natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This raises two ques tions. Is this extension of the Community's sphere of influence justified?
Euroopan unioni on myös myöntänyt varoja projekteihin ja eri tahoille, jotta ne voivat sopeutua yhteisösääntöihin.
Indeed, is it legitimate, since every Member State has its own democratic system which ensures that the needs and expectations of its citizens are met?
Noin 1,2 miljardia ecua varattiin vuosiksi 1989—1993 tukemaan jälkeenjääneiden alueiden ympäristöä tukevia projekteja.
Protecting the environment is not merely a question of stricter standards and tougher regulations.
Sisämarkkinoihin liittyvän yhteisön politiikan myötä yhteisön toiminta on laajentunut asteittain uusille alueille.
The Union also funds specific projects and promotes compliance with Community legislation.
Eurooppalaisuus koskettaa nyt kansalaisen elinpiiriä laajasti vastaamalla yhteiskunnan konkreettisiin haasteisiin, joita ovat ympäristönsuojelu, terveydenhuolto, kuluttajan oikeudet, kilpailu ja turvallisuus liikenteen alalla sekä koulutus ja kulttuuri.
For example, ECU 1.2 billion has been allocated to environment-protection projects in less-developed regions over the period 1989-93.
Onko tämänkaltaisen Euroopan syntyminen sitten tarpeellista tai edes oikeutettua, kun jokaisessa jäsenvaltiossa on toimiva demokraattinen järjestelmä, jossa kan sallisesti ja alueellisesti kyetään vastaamaan kansalaisten odotuksiin ja tarpeisiin?
The simple answer to both questions is that there is no choice. The sheer scale of some problems means that they transcend borders and call for concerted action.
Vastaus on selvä: jotkut ongelmat ovat niin laajoja, et tä ne ylittävät valtioiden väliset rajat, ja siksi vaadittavat toimet täytyy keskittää.
In many cases only the Community is in a position to regulate and provide the necessary funding.
Moniin ongelmiin löydetään ratkaisu yhteisötason tehokkaista säännöksistä ja useista sopivista rahallisista keinoista.
In some instances, the Union's response has opened the way to progress, inspired others to act, and created potential which is still not being exploited to the full.
On jopa todettu, että yhteisötason ratkaisut ovat useissa tapauksissa olleet edistyksellisiä, ja siksi niitä kannattaa hyödyntää laajemminkin.
The Union is convinced that Europe's future depends on its ability to keep up in the technology race.
Euroopan unioni on vakuuttunut siitä, että Euroopan tulevaisuus on riippuvainen eurooppalaisten kyvystä pysyä teknologisessa kilpailussa mukana.
From the outset it recognized the dynamic effect of joint research and its potential as an investment in the future.
Euroopan yhteisö on alusta alkaen arvioinut oikein tutkimuksen merkityksen Euroopan tulevaisuudelle.
Euratom, established in 1958 at the same time as the EEC, was devoted to cooperation on the peaceful uses of nuclear energy.
Euroopan talousyhteisön rinnalle perustettiin jo vuonna 1958 Euroopan atomienergiayhteisö (Euratom), jonka tarkoituksena oli hyödyntää atomienergiaa siviilikäyttöön.
The Community has its own Joint Research Centre (JRQ, comprising nine in stitutes spread over four sites — Ispra in Italy, Karlsruhe in Germany, Petten in the Netherlands and Geel in Belgium.
Yhtei söllä on oma tutkimuskeskus (Joint Research Center, JRC). Siihen kuuluu yhdeksän laitosta, jotka toimivat neljällä paikkakunnalla: Isprassa (Italia), Karlsruhessa (Saksa), Pettenissä (Alankomaat) ja Geelissä (Belgia).
However, as the pace of international innovation quickened, the Community was forced to do more and bring as many scienti sts together as possible to cooperate on research projects, concentrate on industrial applications, and overcome administrative and financial con straints.
Kil pailu uusista keksinnöistä on tehnyt välttämättömäksi lisätä huomattavasti tutkimusten ja teollisten sovellutusten määrää, muuttaa jäykkää hallintoa ja poistaa rahoituksen esteitä.
Action by the Union is designed to complement action taken at national level by promoting projects involving laboratories in several Member States.
Yhteisön toiminta on tarkoitettu täydentämään kansallista toimintaa: se suosii projekteja, joihin osallistuu monia laboratorioita
THE BIG EUROPEAN NETWORKS trolled thermonuclear fusion — a potentially inexhaustible source of energy for the 21st century (the JET or Joint European Torus programme) — and in vulnerable strategic in dustries such as electronics and computers.
EUROOPAN LAAJUISET VERKOT useista jäsenvaltioista. Se rohkaisee sekä perustutkimusta, jota tehdään mm. lämpöfuusiosta, josta saattaa tulla seuraavan vuosituhannen ehtymätön energialähde (JET = Joint European Torus-ohjelma), että strategisesti tärkeitä teollisuudenhaaroja kuten elektroniikkateollisuutta ja tietotekniikkaalaa.
Under its framework programme for 1994-98 the Community, with a budget of ECU 12 billion, will finance a wide and varied range of programmes linking thousands of researchers around the Community.
Vuosiksi 1994—1998 hyväksytty puiteohjelma mahdollistaa sen, että unioni —jolla tätä tarkoitusta varten on käytettävissään 12 miljardia ecua — pystyy rahoittamaan hyvin eri laisia ohjelmia ja yhdistämään tuhansia tutkijoita koko unionin alueella.
On 25 June 1994, on the basis of proposals presented by the Commission in its White Paper on Growth, competitiveness, employment, the European Council adopted a list of 11 major projects in transport— in particular, the building of a high-speed train to link major cities in several Member States.
Komission kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevan valkoisen kirjan ehdotusten mukaisesti neuvosto vahvisti 25. kesäkuuta 1994 listan yhdestätoista suuresta liikenneprojektista. Näiden joukossa on usean jäsenvaltion suurkaupungit toisiinsa yhdistävän luotijunaverkon rakentaminen.
In addition to this job-creating work, other projects are designed both to promote the recovery of economic growth and to create jobs, and to generate infrastructure in the field of information ('information highways') and energy which the European continent needs.
Työpaikkoja luovien projektien lisäksi on muita projekteja, joiden tarkoituksena on sekä edistää ta loudellista kehitystä että luoda työpaikkoja ja infrastruktuureja informaatioteknologian ("tiedon valtatiet") ja energian aloilla.
ECONOMIC AND MONETARY UNION
TALOUS­ JA RAHALIITTO
THE EUROPEAN MONETARY SYSTEM
Τ, alous­ ja rahaliitto on sisämarkkinoiden
Lconomic and monetary union is a logical accompaniment to the single market and a major political milestone on the road to a united Europe.
EUROOPAN VALUUTTAJÄRJESTELMÄ (EVJ) looginen täydennys. Sen tarkoituksena on edistää Euroopan integraatiota poliittisesti.
A single European currency should replace national currencies by the end of the century, helping to make the man in the street more aware of belonging to a new entity.
Yhteisen valuutan tulisi korvata eri kansalli­set valuutat vuosisadan loppuun mennessä. Sen myötä kansalaiset havaitsevat kuuluvan­sa uudenlaiseen kokonaisuuteen.
In July 1978, at the Bremen European Council, the Heads of State or Government de cided to establish the European Monetary System (EMS), which came into force in March 1979.
Eurooppa­neuvoston huippukokouksessa Bremenissä 7. heinäkuuta 1978 valtioiden ja hallitusten päämiehet päättivät luoda Euroo­pan valuuttajärjestelmän (EVJ), joka tuli voi­maan 13. maaliskuuta 1979.
After a difficult beginning, the EMS has provided a base for stable exchange rates and better-informed economic and monetary policy.
Huonoista olo­suhteista johtuneen vaikean alun jälkeen Eu­roopan valuuttajärjestelmä on luonut pohjan vakaammille vaihtokursseille sekä toi m ivalle talous­ ja rahapolitiikalle.
The EMS has created a zone of monetary stability in Europe, encouraging growth and investment.
Euroopan valuuttajärjestelmän onnistumi­nen on avannut tietä Euroopan rahapolitii­kan vakauttamiselle, joka on edistänyt kas­vua ja sijoituksia.
As far back as 1969 the Community's Heads of State or Government, meeting in The Hague, decided to draw upa phased plan for achieving economic and monetary union.
Vuonna 1969 valtioiden ja hallitusten pää­miehet hyväksyivät Haagissa suunnitelman asteittain luotavasta Euroopan yhteisön talous­ ja rahaliitosta.
In 1970 the Werner Report came out in favour of creating an economic and monetary union in three stages over a period of 10 years.
Päätöstä seurasi Wer­nerin raportti vuonna 1970, jossa ehdotettiin talous­ ja rahaliiton perustamista kolmessa vaiheessa kymmenen vuoden aikana.
A monetary union would have meant making currencies fully and irreversibly convertible, doing away with bands within which ex change rates could fluctuate, fixing parities irrevocably and removing all restrictions on capital movements.
Raha­liiton toteutuminen vaati etenkin valuuttojen täydellistä ja peruuttamatonta sitomista toi­siinsa ja kiinteiden vaihtokurssien määrittä­mistä, valuuttaputken vaihteluvälin poista­mista sekä pääomamarkkinoiden täydellistä vapauttamista.
But the political will to press ahead was weakened by the first oilprice crisis and the project ran out of steam.
Jäsenvaltioiden toiveet talous­ ja rahaliitosta romuttuivat kuitenkin ensimmäisen öljykriisin seurauksiin, eikä liittoa saatu aikaan.
The credit mechanisms
Luottomekanismit
The EMS has the following three main com ponents.
Euroopan valuuttajärjestelmä perustuu kolmelle pääperiaatteelle:
In the event of bilateral exchange rates approaching the 15% threshold, central banks have unlimited liability to intervene to en sure that the threshold is not crossed.
Kun ±15 %:n kahdenvälinen vaihtoväli on saavutettu, on keskuspankkien toimittava, jotta asetettua rajaa ei ylitetä.
This is seen as the key element in the system.
Ecua pidetään järjestelmän keskeisenä osa na.
It is a basket of the currencies of the Member States, except the new Members who joined in 1995, with four basic functions: in the ex
Se muodostuu jäsenvaltioiden valuutoista koostuvasta korista, lukuun ottamatta vuonna 1995 liittyneiden uusien jäsenvaltioiden valuuttoja.
• a unit of account (numéraire) change-rate mechanism;
(i) vaihtomekanismin (numeerinen) yksikkö
• a unit of account for operations under the intervention and credit mechanisms;
(iii) niin interventio- kuin luottomekanismienkin yhteinen laskentayksikkö
The EMS has succeeded in creating a zone of increasing monetary stability.
Näin on pystytty luomaan kehittyvä ja vakaa rahapoliittinen alue.
But it has still to achieve its true potential. Several currencies remain outside the exchange-rate mechanism or are allowed to fluctuate within wider bands.
Euroopan valuuttajärjestelmän kaikkia mahdollisuuksia ei ole kuitenkaan hyödynnetty: useat jäsenvaltiot eivät vielä ole liittyneet vaihtomekanismiin tai osallistuvat siihen laajennetulla vaihtovälillä.
Insufficient con vergence of national budgetary policies has created tensions, and the planned transition to the second stage is still awaited.
Eri maiden budjettipolitiikkoja ei ole saa tu tarpeeksi lähennettyä, ja se on aiheuttanut jännitettä. Siten siirtymistä valuuttajärjestelmän toiseen vaiheeseen ei ole toteuttettu.
Be that as it may, although the ecu has not played a major role in the EMS, it has become very popular on the markets.
Vaikka eculla ei ole vahvaa asemaa talous-ja rahaliiton mekanismeissa, markkinoilla se on saavuttanut suosiota.
• a means of settlement between the monetary authorities of the Member States.
(iv) maksuväline Euroopan unionin rahapoliittisten viranomaisten välillä.
The last lap on the road to EMU
Lopullinen askel talous- ja rahaliittoon
The exchange-rate and intervention mechanisms
Vaihto- ja interventiomekanismit
In June 1988 the Hanover European Council set a committee of experts, chaired by Jacques Delors, the task of studying and proposing 'concrete stages' leading to economic and monetary union.
Eurooppa-neuvosto antoi Hannoverissa kesäkuussa 1988 Jacques Delorsin johtamalle asiantuntijakomitealle tehtäväksi tutkia ja ehdottaa "konkreettisia toimia" talous-ja rahaliittoon siirtymiseksi.
Each currency has a central exchange rate linked to the ecu.
Jokaisella valuutalla on vaihtokurssi suhteessa ecuun.
This is used to determine central rates foreach pairof currencies.
Siitä lasketaan kahdenväliset vaih tokurssit jokaiselle valuutalle erikseen suhteessa toisiinsa.
Until August 1993 bilateral exchange rates were allowed to fluctuate within a band of 2.25%, or up to 6% in exceptional cases, around the central rate.
Elokuuhun 1993 asti oli käytössä 2,25 7o:n vaihtoväli (poikkeustapauksessa 6 %).
Since then the band has been in creased to 15% following serious upsets on the currency markets.
Valuuttamarkkinoiden voi makkaiden häiriöiden takia vaihtoväliä on sittemmin laajennettu ±15 %:iin.
In June 1989 the Madrid European Council defined the objectives in broad terms: the Community was to embark on a process comprising several stages, the first of which was to begin on 1 July 1990, and culminating in the introduction of a single currency.
Madridissa kesäkuussa 1989 Eurooppa-neuvosto määritteli liiton yleiset periaatteet: yhteisen rahan käyttöönotto, useisiin vaiheisiin jaettu siirtymäaikataulu (ensimmäinen vaihe alkoi 1. heinäkuuta 1990) sekä raha-ja talous järjestelmien yhtäläisyys.
Monetary and economic progress would go hand in hand.
ruuttamattomasti yhteen.
At the beginning of Stage III a European Central Bank will be set up and several months later the exchange rates between the par ticipating currencies will be fixed once and for all.
Muutamaa kuukautta aikaisemmin perustetaan Euroopan keskuspankki, joka on jäsenvaltioiden hallituksista riippumaton elin.
The Bank will be independent of national governments and will manage the monetary policies of the Member States that have progressed to Stage III.
Sen tehtävänä on hoitaa niiden maiden rahapolitiikkaa, jotka ovat täyttäneet kolmannen vaiheen ehdot.
Member States outside the currency union will join as soon as their economic performance permits.
Muut maat liittyvät liittoon heti kun niiden ta loudellinen tilanne sen mahdollistaa.
According to the Treaty the single currency, the ecu, must be introduced as soon as possible after the exchange rates are fixed for good.
Maastrichtin sopimuksen mukaisesti yhteinen raha ecu otetaan käyttöön heti vaihtopariteettien peruuttamattoman kiinnittämisen jälkeen.
During the first stage the Member States would draw up convergence programmes aimed at converging and improving economic performance, thereby making it possible to establish fixed exchange rates.
Ensimmäisen vaiheen aikana jäsenvaltiot si toutuvat esittämään "lähentymisohjelmia". Niiden tavoitteena on lähentää ja kehittää jäsenvaltioiden talouksia, jotta valuuttojen kiinteä vaihtopariteetti voitaisiin ottaa käyttöön.
The Treaty of Maastricht
Maastrichtin sopimus
Under protocols to the Treaty, the United Kingdom and Denmark reserve the right to opt out of Stage III even if they meet the economic performance criteria.
Maastrichtin sopimus allekirjoitettiin 7. helmikuuta 1992, ja se teki kehityksen kohti yhteistä rahaa peruuttamattomaksi.
The Treaty signed in Maastricht on 7 February 1992 makes progress towards a single currency irreversible.
Kansanäänestyksen tuloksen mukaisesti Tanska ei harkitse liittymistä mukaan kolmanteen vai heeseen.
Stage II of economic and monetary union began on 1 January 1994.
Talous-ja rahaliiton toinen vaihe alkoi 1. tammikuuta 1994.
It is a transitional stage during which a determined effort will be made to achieve economic convergence.
Seon vielä siirtymävaihe, jonka aikana ylläpidetään ja laajennetaan lähentymiseen tähtääviä toimia.
A European Monetary Institute (EMI) was set up in Frankfurt to strengthen the coordination of Member States' monetary policies, promote the use of the ecu and prepare the ground for the creation of a European Central Bank in Stage III.
Euroopan rahapoliittinen instituutti (ERI) perustettiin Frankfurtiin. Sen tehtävänä on vahvistaa rahapolitiikan yhteensovittamista ja ecun asemaa sekä valmistella Euroopan keskuspankin perustamista kolmannessa vaiheessa.
Stage III will begin on 1 January 1997 at the earliest and 1 January 1999 at the latest.
Kolmas vaihe alkaa aikaisintaan 1. tammikuuta 1997 ja viimeistään 1. tammikuuta 1999.
In 1996 the Member States' Finance Ministers will decide, on the basis of reports from the Commission and the EMI, which Member States meet the conditions for adoption of a single currency.
Viidentoista jäsenvaltion valtiovarainministerit laativat vuonna 1996 komission ja ERIn raporttien pohjalta listan niistä jäsenvaltioista, jotka täyttävät yhteiseen rahaan siirtymisen ehdot.
If eight or more States qualify, the European Council may decide by a qualified majority to al low them to proceed to Stage III.
Mikäli näitä valtioita on vähintään kahdeksan, Eurooppa-neuvosto voi määräenemmistöpäätöksellä päättää maiden siirtymisestä kolmanteen vaiheeseen.
If no decision is taken, the countries meeting the convergence criteria, ir respective of the number, will automatically progress to Stage III on 1 January 1999.
Muuten siirtyminen tapahtuu automaattisesti maiden lukumäärästä riippumatta 1. tammikuuta 1999 niiden valtioiden kohdalla, jotka täyttävät sopimuksen määräämät lähentymiskriteerit. tymiskriteerit.
The criteria for moving to Stage III are as follows:
Kolmannen vaiheen siirtymiskriteerit ovat seuraavat:
• the national currency must not have been devalued for two years and must have remained within the 2.25% fluctuation margin provided for by the EMS.
• hintatason vakaus: inflaatio ei saa olla 1,5 %:a korkeampi kuin niiden kolmen jäsenvaltion keskiarvo, joilla on heikoimmat inflaatiotasot
•the inflation rate must be within 1.5 percentage points of the average rate of the three States with the lowest inflation;
• valuuttakurssien vakaus: kansallista valuuttaa ei ole devalvoitu viimeisen kahden vuoden aikana; sen tulee pysyä talous-ja rahaliiton määrittelemässä 2,25 %:n vaihteluvälissä. välissä.
• the long-term interest rate must be within 2 percentage points of the average rate of the three States with the lowest interest rates;
• korkotaso: pitkän tähtäimen korkotaso ei saa vaihdella 2 %:a enempää kolmen korkotasoltaan alhaisimman jäsenvaltion keskiarvosta kiarvosta
• the national budget deficit must be below 3% of GNP;
• alijäämät: valtion budjettialijäämän on oltava korkeintaan 3 % BKTsta
• the national debt must be either already below 60% of GNP or heading for this level;
Tätä tavoitetta ei saavuteta vaikeuksitta, ja se vaatii siihen si toutuneilta jäsenvaltioilta voimakasta poliittista tahtoa.
POLITICAL UNION AND DEFENCE
POLIITTINEN UNIONI _BAR_A PUOLUSTUS
Nevertheless, EPC has often made it possible for the Member States to adopt a common position within international organizations, such as the United Nations, and has proved useful in ensuring a consistent approach to foreign policy.
Nämä mekanismit mahdollistivat eurooppa laisen identiteetin näkymisen kansainvälisissä järjestöissä, kuten Yhdistyneissä kansakunnissa, ja niitä käytetään yhteisön ulkopolitiikan johdonmukaisuuden ylläpitämiseen.
Γ eace and reconciliation are central to the process of European integration.
integraatiossa.
Not once since the end of the Second World War has Europe sought to impose its ideas on the rest of the world, other than by setting an exam­ple of how to solve problems by negotiation.
Euroopan yhteisö ei ole toisesta maailmansodasta lähtien koskaan yrittänyt vahvistaa asemaansa muulla tavoin kuin sovittelemalla.
However, with its emergence as an important economic and trading power, the European Union is increasingly called upon to act as a mediator and a stabilizing force in world affairs.
Sitä mukaa kun sen ta loudellinen ja kaupallinen merkitys on lisääntynyt, sitä on pyydetty sovittelijaksi ja voimien tasapainottajaksi maailmassa.
Given the geopolitical changes that have shaken Europe since 1989 — the collapse of the Warsaw Pact, the unification of Germany and the disintegration of the Soviet Union, combined with the resurgence of nationalist tensions, civil war and the break-up of Yugoslavia — the Member States decided to makea majormove on political cooperation.
Vuonna 1989 alkanut kehitys, Varsovan liiton ja Neuvostoliiton hajoaminen sekä Saksojen yhdistyminen muuttivat Euroopan mantereen maantieteellistä rakennetta.
The Treaty on European Union forms the basis of a political union built around a com­mon foreign and security policy.
Tähän liittyi vielä kansallisten jännitteiden purkautuminen, joka johti Jugoslavian sisällissotaan ja maan hajoamiseen.
The objec­tives, to quote the Treaty, are as follows:
Sopimus Euroopan unionista loi poliittisen unionin.
• to safeguard the common values, fun­damental interests and independence of the Union;
• "turvata unionin yhteiset arvot, perusedut ja itsenäisyys
When the plans for a European Defence Community (EDO failed in 1954, the Federal Republic of Germany and Italy were invited to join the Western European Union (WEU), established by Belgium, France, Luxem­bourg, the Netherlands and the United Kingdom in 1948 for purposes of collective self-defence.
Heti seuraavana päivänä Euroopan puolustusyhteisön hylkäämisen jälkeen, 30. elokuuta 1954, Saksan liittotasavalta ja Italia liittyivät Länsi-Euroopan unioniin (WEU). Ranska, Iso-Britannia, Belgia, Alankomaat ja Luxemburg olivat luoneet WEU:n keskinäiseen avunantoon ja poliittiseen konsultointiin perustuvan sotilassopimuksen pohjalle vuonna 1948.
For more than 40 years, however, it was through NATO, in close alliance with the United States of America and Canada, that Western Europe guaranteed its own security.
Murtavasta Pohjois-Atlan-tin sotilasliiton Naton avulla Länsi-Euroopan maat ovat varmistaneet turvallisuutensa yli 40 vuoden ajan kiinteässä yhteistyössä Yhdysvaltojen ja Kanadan kanssa.
• to strengthen the security of the Union and its Member States in all ways;
• kaikin tavoin lujittaa unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuutta
• to preserve peace and strengthen interna­tional security;
• säilyttää rauha ja lujittaa kansainvälistä turvallisuutta vallisuutta
• to promote international cooperation;
• edistää kansainvälistä yhteistyötä
• to develop and consolidate democracy and the rule of law, and respect for human rights and fundamental freedoms.
• kehittää ja lujittaa kansanvaltaa ja oikeusvaltioperiaatetta sekä ihmisoikeuksien ja pe rusvapauksien kunnioittamista".
It was not until the Single European Act that European Political Cooperation (EPC) was given formal recognition.
Maastrichtin sopimuksen mukaan "unionin perustana ovat Euroopan yhteisöt täydennettynä tällä sopimuksella käyttöön otettavilla
Article A of the Maastricht Treaty establishes a Union 'founded on the European Com­munities, supplemented by the policies and forms of cooperation established by this Treaty'.
Eu-rooppa-neuvoston perustama Euroopan po liittinen yhteistyö oli pääasiassa tarkoitet tu keskinäistä konsultointia ja hallitustenvälistä koordinointia varten.
This means that Community and in­tergovernmental procedures will exist side by side in a single institutional framework.
Vasta toissijaisesti siihen liittyivät yhteisön toimielimet, kuten parlamentti tai komissio.
During a transitional period most decisions on foreign and defence policy will be in tergovernmental.
politiikalla ja yhteistyön muodoilla" (artikla A).
The details of what was agreed are as follows: tial eastern borders of the European Union for the next century and establishing an immediate bond of solidarity between the Union and its near neighbours in the field of security.
Siten samassa toimielinjärjestelmässä tu lee esiintyä sekä yhteisöllisiä että hallitusten välisiä toimenpiteitä. Nämä toimenpiteet ovat voimassa uiko- ja turvallisuuspolitiikan siirtymävaiheen ajan seuraavasti:
Many questions remain to be answered about arrangements for diplomatic and military cooperation.
WEU antoi 9. toukokuuta 1994 yhdeksälle Keski- ja Itä-Euroopan maalle assosiaatiojäsenen aseman.
These are being studied by the Member States of the Union.
• Eurooppa-neuvosto on päättävä elin.
Faced with the urgent task of creating a political order which will guarantee peace
Se määrittelee konsensusperiaatteella ulkopolitiikan yleiset suuntaviivat.
• The European Council retains its ultimate authority and will continue to determine the general thrust of foreign policy.
Viidentoista jäsenvaltion yhteisten toimenpiteiden toteutuksesta päätetään määräenemmistöllä.