisemmalla tavalla.