natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At the same time as public expenditure Is gradually decreased, resources must be reallocated to Investments sustaining growth.
Samalla kun julkisia menoja asteittain alennetaan, on niitä suunnattava uudelleen kasvua ylläpitäviin investointeihin.
It Is predicted that the growth period based on a high rate of investment Is over and the rate of Investment will now remain lower than in the last few decades.
On odotettavissa, että korkeaan investointiasteeseen perustuva kasvukausi on ohitse ja investointiaste tulee jäämään viime vuosikymmeninä totuttua tasoa matalammaksi.
An alternative to this would be a shift to a technology and competence-driven stage of development.
Tälle vaihtoehtona nähdään siirtyminen teknologia- ja osaamisvetoiseen kehitysvaiheeseen.
Growth and competitiveness are then-guided, to a larger extent than before, by the innovative capacity of the enterprises, with ability to develop new products and production methods and ability to reorganise activities.
Kasvua ja kilpailukykyä ohjaa tällöin entistä enemmän yritysten innovatiivisuus, kyky kehittää uusia tuotteita ja tuotantomenetelmiä ja kyky organisoida toiminta uudella tavalla.
Labour force supply
Työvoiman tarjonta
The age structure of the population and the development of labour force supply are largely determined by the large age groups born after the Second World War.
Väestön ikärakenne ja työvoiman tarjonnan kehitys määräytyvät pitkälti sotien jälkeen syntyneiden suurten ikäluokkien mukaan.
When these grow older, the population ages and the labour force supply starts to diminish.
Näiden vanhetessa väestö vanhenee ja työvoiman tarjonta alkaa ehtyä.
According to population prognoses, the volume of Finnish population will grow up to the year 2000, when the age structure Is still favourable for the labour market.
Väestöennusteiden mukaan Suomen väestön määrä kasvaa aina vuosituhannen lopulle saakka, jolloin sen ikärakenne on työmarkkinoiden kannalta vielä edullinen.
In the long run, net immigration should, however, be over 20000 persons annually to prevent the volume of population from diminishing.
Pitemmällä aikavälillä muuttovoiton pitäisi kuitenkin olla yli 20000 henkeä vuodessa, jotta väestön määrä ei alkaisi pienentyä.
In the latter part of this present decade, the annual net immigration Is estimated to be about 10000 persons.
Kuluvan vuosikymmenen jälkipuoliskolla vuotuiseksi muuttovoitoksi on arvioitu noin 10000 henkilöä.
In the near future, the labour supply will be increased by a large number of people shifted outside the workforce during the recession, awaiting re-entrance to the labour market.
Lähivuosina työvoiman tarjontaa on lisäämässä suuri määrä laman aikana työvoiman ulkopuolelle siirtyneitä, jotka odottavat pääsyä takaisin työmarkkinoille.
The labour supply, which averaged 2 480 000 persons In 1994, contracted by a good 70 000 (2.7%) during the recession, when young people especially withdrew from the labour market to training due to the lack of opportunities to get work.
Työvoiman tarjonta, vuonna 1994 keskimäärin 2480000 henkeä, supistui laman aikana runsaalla 70000:lla (-2,7 %), kun etenkin nuoria vetäytyi työtilaisuuksien puuttuessa työmarkkinoilta koulutukseen.
Correspondingly, also mothers of small children shifted Into domestic work.
Vastaavasti myös pienten lasten äitejä siirtyi kotitaloustyöhön.
Labour force demand
Työvoiman kysyntä
The recession intensely diminished the demand for labour force during four years.
Lama supisti voimakkaasti työvoiman kysyntää neljän vuoden ajan.
According to a labour force survey about 475 000 jobs were lost in the economy from the second quarter of 1990 to the second quarter of 1994. This accounts for almost one fifth of the entire workforce.
Työvoimatutkimuksen mukaan kansantaloudessa menetettiin vuoden 1990 toiselta neljännekseltä vuoden 1994 toiselle neljännekselle noin 475 000 työpaikkaa eli liki viidennes koko työllisyydestä.
Construction lost about half of its jobs and industry and trade, which was the next most affected, lost about every fourth job.
Rakennusalalta väheni noin puolet työpaikoista ja teollisuudesta ja kaupasta, joita lama koetteli seuraavaksi pahiten, noin joka neljäs työpaikka.
Transport, commerce and services lost about 7 to 15% of their jobs.
Liikenteen, kaupan ja palvelujen toimialojen työpaikoista katosi noin 7—15%.
During the recession, demand for labour force in primary production diminished approximately In line with longterm trends.
Alkutuotannon työvoima supistui lamavuosina suurin piirtein pitemmän aikavälin kehitystrendin mukaisesti.
According to regional employment statistics, by the register-based municipal statistics, which can monitor labour demand and also according to the EU regional support division, the affect of the recession on unemployment was even more severe.
Työssäkäyntilaston mukaan, jonka rekisteripohjaisten kunnittaisten tilastojen mukaan työ voiman kysyntää voidaan tarkastella myös EU-tukialuejaolla, työllisyyden lamakuilu oli vielä kin suurempi.
The employment rate fell by about 516 000, or 21.7 %, from the end of 1989 to the end of 1993.
Työllisyys väheni vuoden 1989 lopusta vuoden 1993 loppuun noin 516 000:lla eli 21,7%.
The contraction of the job market affected the entire country rather evenly.
Työpaikkojen supistukset kohdistuivat melko tasaisesti kaikkialle maahan.
However, diminishing of jobs in the public sector appears to be relatively sharpest in the developing areas.
Kuitenkin esimerkiksi julkisen sektorin työpaikkojen väheneminen näyttää olleen suhteellisesti voimakkainta kehitysalueilla.
The industrial structure of jobs in 1993 and the decrease in the number of jobs in the entire country and in Regions 6 during the recession years is depicted by trade in Table 2.
Työpaikkojen toimialarakenne vuonna 1993 ja niiden määrän supistuminen lamavuosina koko maassa ja 6-alueilla näkyy toimialoittain taulukosta 2.
Labour balance in 1990-94 according to labour force surveys, forecast for 1995 and trend up to 2000 per the alternative target and according to the basic calculation (1000 persons)
Työvoimatase työvoimatutkimuksen mukaan vuosina 1990--1994, ennuste vuodelle 1995 ja kehitys vuoteen 2000 tavoitevaihtoehdon ja peruslaskelman mukaan, 1 000 henkeä
Balance item
Tase-erä
Alternative target Change 1994-2000
Peruslaskelma Muutos 1994—2000
Basic calculation Change 1994-2000
Tavoitevaihtoehto Muutos 1994—2000 Henk. %/v
People of working age (15-74) Non-members of the workforce
Työikäinen väestö (15—74-v.) Työvoimaan kuulumaton väestö
- Sector unknown
— Toimiala tuntematon
According to the latest information obtained from a labour force survey, the labour force demand eventually started to grow in the latter half of 1994.
Työvoimatutkimuksesta saatujen viimeisimpien tietojen mukaan työvoiman kysyntä kääntyi lopulta kasvuun vuoden 1994 jälkipuoliskolla.
In the last quarter of 1994 the number of those employed was already 1.4 % higher than In the previous year.
Vuoden 1994 viimeisellä neljänneksellä työllisten määrä oli jo 1,4 % edellisvuoden tasoa korkeampi.
Jobs have increased In exports and in transport and services.
Työpaikat ovat lisääntyneet vienti teollisuuden aloilla sekä liikenteessä ja palveluissa.
On the other hand, the labour force demand has further decreased In the industry for the domestic market, construction, and finance and insurance.
Sitä vastoin työvoiman kysyntä on edelleen laskenut mm. kotimarkkinateollisuudessa, rakennustoiminnassa sekä rahoitus ja vakuutustoiminnassa.
The growth in labour force demand is expected to increase In 1995 with the expansion of the growth foundation of production also to the production for the domestic market.
Työvoiman kysynnän kasvun odotetetaan voimistuvan vuonna 1995 tuotannon kasvupohjan laajentuessa myös kotimarkkinatuotantoon.
Employment is predicted to increase by about 60000, or 3%, in 1995.
Työllisyyden ennuste taan lisääntyvän vuonna 1995 noin 60000:lla eli 3%.
Special uncertainty with the compilation of longterm development estimates is caused by the fact that it is not known to what extent the previous statistical models between production, productivity and employment are still valid after the recession.
Pitemmän aikavälin kehitysarvioita laadittaessa erityistä epävarmuutta aiheuttaa se, ettei tiedetä, missä määrin entiset tuotannon, tuottavuuden ja työllisyyden väliset lainalaisuudet enää pätevät koetun ainutlaatuisen laman jälkeen.
There is a risk that part of the unemployment has changed into structural unemployment due to the long-lasting recession, in which case the non-accelerating inflation level of unemployment would have risen considerably from the level of about 5 % in the 1980s.
On pelättävissä, että osa työttömyydestä on pitkään kestäneen laman takia muuttunut rakenteelliseksi työttömyydeksi, jolloin ns. luonnollinen työttömyysaste olisi tuntuvasti noussut 1980-luvulla vallinneelta noin 5 %:n tasolta.
Enhancing employment then calls for, especially, improving the functionality of the labour market and employment policy measures.
Työllisyyden parantaminen edellyttää tällöin erityisesti työmarkkinoiden toimivuuden parantamista ja työvoimapoliittisten toimenpiteiden tehostamista.
It is also difficult to predict the impact of EU membership on employment.
Vaikeasti ennustettavia ovat myös EU-jäsenyyden työllisyysvaikutukset.
According to the estimate of the Ministry of Labour, the EU membership decreases employ ment most in the agriculture, food industry, public services and, in the short run, In the chemical Industry.
Työministeriön arvion mukaan EU-jäsenyys heikentää työllisyyttä eniten maataloudessa, elintarviketeollisuudessa, julkisissa palveluissa sekä lyhyellä tähtäyksellä kemianteollisuudessa.
However, the high-technology fields of metal Industry, pharmaceutical Industry, tourism, private services and services to industry benefit from the membership.
Jäsenyydestä sitä vastoin hyötyvät metalliteollisuuden korkean teknologian alat, lääketeollisuus, matkailu, yksityiset palvelut ja liikeelämää palveleva toiminta.
Finland has looked for a national strategy, by means of which the economy could develop favourably up to the end of the decade, so that the indebtedness of the State could be halted and the present high unemployment could be decreased to the average European level.
Suomessa on etsitty kansallista strategiaa, jonka avulla talous voisi kehittyä suotuisana aina vuosikymmenen lopulle saakka, jotta valtion velkaantuminen saataisiin pysäytettyä ja nykyinen korkea työttömyys saataisiin laskettua eurooppalaiselle keskitasolle.
The working group established by Finland's President Mardi Ahtisaari considers In the report published on September 30 1994 that this is facilitated only by rapid economic growth.
Tasavallan presidentti Martti Ahtisaaren asettama työllisyystyöryhmä katsoo 30.9.1994 julkaisemassaan raportissa, että tämä on mahdollista vain nopean talouskasvun avulla.
The objective set by the working group is economic growth of about 5 %, which Is considered possible if the development of the overall economy is stable and exports and the related industry grow rapidly.
Tavoitteeksi työryhmä asetti noin 5 %:n talouskasvun, mitä se pitää mahdollisena, jos kokonaistalouden kehitys on vakaata sekä vienti ja sen myötä teollisuus kasvavat nopeasti.
On the basis of estimates on the longterm development, the pursued economic growth of about 5 % would Increase employment by about 45000, or a good 2 % per annum.
Pitkän aikavälin kehityksestä tehtyjen estimointien perusteella tavoiteltu noin 5%:n talous kasvu lisäisi työllisyyttä vuosittain noin 45000:lla eli runsaat 2 %.
By the year 2000, the continuing rapid growth could then increase employment by about 270000, which would not yet suffice for the attainment of the employment objective.
Vuoteen 2000 mennessä jatkuva nopea kasvu voisi lisätä työllisyyttä tällöin noin 270000:lla, mikä ei vielä riittäisi työllisyystavoitteen saavuttamiseen.
The working group considered that the support of economic growth and the enhancement of its impact on employment also required:
Talouskasvun tukemisen ja sen työllisyysvaikutuksien parantamisen työryhmä katsoi myös edellyttävän mm.
— improvement of flexibility in working life and on the labour market;
— — — — — tuotannon rakennemuutoksen jatkumista pienen ja keskisuuren yritystoiminnan lisääntymistä työelämän ja työmarkkinoiden joustavuuden lisäämistä työvoiman laatuun vaikuttamista aktiivisen työvoimapolitiikan tehostamista.
By these means, the working group estimated that employment could be Increased by about 330 000 in total by the year 2000, which would decrease the number of the unemployed to about 200000 and the unemployment rate to 8%.
Näillä keinoin työryhmä arvioi voitavan parantaa työllisyyttä vuoteen 2000 mennessä yhteensä noin 330000:lla, mikä laskisi työttömien määrän noin 200000:een ja työttömyys asteen 8 prosenttiin.
The alternative calculation of the prognosis in Table 2 Is based on the presumption that the devised strategy Is implemented successfully.
Taulukon 2 ennusteen tavoitevaihtoehto perustuu olettamukseen, että laadittua strategiaa aletaan toteuttaa ja siinä onnistutaan.
The basic calculation of the prognosis estimates the average growth of production to be 3.3 %.
Ennusteen perusvaihtoehdossa tuotannon keskimääräiseksi kasvuksi arvioidaan 3,3%.
This employment objective will be difficult to attain and a more pessimistic alternative must also be taken Into account.
Asetettua työllisyystavoitetta on vaikea saavuttaa ja on varauduttava myös pessimistisempään vaihtoehtoon.
If the international economy does not develop favourably or the
Mikäli kansainvälinen talous ei kehity suotuisasti tai kansallisissa kilpailukykyä, kustannusten nousun hillintää ja julkista velkaantumista koskevissa tavoitteissa ei onnistuta, tuotannon nopeaa kasvua ei kyetä ylläpitämään.
According to both prognosis alternatives, new jobs are primarily created In small and medium-sized enterprises (under 500 workers), which already employ almost two thirds of the corporate personnel.
Molemmisssa ennustevaihtoehdoissa uudet työpaikat syntyvät valtaosin pieniin ja keskisuuriin, alle 500 työntekijän yrityksiin, joissa työskentelee jo nyt lähes kaksi kolmasosaa yritysten henkilöstöstä.
The employment capacity of the SMEs varies by trade.
Pk-yritysten työllistävyys vaihtelee toimialoittain.
In Industry, the SMEs employ clearly over half of the Industrial workforce.
Teollisuudessa pk-yri-tykset työllistävät selvästi yli puolet koko teollisuuden työvoimasta.
Other significant trades for the SMEs are construction, commerce and private services.
Muita merkittäviä toimialoja pk-yritystoiminnassa ovat lisäksi rakentaminen, kauppa ja yksityiset palvelut.
A large proportion of the SMEs operate on the domestic market and also the demand of the Industrial SMEs Is largely domestic.
Suuri osa pk-yrityksistä toimii kotimarkkinoilla, ja myös teollisuuden pk-yritysten kysyntä on suurelta osin kotimaista.
On the other hand, the rapid growth In exports Is Increasing the demand for subcontracts and thus, the employment capacity of the SMEs.
Toisaalta kuitenkin viennin nopea kasvu on lisäämässä alihankintakysyntää lisäten pk-yritysten työllistämismahdollisuuksia.
The comparison of corporate personnel proportions In Finland and in other EU countries Indicates that the creation of new jobs can be significantly enhanced by Improving the preconditions for the development of corporate activities.
Yritystoiminnan henkilöstöosuuksien vertailu Suomessa ja muissa EU-maissa viittaa siihen, että yritystoiminnan kehitysedellytyksiä parantamalla voidaan merkittävästi vaikuttaa uusien työpaikkojen syntymiseen.
The SMEs' proportion of employment Is about 4 per centage points higher in the EU than in Finland.
EU:ssa pk-yritysten osuus työllisyydestä on noin 4%-yksikköä korkeampi kuin Suomessa.
The difference is even bigger in small enter prises employing less than 10 people.
Pientissä alle 10 henkilöä työllistävissä yrityksissä ero on vieläkin suurempi.
In the Member States of the EU, the SMEs' proportion of employment is about 29% and in Finland 23%.
EU:n jäsenmaissa pienyritysten osuus työllisyydestä on noin 29 % ja Suomessa 23 %.
Industry Is and will be at the heart of the economy so Its development Is crucial to the attain ment of the employment objectives.
Teollinen toiminta on ja tulee olemaan kansantalouden ydin, jolloin sen kehittyminen on työllisyystavoitteen kannalta ratkaisevaa.
Therefore, neo-industriallsation and new structural development objectives are needed.
Tästä syystä tarvitaan uusteollistamista ja uusia rakenteellisia kehitystavoitteita.
In the beginning of the 1990s, the recession interrupted the structural change in industry, accelerated in the last decade.
Lama keskeytti teollisuuden viime vuosikymmenellä nopeutuneen rakennemuutoksen 90-luvun alussa.
The difficulties of the financial market, the collapse of exports to the eastern bloc, the recession on the west ern market and insecurities of economic policy have all contributed towards slowing down the renewal of Industrial structures and partly even reversed the development.
Rahoitusmarkkinoiden vaikeudet, idänkaupan romahdus, länsimarkkinoiden taantuma sekä talouspolitiikan epävarmuudet ovat kaikki yhdessä hidastaneet teollisten rakenteiden uudistumista ja osin jopa taannuttaneet niitä.
As an objective of industrial policy In the latter half of the 1990s, the acceleration of the structural adaptation of Industry and the strengthening of the impact of Industrial growth on employment by supporting the establishment of new enterprises and by furthering the development of existing SMEs is emphasised.
Teollisuus poliittisena tavoitteena 1990-luvun jälkipuoliskolla korostuu teollisuuden rakenteellisen mukauttamisen nopeuttaminen ja teollisen kasvun työllisyyssisällön vahvistaminen tukemalla uusien yritysten perustamista ja edistämällä olemassa olevien pienten ja keskisuurten yritysten kehittämistä.
The growth in industrial production has largely been based on the rapid growth of total productivity.
Teollisuuden tuotannon kasvu on perustunut pitkälti kokonaistuottavuuden nopeaan kasvuun.
During the last couple of decades, the growth In total productivity has been about 5 % per annum in Industry and, correspondingly, about 3 % In the entire economy.
Viimeisten parinkymmenen vuoden aikana kokonaistuottavuuden kasvu on ollut teollisuudessa noin 5% vuodessa ja vastaavasti koko kansantaloudessa noin 3%.
Industrial companies have been merged and labour-intensive Industrial fields have gradually lost ground, so Industrial jobs started to diminish already In the beginning of the 1980s.
Teollisuusyritykset ovat fuusioituneet ja työintensiiviset teollisuuden alat ovat menettäneet vähitellen asemiaan, jolloin teolliset työpaikat alkoivat jo 1980luvun alusta lähtien vähentyä.
Thus, the proportion of industrial production and employment decreased lower In Finland than In Industrial countries on average In the 1980s.
Teollisuuden osuus tuotannosta ja työllisyydestä laski näin Suomessa jo 1980-luvulla pienemmäksi kuin teollisuusmaissa keskimäärin.
In the beginning of 1990s, Finland had about 11 % less Industrial jobs than 10 years earlier.
1990-luvun alussa Suomessa oli teollisia työ paikkoja noin 11 % vähemmän kuin kymmenen vuotta aikaisemmin.
In addition, about a quarter (140000) of the industrial jobs were lost during the recession, when Industry strongly pruned its costs by adapting the labour force.
Laman aikana menetettiin lisäksi noin neljännes (140000) teollisuuden työpaikoista, kun teollisuus karsi voimakkaasti kustannuksiaan työvoiman määrää sopeuttamalla.
During 1992-94, Industrial productivity per working hour rose over 10% per annum on average.
Vuosina 1992—1994 teollisuuden tuottavuus työtuntia kohti kasvoi keskimäärin yli 10% vuodessa.
In the near future, the growth in work productivity is expected to slow down more than production in industry, which facilitates the enhancement of employment.
Lähivuosina työn tuottavuuden kasvun odotetaan hidastuvan teollisuudessa tuotannon kasvua hitaammaksi, mikä mahdollistaa työllisyyden paranemisen.
However, for a significant part of Industry, jobless growth ¡s a reality, and strengthening the traditional industry does not create much new employment.
Huomattavalle osalle teollisuutta työpaikaton kasvu on kuitenkin todellisuutta, eikä perinteisen teollisuuden vahvistaminen luo paljoakaan uutta työllisyyttä.
When the annual growth In industrial production is about 6 to 7% according to the alternative calculation, employment would increase by about 2.5 % annually.
Teollisuustuotannon vuosikasvun ollessa tavoitevaihtoehdon mukaan noin 6—7% työllisyys kasvaisi vuosittain noin 2,5%.
The number of Industrial jobs would then increase by a good 70 000 by the end of the millennium, so half of the industrial jobs lost during the recession would be regained.
Teollisuuden työpaikat lisääntyisivät tällöin vuosituhannen loppuun mennessä runsaalla 70000:lla, jolloin puolet laman aikana menetetyistä teollisista työpaikoista saataisiin takaisin.
However, in the basic calculation, Industrial production Is estimated
Peruslaskelmassa teollisuuden tuotannon sitä vastoin arvioidaan kasvavan vajaat 4 % vuodessa ja työllisyyden vastaavasti vain 0,8%.
to grow by less than 4% annually, and employment, correspondingly, by only 0.8%.
säteollisuuden investointien laajennuspäätöksiä.
The development Is eventually dependent on demand on the world market.
Kehitys riippuu viime kädessä kysynnästä maailmanmarkkinoilla.
Also the industry producing electrotechnical products and instruments, the Finnish big companies of which have already been internationalised, is expected to increase its labour force.
Työvoimaansa lisännee myös sähköteknisiä tuotteita valmistava ja instrumentteja valmistava teollisuus, joiden suuryritykset ovat Suomessa jo kansainvälistyneet. neet.
On the other hand, labour force demand is predicted to decrease, along with the integration development, in the textile and clothing industry and in the food industry.
Työvoiman kysynnän ennustetaan sitä vastoin integraatiokehityksen myötä laskevan tekstiili- ja vaatetusteollisuudessa sekä elintarviketeollisuudessa.
The production of the textile and clothing industry has decreased significantly, with exports to the east ern bloc cut off and the exports to the western market also diminished.
Tekstiili- ja vaatetusteollisuuden tuotanto on olennaisesti supistunut, kun idänkauppa on tyrehtynyt ja länsikauppakin jatkuvasti vähentynyt.
Also, imports from the countries with low labour costs has weakened the opportunities of domestic industry.
Samoin tuonti halvan työvoiman maista on vähentänyt kotimaisen teollisuuden mahdollisuuksia.
The food industry, the third largest industrial field in Finland, is vulnerable to integration and further decrease in its labour force is expected.
Myös elintarviketeollisuus, joka on Suomessa kolmanneksi suurin teollisuuden ala, on herkkä integraatiolle, ja sen työvoiman supistumisen odotetaan kiihtyvän.
The majority of food industry products have been covered by import regulations, so domestic production has operated with protection against international competition.
Elintarviketeollisuuden tuotteista valtaosa on ollut tuontisäännösten alaista, jolloin kotimainen tuotanto on toiminut suojassa kansainväliseltä kilpailulta.
With the liberalisation of International trade in agricultural products and foodstuffs, the amount of production and the number of the employed will decrease.
Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden kansainvälisen kaupan vapautuessa tuotannon ja työllisten määrä pienenee. nee.
Other fields of industry are also confronted by difficulties due to Integration or weak demand.
Myös eräät muut teollisuuden alat kohtaavat integraatiosta tai heikosta kysynnästä johtuvia vaikeuksia.
The growth in chemical Industry is remaining much slower than presupposed before the recession.
Kemianteollisuuden kasvu on jäämässä selvästi hitaammaksi kuin ennen lamaa oletettiin.
In domestic production, there are no prerequisites for growth com parable to those in the earlier years in the near future, and the EU integration will increase the duties for the inputs from third countries.
Kotimaisessa tuotannossa ei ole lähivuosina aikaisempaan verrattavia kasvuedellytyksiä, ja EU-integraatio nostaa tulleja kolmansien maiden panoksille.