natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At the present stage, a high degree of uncertainty exists about possible ways of financing new services.
Tässä vaiheessa vallitsee suuri epävarmuus uusien palvelujen mahdollisista rahoitustavoista.
The need for a return on investments will make online services, that may have been offered free of charge during an experimental phase, eventually more and more costly for consumers.
Tarve saada tuottoa investoinneille tekee online-palveluista, joita on voitu kokeiluvaiheen aikana tarjota ilmaiseksi, yhä kalliimpia kuluttajille.
Additional revenues may be generated through advertising.
Lisätuloja voidaan saada mainonnasta.
Even if the economic outlook of new services appears to be doubtful at present, members agree that as a general rule, there should be no public funding of commercially operated services.
Vaikka uusien palvelujen taloudelliset näkymät näyttävät tällä hetkellä epäilyttäviltä, jäsenet ovat yhtä mieltä siitä, että yleisesti ottaen kaupallisesti toimiviin palveluihin ei pitäisi myöntää julkista rahoitusta.
The market should determine the conditions for the success of these services.
Markkinoiden tulisi määrätä näiden palvelujen menestymisedellytykset.
Members also believe that public service broadcasters will continue to provide an important function in the cultural and democratic traditions of their respective countries.
Lisäksi jäsenet uskovat, että julkisella perinteisellä lähetystoiminnalla on edelleenkin tärkeä tehtävä maiden kulttuurisissa ja demokraattisissa perinteissä.
Their public service mission including the active participation in the new technologies and services will be an essential element of the Information Society in order to ensure that all citizens will continue to have access to the full range of informational, educational, cultural, sports and entertainment programmes reflecting their respective societies as a whole as well as minority cultures at affordable costs for everyone.
Niiden julkisen palvelun tehtävä, johon sisältyy aktiivinen uuden tekniikan ja palvelujen käyttö, on oleellinen osa tietoyhteiskuntaa, jotta kaikille kansalaisille taattaisiin edelleenkin kohtuuhintaisten erilaisten tieto, opetus-, kulttuuri-, urheilu-ja viihdeohjelmien saanti, joissa heijastuvat sekä yhteiskunnat kokonaisuuksina että vähemmistökulttuurit.
New services forming part of the public service mission need to be able to make use of the same kinds of public funding as traditional public broadcasting services.
Julkisen palvelun toimintaan kuuluvien palvelujen on kyettävä käyttämään samanlaista julkista rahoitusta kuin perinteinen julkinen lähetystoiminta käyttää.
In addition, new models of public intervention of content creation may evolve to ensure plurality of content.
Lisäksi voi syntyä uusia palvelujen tuottamiseen tarkoitettuja julkisia tukimuotoja palvelujen monimuotoisuuden takaamiseksi.
Rights of access to the distribution systems for public service programmes in keeping with their public service mission need to be safeguarded by 'must-carry-rules'.
Julkisen palvelun ohjelmien levitysjärjestelmien käyttömahdollisuudet julkisen lähetyksen tehtävän toteuttamiseksi täytyy suojella "must carry"-säännöillä.
Computer literacy is the first prerequisite for individuals to make use of and exploit the personal and professional possibilities that the new information technologies and services have to offer.
Tietokoneen käyttötaito on välttämätön edellytys, jotta ihmiset voisivat käyttää yksilöllisiä ja ammatillisia mahdollisuuksia, joita uusi tietotekniikka ja uudet palvelut tarjoavat.
This factor imposes a strong responsibility on the Member States and the European Union to ensure a high standard of education in computer technologies for all European citizens and to promote measures that help citizens to develop and gain experiences with a participatory approach to the new media.
Tämä tekijä asettaa jäsenvaltioille ja Euroopan unionille suuren vastuun tietokonetekniikan korkeatasoisen koulutuksen takaamisessa kaikille Euroopan kansalaisille ja sellaisten toimenpiteiden edistämisessä, jotka auttavat kansalaisia kehittämään ja hankkimaan kokemuksia osallistuvasta lähestymistavasta suhteessa uusiin viestintävälineisiin.
How to strike the regulatory balance
Kuinka löydetään sääntelyn tasapaino
A key issue for Europe's future in the information age is how to balance the need for viable information industries with the need to take into
Keskeinen aihe Euroopan tulevaisuudelle tietoaikakaudella on se, kuinka tasapainotetaan elinkelpoisen tietoteollisuuden tarve ja tarve ottaa oikealla
proper account that information is a unique good and service.
tavalla huomioon se, että tieto on ainoalaatuinen tuote ja palvelu.
There is a widespread belief among members that an effective regulatory framework is required:
Monet työryhmän jäsenistä uskovat, että tarvitaan tehokas sääntelykehys
(i) to preserve and promote European cultures, in particular minority cultures, and to lend support to local initiatives in using the new media for expressing and developing their culture and building communities;
1) Euroopan kulttuurien, varsinkin vähemmistökulttuurien, suojelemiseksi ja edistämiseksi ja sellaisten paikallisten aloitteiden tukemiseksi, joilla edistetään uusien viestintävälineiden käyttöä kulttuurien esilletuomiseen ja kehittämiseen sekä yhteisöjen rakentamiseen,
(ii) to safeguard competition on all levels of the information value chain, and to prevent the establishment of monopolistic positions, which can restrict pluralism and the free flow of information, services and pro grammes; such rules also need to address the phenomenon of vertical integration and should exempt public service broadcasters from media concentration rules;
2) kilpailun turvaamiseksi tiedon arvoketjun kaikilla tasoilla ja monopoliasemien syntymisen estämiseksi; monopoliasemat voivat rajoittaa tiedon, palvelujen ja ohjelmien monimuotoisuutta ja vapaata kulkua; sääntöjen on kohdistuttava myös pystysuuntaisen integraation ilmiöön, ja niiden olisi vapautettava julkisen palvelun ohjelmanlähettäjät viestintävälineiden keskittymiä koskevilta säännöiltä,
(iii) to protect property rights in information transmitted via the networks;
3) tietoverkkojen kautta lähetettävän tiedon tekijänoikeuksien suojelemiseksi, seksi,
(¡v) to create chances for consumers to reap the benefits of the new media for the purpose of community building;
4) mahdollisuuksien luomiseksi kuluttajille uusien viestintävälineiden käyttämisessä yhteisöjen rakentamiseen,
(v) to safeguard non-discriminatory, fair, transparent and reasonable rights of access for content providers to distribution and conditional access systems; to make market information gathered through control of infrastructure freely available to all content providers using the infrastructure; to address effectively the problem of 'gatekeepers'; and to ensure the fair and non-discriminatory design of navigational systems.
5) syrjimättömien, oikeudenmukaisten, avoimien ja kohtuullisten levitysjärjestelmien käyttömahdollisuuksien takaamiseksi palveluntarjoajille ja ehdollisen käyttöoikeuden vaativiin järjestelmiin; infrastruktuurin valvonnan avulla kerätyn markkinoita koskevan tiedon toimittamiseksi kaikille infrastruktuuria käyttäville palveluntarjoajille; "portinvartija'Ongelman käsittelemiseksi tehokkaasti ja hakujärjestelmien oikeudenmukaisen ja syrjimättömän suunnittelun takaamiseksi.
Members agree that the development of the Information Society cannot be left to the market forces alone.
Jäsenet ovat yhtä mieltä siitä, että tietoyhteiskunnan kehittämistä ei voi uskoa pelkästään markkinavoimille.
Where there are rules, the European Union and Member States are called upon to apply these fairly across all relevant sectors, including traditional private media in both publishing and broad casting.
Jos sääntöjä on jo olemassa, Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita kehotetaan soveltamaan niitä oikeudenmukaisesti kaikilla asianmukaisilla aloilla, perinteiset yksityiset viestintävälineet julkaisu- ja ohjelmanlähetysalalla mukaan luettuina.
Also, while the universal service concept is regarded by many as an evolving and dynamic concept, members argue in favour of keeping this concept separate from the public service concept of broadcasting.
Koska yleisen palvelun käsitettä pidetään kehittyvänä ja dynaamisena, jäsenet ovat sitä mieltä, että käsite on pidettävä erillään julkisen lähetystoiminnan käsitteestä.
Another important regulatory issue concerns intellectual property rights (IPR).
Toinen tärkeä sääntelyyn liittyvä aihe koskee teollisuus- ja tekijänoikeuksia.
This has been the most controversial subject of the Working Group. Consequently, no final conclusions and recommendations have emerged so far.
Se on herättänyt työryhmässä eniten vastakkaisia mielipiteitä, minkä vuoksi lopullisia päätelmiä tai suosituksia ei ole vielä saatu aikaan.
However, members agree that the legal regime governing IPR should ensure that creativity be rewarded adequately in economic terms.
Jäsenet ovat kuitenkin yhtä mieltä siitä, että teollisuus- ja tekijänoikeuksia hallitsevan oikeudellisen järjestelmän olisi taattava, että luovuus palkitaan riittävästi taloudellisessa mielessä.
They also argue in favour of a balanced approach between authors' rights, publishers' rights and the rights of users adequately to exploit IPRs in the context of digital transmission and multimedia.
He puolustavat myös riittävän tasapainoista lähes-
Two different approaches to new IPR legislation have been advanced concerning the question of whom the principle economic benefits of IPR should go to:
tymistapaa tekijänoikeuksien, julkaisijan ja käyttäjien oikeuksien välillä teollis- ja tekijänoikeuksia hyödynnettäessä digitaalisessa lähetystoiminnassa ja multimediassa.
(i) one group of members supports the Continental European model of 'droit d'auteurs', including its notion of moral rights, which vests intellectual property rights in the authors and holders of related rights;
(i) Toiset jäsenistä kannattavat mannereurooppalaista tekijänoikeusmallia (droit d'auteur), johon sisältyy moraalisten oikeuksien käsite, jonka mukaan teollis-ja tekijänoikeudet kuuluvat tekijöille ja tekijänoikeuksia lähellä olevien oikeuksien haltijoille.
(ii) another group of members has spoken out in favour of the Anglo-American system of copyright law, which vests intellectual property rights in the producer.
(ii) Toiset jäsenistä kannattavat angloamerikkalaista tekijänoikeuslakia, jonka mukaan teollis- ja tekijänoikeudet kuuluvat tuottajalle.
REPORT SUMMARY OF WORKING GROUP 6:
TYÖRYHMÄ 6:
Sustainable Development, Technology and Infrastructure
Kestävä kehitys, teknologia ja infrastruktuuri
Chairman: Claudio Carrelli
Puheenjohtaja: Claudio Carrelli
In preparing the Forum's first annual report, the Working Group has largely concentrated on the issues of sustainability and on technology and infrastructure.
Foorumin ensimmäistä vuosikertomusta valmistellessaan työryhmä on keskittynyt seuraaviin aiheisiin: kestävä kehitys sekä teknologia ja infrastruktuuri.
The aim has been to analyse the two issues in terms of the interaction between sustainable development and the use of the Information and Communications Technologies (ICT).
Tavoitteena on ollut analysoida näitä kahta aihetta kestävän kehityksen ja tietoja viestintätekniikan käytön vuorovaikutuksen osalta.
In particular, three major items were addressed by three rapporteurs: sustainability issues by Professor Radermacher, 'From Hard to Soft' by Professor Chryssolouris and infrastructural developments by Mr. R. Bomer and Professor Chryssolouris.
Kolme esittelijää keskittyivät erityisesti kolmeen aiheeseen: professori Radermacher keskittyi kestävään kehitykseen, professori Chryssolouris aiheeseen Laitteista ohjelmiin ja R. Bomer sekä professori Chryssolouris infrastruktuurin kehitykseen.
The report reflects the contributions of these rapporteurs and the Group's discussions on a draft report prepared by the Chairman, Mr. C. Carrelli.
Kertomuksessa esitellään esittelijöiden kokoamia näkemyksiä ja työryhmän keskustelujen osuutta puheenjohtaja Carrellin laatimaan kertomusluonnokseen. musluonnokseen.
The main points of discussion
Keskustelun pääkohdat
As is widely known, the concept of sustainable development derives from a growing awareness that 'current generations should meet their needs without compromising the ability of future generations to meet their own needs' (that is, without causing resource depletion, environmental destruction and extreme energy consumption).
Kuten yleisesti tiedetään, kestävän kehityksen käsite lähtee lisääntyvästä tietoisuudesta siitä, että "nykyisten sukupolvien olisi tyydytettävä tarpeensa vaarantamatta tulevaisuuden sukupolvien mahdollisuuksia tyydyttää omia tarpeitaan" (eli aiheuttamatta luonnonvarojen loppuunkäyttämistä, ympäristötuhoja ja liiallista energiankulutusta).
The Maastricht Treaty has endorsed the principle of a harmonious and balanced development of economic activities, sustainable and non-inflationary growth while respecting the environment.
Maastrichtin sopimuksessa taloudellisten toimien eheä ja tasapainoinen kehittyminen yhdistetään inflaatiota torjuvaan ja ympäristöä kunnioittavaan kestävään kehitykseen.
The concept of sustainable development is linked to the development of an Information Society in an important way.
Kestävän kehityksen käsite liitetään tietoyhteiskuntaan merkittävällä tavalla.
Only information and communications technologies offer major opportunities for reducing material use and for a less 'resource-intensive' lifestyle.
Vain tieto- ja viestintätekniikka tarjoaa varteenotettavan mahdollisuuden materiaalien käytön vähentämiseen ja aiempaa vähemmän luonnonvaroja kuluttavaan elämäntapaan.
Societies face a choice between achieving sustainability or managing chaos, and a shift to the right sort of Information Society can be a major contribution to achieving sustainability.
Yhteiskunnat joutuvat valitsemaan kestävän kehityksen tai kaaoksen hallinnan välillä, ja siirtyminen oikeanlaiseen tietoyhteiskuntaan voi olla tärkeä askel kestävän kehityksen saavuttamisessa.
While it may also involve a shift in the balance of trade in favour of developing countries, Europe cannot hide behind protectionist barriers.
Vaikka siihen saattaa sisältyä myös kaupan tasapainon kallistuminen kehitysmaiden hyväksi, Eurooppa ei voi piiloutua protektionististen esteiden taakse.
The shift to sustainability must be worldwide, with Europe playing a leading role.
Kestävään kehitykseen siirtymisen on oltava maailmanlaajuista, ja Euroopan on oltava siinä johtoasemassa. massa.
The 'dematerialisation' flowing from the new technologies and related new forms of social and economic organisation may reduce the impact of the i
Uudesta tekniikasta peräisin oleva "aineettomuus" ja siihen liittyvät uudet sosiaalisen ja taloudellisen järjestäytymisen muodot voivat vähentää niin
so-called 'rebound effect' (erosion through increased consumption of savings made possible by technological innovation).
sanotun "käänteisvaikutuksen" merkitystä (teknisten innovaatioiden synnyttämät säästöt käytetään yhä suurempaan kulutukseen).
Technological innovation offers the means to produce more value, more efficiently with less material resources.
Tekniset innovaatiot tarjoavat keinoja tuottaa entistä vähemmistä raaka-aineista entistä tehokkaammin entistä arvokkaampaa.
On the other hand, social innovation must also take place.
Toisaalta on tehtävä myös sosiaalisia uudistuksia.
Careful study is required because there are risks as well as benefits.
Tarvitaan huolellista tutkimusta, koska näihin uudistuksiin liittyy hyödyn lisäksi myös vaaroja.
The shift from a hard, manufacturing and material-intensive economy to a soft, information-rich service economy will inevitably disrupt traditional industries.
Siirtyminen kovasta, teollisesta ja paljon raaka-ainetta käyttävästä taloudesta pehmeään, tietopitoiseen palvelutalouteen murtaa perinteisen teollisuuden vääjäämättömästi.
The goal must be to help all actors (workforce, industry and educational institutions) actively to contribute to shaping new models.
Tavoitteena on oltava kaikkien toimijoiden (työvoiman, teollisuuden ja oppilaitosten) auttaminen, jotta ne osallistuisivat uusien mallien kehittämiseen.
A key element will be the development of 'information infrastructure' defined in the broadest sense as 'a system of equipment for transport and diffusion of information for any type of application, including hardware, software, computers and programmes for network and sen/ice manage ment.'
Avainkäsite on tietoinfrastruktuurin kehittäminen; se määritellään laajimmassa merkityksessään "kaikenlaisiin sovelluksiin tarkoitetuksi tiedonsiirtoja tiedonlevitysvälineistöksi, joka sisältää tietoverkkojen ja palvelujen hallintaan tarvittavat laitteet, ohjelmistot ja tietokoneet".
The new information infrastructure will not be a single new network, superseding everything already existing.
Uusi tietoinfrastruktuuri ei ole yksi ainoa uusi verkko, joka syrjäyttää kaiken jo olemassa olevan.
It will be a network of interconnected networks.
Se on toisiinsa yhdistettyjen verkkojen verkosto.
It must ensure digital end-to-end connection and wide spread access.
Sen on taattava digitaalinen päästä-päähän - yhteys mahdollisimman monille.
The basic components of the information infrastructure derive from at least three types of networks: telecommunications networks (traditional as well as alternative), terrestrial and satellite television broadcasting networks and the Internet.
Tietoinfrastruktuurin perusosat ovat peräisin ainakin kolmentyyppisistä verkoista: (sekä perinteisistä että vaihtoehtoisista) televerkoista, kaapeli- ja satelliittitelevisioiden ohjelmanlähetysverkoista ja Internetistä.
The existing networks will evolve, coexist, interconnect with each other and make the best use of available technology.
Olemassa ole vat verkot kehittyvät, ovat olemassa rinnakkain, kytkeytyvät toisiinsa ja käyttävät saatavilla olevaa tekniikkaa parhaalla mahdollisella tavalla.
The lack of take-off services for the Information Society is not due to lack of infrastructure, but rather to lack of applications and slowness in developing a mature information culture.
Uusien palvelujen puute tietoyhteiskunnassa ei johdu infrastruktuurin puutteesta, vaan paremminkin sovellusten puutteesta ja edistyksellisen tietokulttuurin kehittämisen hitaudesta.
The responsibilities of network operators, service providers and content providers will have to be clearly defined.
Verkko-operaattoreiden ja palveluntarjoajien vastuut on määriteltävä selvästi.
The Group has proposed a model for reference.
Työryhmä on tehnyt ehdotuksen tätä koskevasta mallista.
Technical aspects examined in the report cover the role of standards and aspects related to symmetry-asymmetry of bandwidth.
Kertomuksessa käsitellyt tekniset näkökohdat kattavat standardien merkityksen sekä kaistaleveyden symmetriaan ja epäsymmetriaan liittyvät näkökohdat. dat.
From the economic point of view, market demand is considered as the main driver for investment (at least in the long term), but it is recognised that the market will not guarantee access everywhere and a balanced trade-off between market pull and a policy-driven approach is recommended.
Taloudellisesta näkökulmasta markkinoiden vaatimuksia pidetään investointien tärkeimpänä houkuttimena (ainakin pitkällä aikavälillä), mutta samalla tunnustetaan, etteivät markkinat takaa pääsyä kaikkialle, ja suositellaan
Since it is not commercially viable to deploy optical fibres everywhere, a middle ground approach should be explored based on the deployment of 'telecentres' in each local community.
Koska ei ole kaupallisesti kannattavaa levittää valokaapeleita kaikkialle, olisi tutkittava sellaista lähestymistapaa, joka perustuu siihen, että jokaiseen paikallisyhteisöön perustetaan etäkeskus.
The concept of universal access and universal service obligation is analysed as an evolving phenomenon, because of both technological evolution and social dialogue.
Yleisen käyttömahdollisuuden ja yleispalvelun velvoitteen käsitettä analysoidaan kehittyvänä ilmiönä sekä teknisen kehityksen että sosiaalisen vuoropuhelun vuoksi.
The role of the regulatory framework must be investigated so as to promote investments in the new technologies and to help the development of new services at lower costs.
Sääntelykehyksen merkitys on tutkittava investointien ulottamiseksi uuteen tekniikkaan ja uusien palvelujen kehittämiseksi entistä pienemmin kustannuksin. nuksin.
No doubt the possibilities offered by technical progress and ICT will help to fulfil the obligations of sustainable development.
Ei ole epäilystäkään siitä, etteivätkö teknisen edistymisen ja tieto- ja viestintätekniikan tarjoamat uudet mahdollisuudet auttaisi täyttämään kestävän kehityksen asettamat velvoitteet.
But infrastructure development is not sufficient in itself and there is a need to explore the economic and social implications of the Information Society, and not only its technological effects.
Mutta infrastruktuurin kehittyminen itsessään ei riitä, ja tietoyhteiskunnan teknisten vaikutusten lisäksi on tutkittava myös taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset.
This need lay behind the creation of the Forum and the Commission should give it extra attention.
Tämä tarve on foorumin luomisen perustana, ja komission olisi kiinnitettävä siihen erityishuomiota.
Further studies should be promoted from the economic and social perspective as well as from the technological point of view.
Olisi edistettävä uusia taloudellisesta ja sosiaalisesta sekä teknologisesta näkökulmasta tehtäviä tutkimuksia.
Members of the Forum
Forumin Jäsenet
Charles Caroline
Liisa Charles Caroline
Mrs. Carlson: Forum Chairperson Mr. Carneiro: Forum Vice-Chairperson Mr. Carrelli: Chairman of Working Group 6 Mr. Gray: Chairman of Working Group 4 Mrs. Kerstiëns: Forum Vice-Chairperson Mr. Majó: Chairman of Working Group 1 Mr. Pleitgen: Chairman of Working Group 5 Mr. Wautrequin: Chairman of Working Group 3 Mr. White: Chairman of Working Group 2
3) Claudio Carrelli: Työryhmä 6:n puheenjohtaja 4) John Gray: Työryhmä 4:n puheenjohtaja s) Caroline Kerstiëns: Foorumin varapuheenjohtaja 6) Joan Majó: Työryhmä 1 :n puheenjohtaja
Networks for People and their Communities — Making the Most of the Information Society in the European Union
Tietoverkot ihmisiä ja ihmisyhteisöjä varten — Miten tietoyhteiskunnasta saadaan mah­dollisimman suuri hyöty Euroopan unionissa?
OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS OF THE EUROPEAN COMMUNITIES
EUROOPAN YHTEISÖJEN VIRALLISTEN JULKAISUJEN TOIMISTO op *
European Commission
Euroopan komission
The first action plan for innovation in Europe
Ensimmäinen Euroopan innovaatioita koskeva toimintasuunnitelma
Innovation for growth and employment
Innovaatio kasvun ja työllisyyden palveluksessa
Communication from Mrs Cresson in agreement with Mr Bangemann and Mr Papoutsis adopted by the Commission on 20 November 1996
Komissio hyväksynyt 20. marraskuuta 1996, rouva Cressonin esityksestä sekä herra Bangemannin ja herra Papoutsisin kannatuksella
(non revised version)
(muuttamaton versio)
Published by the EUROPEAN COMMISSION
Julkaisija: EUROOPAN KOMISSIO
Directorate-General XIII Telecommunications, Information Market and Exploitation of Research
Pääosasto XIII Televiestintä, tietotekniikan markkinat ja tutkimuksen hyödyntäminen
Neither the European Commission nor any person acting on behalf of the Commission is responsible for the use which might be made of the following information
Euroopan komissio tai sen nimissä toimivat henkilöt eivät vastaa teoksen sisältämän tiedon mahdollisesta käytöstä.
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 1996 ISBN 92-827-9110-6 © ECSC-EC-EAEC, Brussels · Luxembourg, 1996 Printed in Belgium
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 1996 ISBN 92-827-9115-7 © EHTY-EY-Euratom, Bryssel · Luxemburg, 1996 Printed in Belgium
In order to fight unemployment, Europe must secure a stronger growth, better centred on the domains of the future (Confidence Pactfor employment, June 1996)
"Työttömyyden voittamiseksi Euroopan on varmistettava se, että kasvit voimistuu ja suuntautuu paremmin tulevaisuuden aloille. " (Työllisyyttä koskeva luottamussopimus, kesäkuu 1996)