natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These inequalities have implications for the participation of women and men respectively among various target groups of the transport sector.
Tasa-arvon esteet vaikuttavat naisten ja miesten osuuteen liikenteen eri kohderyhmissä.
They are influenced by the lack of gender balance among decision-makers in the field. They reflect gender differences in the distribution of resources (such as a private car) and reinforce existing inequalities with regard to time constraints (to the extent that a private car represents time efficiency).
Tasa-arvon esteistä johtuu, että naiset ja miehet eivät ole yhtäläisesti edustettuina alan päätöksentekijöiden joukossa, ne ilmentävät sukupuolten välisiä eroja resurssien jakautumisessa (esimerkiksi auton käyttö) ja pahentavat tasa-arvon puutetta ajankäytössä (jos yksityisauton käyttö edustaa tehokasta ajankäyttöä).
The decisionmaking process within the family regarding the use of a limited resource, such as the family car, is likely to be influenced by social norms and values as to the relative importance attributed to the needs of the husband and wife respectively.
Perheessä tehtyihin päätöksiin rajallisten voimavarojen, kuten perheen auton, käytöstä vaikuttavat todennäköisesti ne sosiaaliset normit ja arvot, jotka koskevat aviomiehen ja vaimon tarpeiden suhteellista arvostusta.
Example: When regulating working time, or the rights and constraints pertaining to part-time work, the gender differences in time spent in paid and unpaid work should be taken into account.
Esimerkki: Säädeltäessä työaikaa tai osa-aikatyöhön liittyviä oikeuksia ja rajoituksia olisi otettava huomioon sukupuolten väliset erot siinä, kuinka paljon aikaa käytetään palkkatyöhön ja palkattomaan työhön.
The large majority of part-time workers are female.
Naisia on huomattavasti miehiä enemmän osa-aikaisina työntekijöinä.
Women spend on average two thirds of their working time in unpaid activities; men only one third.
Naiset käyttävät keskimäärin kaksi kolmasosaa työajastaan palkattomiin tehtäviin ja miehet vain yhden kolmasosan.
These are differences which impact on the participation by gender (level of economic activity), and on the distribution of resources (time, income, career opportunities).
Nämä erot vaikuttavat sukupuolten osallistumiseen (taloudellisen toiminnan taso) ja resurssien (aika, tulot, mahdollisuudet edetä uralla) jakautumiseen.
Norms and values contribute to gendered choices in education and career and in the internal distribution in households of tasks and responsibilities.
Normit ja arvot edistävät sitä, että koulutus- ja uravalinnat sekä kotityön ja siihen liittyvien velvollisuuksien jako päätetään sukupuolen perusteella.
Differences in rights pertaining to full-time and part-time workers will impact differently on women and men.
Koko- ja osa-aikaisten työntekijöiden erilaiset oikeudet vaikuttavat naisiin ja miehiin eri tavoin.
ment will help prevent 'your' policy proposal from further reinforcing existing differences — in participation, distribution of resources, discriminatory norms and values and structural direct or indirect discrimination. crimination.
sien jakautumisessa tai vahvistaa syrjiviä normeja ja arvoja sekä suoraa tai välillistä rakenteellista syrjintää.
It should be borne in mind that both women and men are bearers of gender roles.
On muistettava, että sukupuoliroolit vaikuttavat naisten ja miesten käyttäytymiseen.
Policies are gender-sensitive if they take into account the particularities pertaining to the lives of both women and men, while aiming at eliminating inequalities and promoting an equal distribution of resources.
Toimintapolitiikat ovat sukupuolisensitiivisiä, jos niissä otetaan huomioon naisten ja miesten elämän erityispiirteet, pyritään poistamaan tasa-arvon esteitä ja edistämään resurssien tasapuolista jakautumista.
Not only women, but also men and society at large stand to gain from gender equality and an equal distribution by gender of benefits, tasks and responsibilities.
Sukupuolten välinen tasa-arvo ja etujen, tehtävien ja velvollisuuksien tasapuolinen jakaminen hyödyttää yhtä hyvin naisia ja miehiä kuin koko yhteiskuntaa.
Article 119(4) of the Treaty of Amsterdam explicitly allows positive action in the field of employment and vocational activities in favour of the underrepresented sex.
Amsterdamin sopimuksen 119 artiklan 4 kohdassa nimenomaisesti sallitaan sellaiset työelämään ja työtehtäviin liittyvät positiiviset toimenpiteet, jotka suosivat aliedustettua sukupuolta.
Example: In the framework of the action plan for the single market, employment desegregation will need to be seriously addressed as one approach to eliminating labour market rigidities^).
Esimerkki: Yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelman yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota työelämässä tapahtuvan eriytymisen vähentämiseen yhtenä keinona poistaa työmarkkinoiden jäykkyyksiä (3).
Employment desegregation policies have traditionally aimed at widening the occupational choices of women.
Työelämässä tapahtuvaa eriytymistä koskevissa toimintalinjoissa on tavallisesti pyritty laajentamaan naisten mahdollisuuksia hakeutua eri ammatteihin.
While these efforts need to be main tained, they need to be complemented by positive action aimed at promoting the participation of men in 'female' professions (horizontal gender segregation).
Näitä pyrkimyksiä on jatkettava, mutta niitä on täydennettävä positiivisilla toimenpiteillä, joilla edistetään miesten osallistumista naisvaltaisiin ammatteihin (sukupuolten horisontaalinen eriytyminen).
The current division of labour by gender is a barrier to labour market flexibility and restricts the number of potential candidates for any vacancy.
Nykyinen sukupuolen mukaan tapahtuva työnjako haittaa työmarkkinoiden joustavuutta ja supistaa mahdollisten työpaikan hakijoiden joukkoa.
The 'glass ceiling' remains a barrier to female access to high-level posts (vertical gender segregation).
Ns. lasikatto estää naisia pääsemästä korkean tason tehtäviin (sukupuolten vertikaalinen eriytyminen).
With the current demographic trend towards an ageing of the population and increased workforce participation by women, employment opportunities in the care sector (child, elderly and other dependant care) are likely to increase.
Väestökehitykselle on nykyisin tyypillistä väestön vanheneminen ja naisten työssäkäynnin lisääntyminen, joten hoitoalalla (lasten-, vanhusten ja muiden jatkuvaa hoitoa tarvitsevien hoito) syntyy todennäköisesti uusia työtilaisuuksia.
Incentives measures (rights) to promote male participation in the care sector could help in meeting an increasing demand for labour in this sector.
Kannustavat toimenpiteet (oikeudet), joilla edistetään miesten osallistumista hoitoalan työhön, saattaisivat auttaa tyydyttämään alan kasvavan työvoimatarpeen.
This could offer new job opportunities for unskilled and semi-skilled men, while at the same time promoting a more equal pattern of work distribution
Kouluttamattomille ja huonosti koulutetuille miehille tarjoutuisi tällöin mahdollisesti työtä, ja samalla voitaisiin edistää työn tasaisempaa jakautumista naisten ja miesten
The role of women, OECD, Paris, 1992 for an exposition of the relation between employment segregation and labour market rigidities.
The role of women" (Rakennemuutoksen muokkaaminen ja naisten rooli, Parüsi 1992), jossa käsitellään työelämässä tapahtuvan eriytymisen ja työmarkkinoiden jäykkyyksien välistä suhdetta.
between women and men.
kesken.
Positive action in favour of men to a care ful selection of professions related to child care (child care, child welfare, primary school), has been initiated in Norway.
Norjassa on jo ryhdytty positiivisiin toimenpiteisiin miesten suosimiseksi tarkoin valituissa lastenhoitoon liittyvissä ammateissa (lastenhoito, lastensuojelu, peruskoulun ala-aste).
The idea is that new male role models will impact positively on the gender socialisation of boys and girls.
Taustalla on ajatus, jonka mukaan miehen uudet roolimallit vaikuttavat myönteisesti poikien ja tyttöjen sukupuolisosialisaatioon.
It might also contribute to modifying existing norms and values regarding men's and women's work.
Lisäksi näin toimimalla voitaisiin edistää miesten ja naisten työtä koskevien normien ja arvojen muuttumista.
The problem of low pay in the 'female' professions (resources) is an additional barrier to the successful recruitment of men to these occupations.
Palkkataso saattaisi kuitenkin nousta, jos nykyistä useampi mies työskentelisi näissä ammateissa.
A better representation of men in these professions would, however, be likely to impact positively on the wage levels.
Toisaalta esimerkiksi lennonjohtojärjestelmiä tai myytäväksi tarkoitettujen maataloustuotteiden kokoa tai muotoa koskevilla toimintalinjoilla on tuskin merkitystä tässä yhteydessä.
Employment in Europe 1998
Työllisyys Euroopassa 1998
Jobs for people — people for jobs: turning policy guidelines into action
Työntekijälle työpaikka — työpaikalle sopiva työntekijä poliittisista suuntaviivoista käytännön toimiin
Employment & social affairs European Commission
Työllisyys & . sosiaaliasiat Euroopan komissio
Jobs for people — people for jobs: turning policy guidelines into action
Työntekijälle työpaikka - työpaikalle sopiva työntekijä: poliittisista suuntaviivoista käytännön toimiin
Employment & social affairs Employment and European Social Fund
Työllisyys & sosiaaliasiat Työllisyys ja Euroopan sosiaalirahasto Euroopan komissio
European Commission Directorate-General for Employment, Industrial Relations and Social Affairs Unit V/A.1
Työllisyys-, työmarkkinasuhdeja sosiaaliasiain pääosasto Yksiköstä V/A. 1
Document drawn up on the basis of COM/98/666 final.
Asiakirjan KOM/98/666 lopullinen perusteella laadittu asiakirja.
Jobs for people — people for jobs: executive summary
Työntekijälle työpaikka - työpaikalle sopiva työntekijä: tiivistelmä
• While the employment recovery is weaker than in the 1980s, though stronger than the 1970s, the demographic situation is different, with much slower growth in working-age population in the years to come.
Työntekijälle työpaikka - työpaikalle sopiva työntekijä: tiivistelmä ikäjakauma on nyt kuitenkin erilainen: työikäisten määrä kasvaa tulevina vuosina selvästi aiempaa hitaammin.
• For the fifth time in six years, there was a decline in the number of fulltime jobs and parttime jobs accounted for all the net jobs created.
- Viidettä kertaa kuuden vuoden aikana kokopäiväiset työpaikat vähenivät ja työpaikkojen nettolisäys koostui kokonaan osa-aikatyöpaikoista.
The Employment in Europe Report 1998 presents the latest trends in employment and the labour market and provides the analytical background to the review of the employment strategy and the adoption of the Employment Guidelines for 1999.
Vuoden 1998 Työllisyys Euroopassa -raportissa esitetään työllisyyden ja työmarkkinoiden viimeisimmät kehityssuunnat ja tarjotaan analyyttinen tausta työllisyysstrategian tarkistamista ja vuoden 1999 työllisyyspoliittisten suuntaviivojen hyväksymistä varten.
The full impact of the employment strategy and the broader measures promoting an employment-friendly environment will only be felt in the medium and longer-term.
Työllisyysstrategian ja laajempien, työllistävän toimin taympäristön luomiseen tähtäävien toimenpiteiden täydet vaikutukset voidaan nähdä vasta keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä.
The employment strategy is a multi-annual process and sustainable progress will require a continuing commitment over a number of years by the Member States.
Työllisyysstrategia on monivuotinen prosessi, ja todellinen edistys vaatii jäsen valtioilta jatkuvaa panostusta useiden vuosien aikana.
• Unemployment was still 10% in mid 1998, and the rate of longterm unemployment was unchanged at 5%.
Työttömyysaste oli vuoden 1998 puolivälissä edelleen 10 prosenttia ja pitkäaikaistyöttömyysastekin ennallaan eli 5 prosenttia.
• Most of the decline in unemployment since 1994 has favoured men, and the gender gap in unemployment is now almost 3 l < ¿ percentage points.
Sukupuolten työttömyysaste-ero on nyt lähes 3,5 prosenttiyksikköä.
Trends and prospects reveal both encouraging signs and positive outcomes of the policies pursued over recent years.
Työpaikkatarjonnan ja työllistettävyyden viimeaikainen kehitys
They also indicate changes in the nature of labour markets and continuing challenges which must be addressed if the opportunities at hand are to be translated into more and better jobs.
Vuonna 1997 noin 47 prosenttia yli 25-vuotiaista työttömistä miehistä ja naisista oli vailla perusastetta korkeampaa koulutusta, ja kun korkeaa ammattitaitoa edellyttävien työpaikkojen määrä nousi vuosina 1992-1997 vuosittain yli 2 prosenttia, ruumiilliselle työlle perustuvat työpaikat vähenivät huomattavasti.
• In 1997, around 47% of both unemployed men and women over 25 had no educational qualifications beyond basic schooling, and while high-skilled jobs grew by more than 2% a year between 1992 and 1997, manual jobs declined significantly.
Viitteitä on myös työmarkkinoiden luonteen muuttumisesta sekä edelleen kohdattavista haasteista, joihin on vastattava, jotta tarjolla olevia mahdollisuuksia hyödyntämällä saataisiin entistä enemmän ja yhä parempia työpaikkoja.
Employment Guidelines 1999 — deepening the strategy
Vuoden 1999 työllisyyspoliittiset suuntaviivat: strategian syventäminen
• Economic growth recovered in 1997, rising by 2.7%, and there are good prospects for a continuing robust economic performance in spite of the deterioration in the external economic environment.
- Vuonna 1997 talouskasvu elpyi 2,7 prosentilla, ja odotukset vahvan talouskehityksen jatkumisesta ovat korkealla huolimatta ulkoisten talousolojen heikkenemisestä.
Employment rose by some 800,000 in 1997, to bring total employment to 149 million and the employment rate to 60.5%.
- Työllisyys parani vuonna 1997 noin 800 000 työpaikalla, mikä merkitsee 149 miljoonan hengen koko naistyöllisyyttä ja 60,5 prosentin työllisyysastetta.
Women accounted for 62% of the net new jobs created in 1997, a slight decline compared to previous years, and the gender gap in employment rates has fallen to 20 percentage points from 26 percentage points in 1990.
Mikä li työllisyysstrategia pannaan päättäväisesti toimeen ja talouspoliittisten yleislinjojen mukaisen makrotaloudellisen strategian toteuttamisessa onnistutaan, Eu roopan työllisyysaste pitäisi saada kohoamaan tavoitteiden mukaiselle tasolle.
Even in the context of slower than expected growth in the global economy, the macroeconomic fundamentals in Eu rope are robust.
Sukupuolten työttömyysaste-ero pieneni 20 prosenttiyksikköön vuoden 1990 tasosta, joka oli 26 prosenttiyksikköä.
A vigorous implementation of the employment strategy, therefore, combined with a successful pursuit of the macroeconomic strategy set out in the Broad Economic Policy Guidelines should continue to bring about the desired increase in the employment rate in Europe above its present level.
- Reaalipalkat ovat viime vuosina kasvaneet tuottavuutta hitaammin, minkä seurauksena investointien tuottavuus on kasvanut.
The four pillars of the Guidelines provide the framework for the necessary actions. tions.
Palkkojen osuus BKT:sta on EU:ssa nyt huomattavasti pienempi (60%) kuin USA:ssa (66%) ja Japanissa (67%).
In recent years, real wage growth has been lower than the rate of growth of productivity, allowing for an improvement in the profitability of investment, and the share of wages in GDP in the Union (60%) is now significantly lower than in the US (66%) and Japan (67%).
Ensinnäkin on annettava nuorille työmarkkinoiden vaatimuksia vastaavat taidot, jotka ovat sopeutettavissa muutoksiin. Toiseksi työttömillä ja etenkin pitkäaikaistyöttömillä on oltava käytettävissään keinot kohentaa ja ajanmukaistaa taitojaan voidakseen kilpailla tehokkaasti työ-
Tackling the skills gap requires a three-pronged approach to deal with the three dimensions of employability: ployability:
Työllisyys elpyy nyt hitaammin kuin 1980-luvulla, mutta voimakkaammin kuin 1970-luvulla. Väestön
• young people must be given the necessary skills and competency which are relevant to labour market needs and adaptable to change; shared prosperity.
Naisten ja miesten tasa-arvon edistäminen markkinoilla.
Training is a key element. People need to be equipped with the skills necessary for them to adjust effectively to changes in the way they carry out their work.
Lisäksi valtion, työmarkkinaosapuolten ja yksittäisten ihmisten on pyrittävä yhteistoimin sellaiseen yhteiskuntaan, jossa elinikäinen oppiminen on kiinteä osa työllisyyspolitiikkaa.
• the unemployed and particularly the longterm unemployed must have access to the means to upgrade and/or update their skills to compete effectively in the labour market;
Ensimmäisen pilarin ennaltaehkäisevän lähestymistavan perustana on pyrkimys tunnistaa kaikkein riskialtteimmassa tilanteessa olevat jo varhain ja ryhtyä viipymättä selvittämään heidän ongelmiaan ja parantamaan heidän työllistettävyyttään.
The modernisation of work must be based on a part nership approach between the social partners and between these and government in order to create an appropriate framework.
Erityisesti kolme ensimmäistä suuntaviivaa ovat olennaisia käsiteltäessä työttömillä ja nuorilla ole vien ja heiltä vaadittavien taitojen välistä kuilua.
Greater adaptability in enterprises should be accompanied by more progress in deregulating product and service markets to facilitate increased productivity and job creation.
Tämä taitovaje on määritelty laajasti, ja sen yhteydessä tarkastellaan muodollisen pätevyyden lisäksi myös työtaitoja ja kokemusta.
• governments, social partners and individuals must combine their efforts to create a society where life long learning is an integral part of an active employment policy.
Sukupuolten työttömyysaste-eroja on vähennettävä tukemalla aktiivisesti naisten työllisyyden kasvua.
Promoting equal opportunities between women and men
Tämä on keskeistä pyrittäessä nostamaan unionin yleistä työllisyysastetta.
The preventive approach of the first pillar, based on early identification of those most at risk and early action to deal with their problems, is designed to improve employability head-on.
Koulutustason nousu lisää naisten työllisyyttä, mutta on selvää, että perhetilanne edelleen vaikuttaa siihen voimakkaasti.
The first three guidelines, in particular, are fundamental to addressing the problem of the skills gap of the unemployed and young people, defined in a broad sense to include not just formal qualifications but work skills and experience.
Kysynnän kannalta tärkeitä ovat joustavat työjärjestelyt, mutta unionin pohjoisosissa tuki-ja tiettyjen muiden palvelujen kehitys on ollut tärkein naisten työmarkkinoille siirtymistä edistänyt tekijä.
Reducing the gender gap in unemployment by actively supporting higher employment rates of women is an essential step towards raising the overall employment rate in the Union.
Euroopan työllisyysstrategiassa kehotetaan jäsenvaltioita vähentämään sukupuolieroja parantamalla hoitopalvelujen saatavuutta ja antamalla naisille ja miehille mahdollisuus palata työhön tauon jälkeen.
While increasing educational attainment promotes participation of women, it is clear that family circumstances still affect participation markedly.
Jo alkanutta myönteistä kehitystä on edistettävä ottamalla sukupuolen merkitys entistä paremmin huomioon työmarkkinapolitiikassa. politiikassa.
On the demand side, flexible working arrangements are important, but the development of support facilities and certain service activities has been the major factor in facilitating the entry of women into the labour market in Northern Europe.
Yrittäjäkulttuuri ei ole kehittynyt EU:ssa niin pitkälle kuin Yhdysvalloissa. Yrittäminen on tunnustettava ammatiksi ammattien joukossa, ja yrittäjätaidot on otettava osaksi opetussuunnitelmaa koko koulutusjärjestelmässä.
The culture of entrepreneurship is not as well developed in the EU as in the United States.
Työllisyyden tukeminen muussa yhteisön politiikassa
Entrepreneurship as a profession must be promoted and entrepreneurial skills integrated in curricula throughout the educational system.
Amsterdamin sopimuksessa tunnustetaan yksiselitteisesti yhteisön muun politiikan merkitys työllisyydelle.
Providing a stable macroeconomic environment is a critical element in reducing uncertainty and creating the conditions for enterprises to flourish.
Tässä raportissa tarkastellaan kahta osa-aluetta, joilla vaikutukset ovat erityisen merkittäviä.
The European employment strategy calls on Member States to reduce the gender gap, to raise levels of access to care services and to enable women and men to return to the labour market after an absence.
Yrittäjätyönantajat ja itsenäiset ammatinharjoittajat käsittävät 13 prosenttia kaikista maatalouden ulkopuolisista työpaikoista. Pkyritysten osuus koko ta louden työpaikoista on noin puolet.
Integrating the gender perspective better into labour market policy is one way of encouraging underlying trends to develop.
Muista työpaikoista 19 prosenttia on suurissa organisaatioissa kunnallisten palvelujen alueella, 25 prosenttia yksityisissä suuryrityksissä ja loput maataloudessa.
Supporting employment in other Community policies
Yritysten ja työntekijöiden sopeutumiskyvyn edistäminen
Self-employment and successful small businesses are crucial to the future development of employment in the European Union.
Työn organisointitapaa on nykyaikaistettava, jotta voi daan parantaa eurooppalaisten yritysten tuottavuutta, työelämän laatua ja työvoiman työllistettävyyttä.
Employers and the self-employed account for 13% of total non-agricultural employment.
Euroopan on kuljettava vahvalla ammattitaidolla, luottamuksella ja laadulla kivettyä tietä, jolla voidaan lisätä tuottavuutta ja luoda laajalle jaettavissa olevaa hyvin vointia. Keskeistä on koulutus.
The Amsterdam Treaty explicitly recognised the impact of other Community policies on employment.
Kuten muillakin aloilla, ympäristöpolitiikan ja -painotusten muuttumisen työllisyysvaikutukset ovat uusille toiminta-aloille ja uuden teknologian käyttöön siirtymisestä syntyvien positiivisten ja negatiivisten työllisyysvaikutusten summa.
This report examines two areas in which this impact is particularly important.
Valtion keskeinen tehtävä on luoda sopiva toimintaympäristö, jossa tuotteiden ja palveluiden hinnat suhteutetaan niiden aiheuttamien ympäristöhaittojen kustannuksiin ja jossa investointipäätökset tehdään -ja siten myös uudet työpaikat luodaan - kestävin perustein.
The modernisation of the organisation of work is essential in order to improve the productivity of Eu ropean firms, the quality of working life and the employability of the work force.
Työn modernisoinnille suotuisaa toimintaympäristöä luotaessa on toimittava kumppanuusperiaatteen mukaisesti.
Instead of the low road of social dumping, Europe needs to follow the high road of high skill, high trust and high quality in order to improve productivity and create a widely-
Periaatetta on toteutettava yhtäältä työmarkkinaosapuolten ja toisaalta työmarkkinaosapuolten ja valtion välillä. Yritysten sopeutumiskyvyn lisäämisen ohella tarvitaan ripeämpiä toimia tavara- ja palvelumarkkinoiden sääntelyn purkamiseksi.
• The activation of labour market policies — an essential element in the employment strategy — through the restructuring of public expenditure was specifically noted by the Florence European Council.
Unionin laajentuminen vaikuttaa työllisyystilanteeseen sekä nykyisissä että mahdollisissa uusissa jäsenvaltioissa.
Best practice in some Member States demonstrates that it is both necessary and possible to restructure public expenditure without prejudice to the objectives of fiscal consolidation.
Hakijamaiden liittyessä unioniin Amsterdamin sopimus ja työllisyysstrategia ovat osa yhteisön sään-
Jobs for people — people for jobs: executive summary
Työntekijälle työpaikka - työpaikalle sopiva työntekijä: tiivistelmä nöstöä.