natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The programmes on basic research in industrial and materials technologies in Europe, in particular research and technological development in the fields of industrial manufacturing technologies (BRITE) and on European research in the field of advanced materials (EURAM), were devised in close collaboration with industry and are designed to help strengthen the competitiveness of Europe's manufacturing industry by promoting research and development in areas of potential innovation.
Euroopan teollisten ja materiaalisten teknologioiden perustutkimusta koskevat ohjelmat, erityisesti tutkimus ja teknologinen kehitys teollisuustuotannon (BRITE) ja kehittyneiden materiaalien alalla, suunniteltiin läheisessä yhteistyössä teollisuuden kanssa, ja ohjelmien pyrkimyksenä on edistää osaltaan Euroopan tuotantoteollisuuden kilpailukykyä kannustamalla potentiaalisten innovaatioalojen tutkimus- ja kehitystyötä.
BRITE/EURAM III was adopted on 27 July 1994 with a budget of ECU 1 617 million for the period 1994-1998.
BRITE/EURAM III -ohjelmat hyväksyttiin 27. heinäkuuta 1993, ja niiden kokonaisbudjetti vuosille 1994-1998 on 1 617 miljoonaa ecua.
— IMPACT: The current programme (IMPACT 2) to create an internal information services market covers the period 1991-1997 and has a budget of ECU 64 m.
— IMPACT: nykyinen sisäisten tietopalvelumarkkinoiden luomiseen tähtäävä ohjelma (IMPACT 2) kattaa vuodet 1991-1997, ja sille on budjetoitu 64 miljoonaa ecua.
The programme has set up an Information Market Observatory to analyse the comparative strengths and weaknesses of the market.
Ohjelman puitteissa on perustettu Euroopan tietopalvelumarkkinoiden havaintokeskus, jonka tehtävänä on analysoida näiden markkinoiden vahvoja ja heikkoja puolia.
The INFO2000 programme aims to stimulate a European multimedia content industry. try.
INFO2000-ohjelmalla pyritään edis tämään Euroopan multimediateollisuuden toimintaa.
— TEDIS is a Community programme to coordinate the development of electronic data interchange (EDI) for trade, industry and administration.
TEDIS-yhteisöohjelmalla koordinoidaan sähköisen tiedonsiirron (EDI) kehitystä kaupassa, teollisuudessa ja hallinnossa.
The second TEDIS programme provides in particular for assistance to be given to set up electronic data interchange systems.
Toisella TEDIS-ohjelmalla edistetään sähköisten tiedonsiirtojärjestelmien luomista.
Further Community projects designed to develop and improve the use of IT and telecommunications
Muut yhteisön hankkeet, joilla kehitetään ja edis tetään tietotekniikan ja televiestinnän käyttöä.
Parliament advocates a robust advanced technology pol icy as part of a European industrial strategy.
EP puoltaa selkeää edistynyttä teknologiapolitiikkaa osana Euroopan teollisuusstrategiaa.
An environment conducive to the generation of new permanent jobs and improved competitiveness on the part of European industry as a whole must be created.
On luotava ympäristö, joka edistää uusien pysyvien työpaikkojen luomista ja Euroopan teollisuuden parempaa kilpailukykyä.
In a host of oral and written questions, owninitiative reports, opinions and resolutions, Parliament has called for greater coordination of national efforts, enhanced Community support for industrial RTD activities, and a common policy on trade and competition.
Useissa suullisissa ja kirjallisissa kysymyksissä, oma-aloitteisissa mietinnöissä, lausunnoissa ja päätöslauselmissa EP on vaatinut kansallisten pyrkimys ten parempaa koordinointia, suurempaa yhteisön tukea teollisuuden T & K-toimille ja yhteistä kauppa- ja kilpailupolitiikkaa.
Example: resolution of 27 October 1995 on the Industrial Competitiveness Action Plan (A4-0248/95).
Esimerkki: 27. lokakuuta 1995 teollisen kilpailukyvyn toimintasuunnitelmasta annettu päätös lauselma (A4-248/95).
— IDA (Interchange of Data between Administrations) concerning support for transEuropean data communications networks between administrations (Council Decision 95/468/EC of 6 November 1995; the legal basis was Article 129d).
— IDA-ohjelmalla (hallintojen välinen tiedonvaihto) tuetaan hallintojen välisiä Euroopan laajuisia tietoliikenneverkkoja (neuvoston päätös 95/468/EY, annettu 6. marraskuuta 1995, oikeudellinen perusta: 129 d artikla).
Parliament significantly influenced the content and fund ing of the Fourth Framework Programme.
EP vaikutti merkittävästi neljännen puiteohjelman sisältöön ja rahoitukseen.
Parliament stressed the importance of dissemination of research results among European companies (Parliament and Council Decision 1110/94/EC) [1].
EP painotti, miten tärkeää on levittää tutkimustuloksia eurooppalaisten yritysten keskuudessa (parlamentin ja neuvoston päätös 1110/94/EY) [1].
Parliament also exercised its influence on the subsequent specific R & TD programmes, for example in the field of telematics (Council Decision 94/801/EC) [2] and the Specific Programme for Advanced Communications Technology and Services (ACTS; Council Decision 94/572/EC) [3].
Parlamentti käytti myös valtaansa myöhemmissä eri tyisissä T & K-ohjelmissa, esimerkiksi telematiikan alalla (neuvoston päätös 94/801/EY) [2], ja edistyneiden viestintäteknologioiden ja -palvelujen erityisohjelmassa (ACTS) (neuvoston päätös 94/572/EY) [3].
EPOQUE REFERENCES
EPOQUE-VIITTEET e.
EUREKA (set up in 1985) is a framework for technical cooperation in Europe between businesses and research institutes.
EUREKA (perustettu vuonna 1985) tarjoaa puitteet kaupan ja tutkimusjärjestöjen väliselle Euroopan laajuiselle
[1] Codecision procedure: COD94004 (LEG=3) [2] Consultation procedure: CNS94079 (LEG=3) [3] Consultation procedure: CNS94080 (LEG=3)
[1] Yhteispäätösmenettely: COD94004 (LEG=3) [2] Kuulemismenettely: CNS94079 (LEG=3) [3] Kuulemismenettely: CNS94080 (LEG=3)
SOCIAL AND EMPLOYMENT POLICY - GENERAL PRINCIPLES
SOSIAALIPOLITIIKAN YLEISET PERIAATTEET­SOSIAALINEN PERUSKIRJA
LEGAL BASIS
OIKEUDELLINEN PERUSTA udet yhteisölle oli myönnettävä.
Articles 2, 3-3b, 8-8e, 39, 48-51, 75, 100-103, 117-127, 130a-f and 235 of the EC Treaty, Protocol (No 14) to the TEU on social policy, Articles 1, 2 and 30-39 of the Euratom Treaty and Articles 2, 3,46, 54-56, 58 and 68-69 of the ECSC Treaty.
EY:n perustamissopimuksen 2, 3­3 b, 8­8 e, 39, 48­51, 75, 100­103, 117­127, 130 a­f, 235 artikla; Euroopan unionista tehdyn sopimuksen pöytäkirja (nro 14) sosi­aalipolitiikasta, Euratom­sopimuksen 1, 2 ja 30­39 artikla ja EHTYn perustamissopimuksen 2, 3, 46, 54­56, 58 ja 68­69 artikla.
Full employment, improvement of living and working con ditions, involvement of management and labour in economic and social policy decisionmaking as well as economic and social cohesion.
Täystyöllisyys, elin­ ja työolojen parantaminen, työ­markkinaosapuolten osallistuminen taloutta koskevien ja sosiaalipoliittisten päätösten tekoon sekä sosiaalinen ja taloudellinen yhteenkuuluvuus.
At the same time, Parliament became more involved in the decisionmaking procedure since Article 118a is subject to the cooperation procedure.
Samalla Euroopan parlamentti otettiin suuremmassa määrin mukaan päätöksentekomenettelyyn, koska 118 a artiklaan sovelletaan yhteistoimintamenettelyä.
The reasoning behind the introduction of Article 118a was partly the wish to secure higher and more uniform standards for the working environment for the benefit of all employees and partly the fact that Implementation of the internal market made it essential to bring in rules preventing 'social dumping', i.e. companies moving to areas with lower standards in order to gain a competitive edge.
118a artiklan sisällyttäminen sopimukseen perustui toisaalta toiveeseen taata paremmat ja yhtenäisemmät työym päristöä koskevat normit kaikille työntekijöille, toisaalta siihen, että sisämarkkinoiden toteuttamisen kannalta oli välttämätöntä ottaa käyttöön säännöt, jotka estivät "sosiaalisen polkumyynnin", so. sen, että yritykset siirsivät toimintansa halvemmille alueille saadakseen siitä kilpailuetua.
The Single European Act also emphasized the importance of strengthening economic and social cohesion in the Community, which was reflected in the new Articles 130ad.
Euroopan yhtenäisasiakirjassa painotettiin myös yhteisön taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisen tärkeyttä, joka ilmaistiin uusissa artikloissa 130 a-d.
The Community's enlargement to include Greece, Spain and Portugal had now made it important to reduce the inequalities between the various regions in the Community.
Kreikan, Espanjan ja Portugalin liityttyä yhteisön jäseniksi oli nimittäin käynyt tärkeäksi pienentää yhteisön eri alueiden välisiä eroja.
These new articles together with the changes to the articles concerning the European Social Fund (Articles 123-125) opened the way to reorganization of the Structural Funds, including the Social Fund (*4.8.2.).
Nämä uudet artiklat sekä Euroopan sosiaalirahastoa koskeviin artikloihin (123-125 artiklat) tehdyt muutokset mahdollistivat rakennerahastojen mm. sosiaalirahaston (*4.8.2.) uudelleenorganisoinnin.
There was a growing recognition among many on the European scene, including Parliament, that, when imple menting the internal market, greater account should be taken of the social aspects or what is known as the 'social dimension'.
Monet eurooppalaiset toimijat, mm. Euroopan parlamentti, alkoivat lisääntyvässä määrin tunnustaa, että sisämarkkinoiden toteuttamisen yhteydessä olisi otettava paremmin huomioon sosiaaliset näkökohdat, nk. "sosiaalinen ulottuvuus".
The Community Charter of the fundamental social rights of workers
Yhteisön peruskirja työntekijöiden sosiaalisista perusoikeuksista
In Strasbourg in December 1989 the Heads of State and Government of 11 Member States - with the UK opting out - adopted the Community Charter of the fundamental social rights of workers or 'Social Charter" for short.
Yhdentoista jäsenvaltion (Yhdistyneen kuningaskunnan anottua poikkeusta) valtion ja hallituksen päämiehet hyväksyivät joulukuussa 1989 Strasbourgissa yhteisön peruskirjan työntekijöiden sosiaalisista perusoikeuksista, "sosiaalisen peruskirjan". Se perustuu mm.
Based on the Council of Europe's Social Charter and the ILO's Conventions, it lays down a range of social rights that are to be guaranteed in the European labour market.
Euroopan neuvoston sosiaaliseen peruskirjaan ja ILO:n sopimuksiin, ja siinä vahvistetaan joukko Euroopan työmarkkinoilla taattavia sosiaalisia oikeuksia.
The Charter is a political declaration of intent and, as such, is not legally binding.
Sopimus on poliittinen ohjelmanjulistus eikä sellaisenaan juridisesti sitova.
Social policy was considered as an adjunct to economic policy and remained broadly speaking an accompanying policy.
Sosiaalipolitiikkaa pidettiin talouspolitiikan lisänä ja siitä tuli lähinnä myötäilypolitiikkaa.
The only practical achievements recorded between 1958 and 1974 (despite many initiatives by Parliament) were therefore the implementation of freedom of movement for migrant workers and the associated social security arrangements (*4.8.4.) and the establishment of the European Social Fund (*4.8.2.).
(Euroopan parlamentin monista aloitteista huolimatta) ainoat konkreettiset tulok­set, joita vuosien 1958 ja 1974 välisenä ajanjaksona saavutettiin, olivat siksi työvoiman vapaan liikkuvuuden ja siihen liittyvän sosiaaliturvan (*4.8.4.) toteuttaminen sekä Euroopan sosiaalirahaston (*4.8.2.) perustami­nen.
In 1974 the Council adopted the first programme of social action, emphasizing the need to ensure close cooperation in the social field.
Neuvosto hyväksyi vuonna 1974 ensimmäisen sosiaalisen toimintaohjelman, jossa se painotti, että on välttämätöntä taata tiivis yhteistyö sosiaalialalla.
This programme initiated a more active social policy in the 70s.
Tämä ohjelma oli alku 70­luvun aktiivisemmalle sosiaalipoliti­ikalle.
In order to meet the action programme's objectives of improving living and working conditions for particularly vulnerable groups in society, the Council adopted directives (on equal opportunities (*4.8.7.) and on health and safety at work (*4.8.5.) as well as action programmes for the disabled, the poor and the elderly (*4.8.8.).
Toimintaohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi eri­tyisen haavoittuvien yhteiskuntaryhmien elin­ ja työolojen parantamisen osalta neuvosto hyväksyi sekä direktiivejä (tasa­arvosta [*4.8.7.] ja työterveydestä ja ­turvallisuudesta [*4.8.5.]) että vammaisille, köyhille ja ikääntyneille henkilöille tarkoitettuja toimintaohjelmia (*4.8.8.).
As a result, several proposals have still not been adopted (as at 6 December 1996) (see COM(95) 0184), e.g. the proposals on employee participation (*4.8.6.), atypical work, freedom of movement, physical and chemical agents and the proposal to assist workers with
Työntekijöiden työehtojen ja oikeusaseman parantamista yrityksissä (*4.8.6.) koskevan toimintao­hjelman tavoitteen osalta neuvosto hyväksyi 1970­luvulla direktiivit joukkoirtisanomisista (dir.
Public Enterprises) and ETUC (European Trade Union Confederation).
Yhteiset politiikat palaisen yritysneuvoston perustamisesta (ks. *4.8.6.) ja neuvoston direktiivin 96/34/EY UNICE:n (Euroopan yhteisöjen teollisuusliitto), CEEP:n (Julkisten yritysten Euroopan keskus) ja CES:n (Euroopan ammatillisen yhteistyöjärjestö) tekemästä vanhempainlomaa koskevasta puitesopimuksesta.
(A proposal on parental leave had been blocked in the Council for several years).
(Vanhempainlomaa koskeva ehdotus ei ollut edennyt neuvostosta moniin vuosiin.)
In an attempt to break the deadlock on important proposals and in the light of the success with the parental leave directive, management and industry are currently in the process of negotiating rules for atypical work (in accordance with the procedure under Article 4 of the Agreement).
Tärkeiden ehdotusten eteenpäin viemiseksi ja onnistuttuaan saamaan vanhempainlomaa koskevan direktiivin hyväksytyksi, työmarkkinaosapuolet neuvottelevat parhaillaan (sopimuksen 4 artiklassa mainitun menettelyn mukaisesti) "epätyypillistä" työtä koskevista säännöistä. nöistä.
reduced mobility (*4.8.8.).
Tulevaisuudennäkymät sistä ja kemiallisista agenteista sekä ehdotusta liikuntarajoitteisten työntekijöiden liikkuvuudesta (*4.8.8.).
The Council adopted Directive 91/533/EEC on the obligation on employers to inform employees of the conditions applicable to their employ ment relationship but, otherwise, the main success has been the adoption of directives concerning health and safety of employees at work (Article 118a).
Neuvosto hyväksyi direktiivin 91/533/ETY työnantajien velvollisuudesta tiedottaa työntekijöille työsopimusten ehdoista, mutta muutoin se onnistui parhaiten hyväksymään työterveyttä ja -turvallisuutta (118 a artikla) koskevia direktiivejä.
For example, the directives on working time, the protection of pregnant women and young people in the workplace and on health and safety at work for temporary employees were adopt ed by the Council on the basis of this article.
Neuvosto hyväksyi tämän artiklan perusteella mm. direktiivit työajasta, raskaana olevien suojelusta, nuorten työntekijöiden suojelusta sekä tilapäistyöntekijöiden työterveydestä ja -turvallisuudesta.
Since the introduction of Article 118a, Parliament, the Council and the Commission have held divergent views on its inter pretation.
Euroopan parlamentilla, neuvostolla ja komissiolla on siitä lähtien, kun 118 a artikla sisällytettiin perustamissopimukseen, ollut eri näkemykset sen tulkinnasta.
In 1994 the UK Instituted proceedings against the Council in the European Court of Justice (Case C84/94) with a petition for annulment of the directive on working time on the grounds that Article 118a should be subject to a narrow interpretation and did not therefore provide a basis for adopting rules on working time.
Yhdistynyt kuningaskunta nosti vuonna 1994 yhteisöjen tuomioistuimessa neuvostoa vastaan kanteen (asia C84/94), joka sisälsi vaatimuksen työaikadirektiivin peruuttamisesta, koska kanteen nostaja katsoi, että 118 a artiklaa olisi tulkittava ahtaammin ja ettei se siksi oikeuttanut hyväksymään työaikaa koskevia sääntöjä.
The Court ruled in its judgment of 12 November 1996 that Article 118a should not be interpreted restrictively.
Tuomioistuin totesi 12.11.1996 antamassaan päätöksessä, että 118 a artiklaa ei pitäisi tulkita ahtaammin.
This important judgment underpins Parliament's view that Article 118a should be interpreted broadly.
Tämä tärkeä päätös tukee Euroopan parlamentin näkemystä, että 118a artiklaa olisi tulkittava laajasti.
The Treaty on European Union (TEU)
Sopimus Euroopan unionista (SEU)
The Maastricht Treaty increases the Community's powers in the social and employment spheres.
Maastrichtin sopimus laajentaa yhteisön toimivaltuuksia sosiaalipolitiikan alalla.
From now on, the Community is supposed not only to work towards raising living standards but also to ensure a high level of social protection.
Yhteisön ei tämän jälkeen tule pyrkiä vain elintason parantamiseen, vaan sen tulee myös taata korkea sosiaaliturvan taso.
The Social Fund's remit (*4.8.2.) is widened and a whole new section is inserted on education and vocational training (*4.16.0.).
Sosiaalirahaston (*4.8.2.) tehtäviä laa jennetaan ja niihin sisällytetään täysin uusi koulutusta ja ammatillista koulutusta koskeva luku (M.16.0.).
(The codecision procedure must be used for education and the cooperation proce dure for vocational training).
(Koulutuksen osalta käytetään yhteispäätösmenettelyä, ammatillisen koulutuksen osalta yhteistoimintamenettelyä.)
The adoption of the Maastricht Treaty means that two sets of rules now apply in the social and employment areas: the EC Treaty cover ing all 15 Member States and the Agreement set out in the 'Protocol (No 14) on social policy' from which the UK opted out.
Maastrichtin sopimuksen hyväksymisen jälkeen sosiaalipolitiikkaan sovelletaan kaksia määräyksiä: EYn perustamissopimusta, joka koskee kaikkia 15 jäsenvaltio ta, sekä sosiaalipolitiikkaa koskevaan pöytäkirjaan (nro 14) sisältyvää sopimusta, jota Yhdistynyt kuningaskunta ei ole allekirjoittanut.
Even though one of the aims of the TEU is to ensure a high level of employment, responsibility rests with the Member States.
Vaikka SEU:n yhtenä tavoitteena on korkean työllisyystason takaaminen, toimivaltuudet tähän on jäsenvaltioilla.
The rate of unemployment has continued to rise since the late 70s and is now almost 11% corresponding to more than 18 million jobless in the EU.
Työttömyys on 1970-luvun lopusta lähtien jatkuvasti pahentunut ja on nyt melkein 11 %, mikä merkitsee, että EU:ssa on yli 18 miljoonaa työtöntä.
This is an unacceptable state of affairs and, at the European Council's meeting in Essen in December 1994, it was decided that the Member States should improve the coordination of their policies and measures and con centrate their efforts aimed at to boosting employment on five main areas: (1) more investment in occupational training; (2) ensuring that growth creates jobs; (3) reducing indirect labour costs; (4) a more effective labour market policy; (5) initiating measures for groups threatened with exclusion from the labour market.
Tämä on kestämätön tilanne, ja Eurooppaneuvoston Essenissä joulukuussa 1994 pitämässä kokouksessa päätettiin, että jäsenvaltioiden on koordinoitava politiikkansa ja toimintansa paremmin ja keskitettävä työllisyydenedistämistoimensa viidelle pääalueelle: 1) investointien lisääminen ammatilliseen koulutukseen, 2) työpaikkoja luovan kasvun aikaansaaminen, 3) välillisten työvoimakustannusten vähentäminen, 4) työmarkkinapolitiikan tehostaminen ja 5) toimien toteuttaminen niiden ryhmien hyväksi, jotka ovat vaarassa syrjäytyä työmarkkinoilta.
However, the over all situation in the EU has not markedly improved even though the Member States have stepped up their efforts.
Tilanne ei ole toistaiseksi kokonaisuudessaan mitenkään olennaisesti parantunut EU:ssa, vaikka jäsenvaltiot ovatkin tehostaneet toimiaan.
In June 1996, the Commission therefore presented a communication on 'Action for employment in Europe: a confidence pact' (CSE(96)1) launching additional measures to boost employment with a view to securing joint action by the public authorities and the social partners as part of a coordinated strategy.
Komissio antoi siksi kesäkuussa 1996 tiedonannon toiminnasta työllisyyden parantamiseksi Euroopassa (luottamussopimus, (CSE(96)1), jossa määritellään lisätoimet työllisyyden edistämiseksi, saadakseen julkiset viranomaiset ja työmarkkinaosapuolet neuvottelemaan koordinoidun ja yhtenäisen toiminta suunnitelman puitteissa.
The Agreement contains two significant innovations:
— päätöksiä voidaan tehdä määräenemmistöllä seuraavilla aloilla:
— a major boost for the role of management and labour (*4.8.6.);
• työympäristön parantaminen työntekijöiden suojelemiseksi; jelemiseksi;
— decisions can be taken by qualified majority in the following areas:
Euroopan parlamentti piti vuonna ylimääräisen istunto jakson, jossa käsiteltiin työttömyyden lisääntymistä ja taantumista uusien työpaikkojen luomisessa.
• improvements in the working environment to protect employees;
Parlamentti on sittemmin lukuisissa päätöslauselmissa vahvistanut, että työttömyyden vähentäminen on yhteisön suurin yksittäinen haaste.
• working conditions; • information and consultation of workers;
• • työehdot; työntekijöille tiedottaminen ja heidän kuulemisensa;
• equal opportunities for men and women on the labour market and equal treatment at work;
• miesten ja naisten tasa-arvoiset mahdollisuudet työ markkinoilla ja tasavertainen kohtelu työssä;
• occupational integration of people excluded from the labour market.
• työmarkkinoilta syrjäytyneiden henkilöiden integrointi työelämään.
Parliament was positive about the initiatives taken at the Essen Summit and the proposed confidence pact.
Euroopan parlamentti suhtautui myönteisesti Essenin huippukokouksen tekemiin aloitteisiin sekä ehdotettuun luottamussopimukseen.
In its resolution of 13 March 1996 [1] on the IGC, Parliament confirms that employ ment policy should be a central element in the Union's policies and that a new chapter should be included in the Treaty entitled 'Union for employment'. Parliament has been particularly active in seeking to bring about equality of opportunity between men and women and has also focused on improving conditions for the most vulnerable groups in society: the disabled, the poor, the elderly and migrant workers.
Parlamentti vahvistaa hallitusten välistä konferenssia koskevassa, 13.3.1996 [1] antamassaan päätöslauselmassa, että työllisyyspolitiikan on oltava keskeinen osa unionin politiikkaa ja että perus tamissopimukseen on sisällytettävä uusi luku, jonka aiheena on "unionin pyrkimykset työllisyyden edis-
On the basis of the Agreement, 14 Member States have adopted two important pieces of legislation: Council Directive 94/45/EC on the introduction of European works councils (*4.8.6.) and Council Directive 96/34/EC on the framework agreement on parental leave concluded by UNICE (Union of Industrial and Employers' Confederations in Europe, CEEP (European Centre of
Sopimuksen perusteella 14 jäsenvaltiota on hyväksynyt kaksi tärkeää säädöstä: direktiivin 94/45/EY euroop
Common policies
Yhteiset politiikat tämiseksi".
March 1996 setting out its political priorities for the IGC, Parliament demanded qualified majority voting and application of the codecision procedure in the field of social affairs and employment.
tarpeen luoda tasapaino taloudellisen kehittymisen ja sosiaalisen edistymisen välille, ja se on alusta alkaen tukenut ajatusta "sosiaalisesta peruskirjasta".
The Agreement in Protocol No 14 must be enhanced and Incorporated in the Treaty.
Euroopan parlamentti toivoo myös, että yhteisön toimintaalaa sosiaali- ja työmarkkinapolitiikassa laajennetaan.
The key principles in the Social Charter must be incorporated in the Treaty and the new Treaty must contain a require ment that the Commission table proposals according to a fixed timetable.
Sosiaalisen peruskirjan tärkeimmät periaatteet on lisättävä perustamissopimukseen, ja uuteen sopimukseen on sisällytettävä velvoite, että komission on esitettävä ehdotuksensa tietyn aikataulun mukaisesti.