natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• Progressively, there will be less scope to adjust the labour market by means of the flows of entries and departures.
Suhteina ilmaistuna uusiutumisluku laskee 20 vuoden aikana 35 prosenttia: vuonna 1995 oli 100:aa lähtijää kohden 140 tulijaa; vuonna 2015 oli 100:aa lähtijää kohden 90 tulijaa, mikä siis merkitsee netto­vajetta.
• contribute to the system's productivity by virtue of the fact that young people have a lower cost/productivity ratio;
Lyhyesti vaikuttanut osaltaan järjestelmän tuottavuuteen sen ansiosta, että nuorilla on alhaisempi kustannus/tuotta­vuus­suhde,
• Demographic change will produce negative renewal balances for the population of working age.
• tuonut uutta osaamista ja joustavuutta kaikille aloille.
The possibilities of skill renewal due solely to the entry of young people will be limited.
• Työmarkkinoiden sopeuttamiselle työntekijöiden tulo­ ja lähtövirtojen avulla on yhä vähemmän tilaa.
• make a contribution of new skills and flexibility in all sectors.
Mahdolli­suudet osaamisen uudistamiseen yksinomaan nuorten työmarkkinoille tulon avulla ovat vähäiset.
It is interesting to illustrate this renewal by means of two additional indicators.
Tätä uusiutumista on kiinnostavaa kuvata kahden lisäindi­kaattorin avulla.
The first estimates the balance between incoming and outgoing flows (Figure 7a).
Ensimmäisellä arvioidaan tulo­ ¡a läh­tövirtojen välistä tasapainoa (kuvio 7 a).
This gives us a good idea of the change in the size of the pop­ulation of working age.
Näin saadaan käsitys työikäisen väestön koossa tapahtuvista muutoksis­ta.
The second, more qualitative, indicator examines the ratio between numbers joining and leaving the labour market (Figure 7b); this is essen­tially a replacement indicator.
Toisen, laadullisemman indikaattorin avulla tarkastel­laan työmarkkinoille tulevien ja työmarkkinoilta lähtevien työntekijöiden lukumäärien suhdetta (kuvio 7 b); tämä on olennaisesti uusiutumista kuvaava indikaattori.
In terms of balances, the decrease which began in 1990 will result in more departures than entries by around 2009.
Käytettävissä olevien työvoimareservien aktivoimi­seksi toteutettavien toimenpiteiden lisäksi tarvitaan toimia, joilla varmistetaan työvoiman parempi ammatillinen koulutus, motivaatio ja turvallisuus lisäämällä kuitenkin samanaikaisesti joustavuutta.
7b — Numbers joining the population of working age for every 100 leaving — EUR 15
7 a — Työikäisen väestön tulo- ja lähtövirtojen väliset erot EU-15
7a — Differences between incoming and outgoing flows for the population of working age — EUR 15
7 b — Työikäiseen väestöön siirtyvien määrä 100:aa lähtijää kohti EU-15
Demographic effect and difference in activity between men and women
Väestövaikutukset ja miesten ja naisten väliset erot työelämään osallistumisessa
• The separation between the behavioural effect and demographic effect reveals the change in the size of reserves in the labour supply produced by demographic effects.
• Käyttäytymisen vaikutusten erottaminen väestölli sistä vaikutuksista paljastaa muutokset väestömuutosten aiheuttamien työvoimareservien koossa.
• Among young people, in particular, it will cease to be possible to offset the demographic fall by increased participation.
• Erityisesti nuorten osalta ei enää ole mahdollista korvata väestön määrän laskua lisääntyneellä työhön osallistumisella.
Is it possible to determine in more detail how demographic change is going to affect the active population?
Onko mahdollista määritellä tarkemmin, kuinka väestö muutokset vaikuttavat aktiiviväestöön?
Some interesting findings are obtained by distinguishing by sex and age group, between the effects of demographic change and behavioural change on the size of the active population.
Mielenkiintoisia tuloksia saadaan erottelemalla kunkin sukupuolen ¡a ikäryhmän osalta väestömuutosten ¡a käyttäytymismuutosten vaikutukset aktiiviväestön kokoon.
The differences between generations, and especially between the sexes, are clearly marked:
Sukupolvien ¡a erityisesti sukupuolten väliset erot ovat selviä: viä:
• Apart from the potential offered by occupational and geographical mobility, women constitute the main resource for employment growth, especially young women, who, when they grow older, will bring a higher participation and employment rate.
• Ammatillisen ¡a maantieteellisen liikkuvuuden tarjoamien mahdollisuuksien lisäksi naiset muodostavat tärkeimmän voimavaran työllisyyden kasvun kannalta, ja erityisesti nuorten naisten vanheneminen nostaa osallistumis- ¡a työllisyysastetta.
The increase in the total size of the active population recorded between 1985 and 1995 is unequally distributed between the sexes, while the demographic contribution, which is similar between the sexes, is not the same for all age groups.
Vuosien 1985 ¡a 1995 välillä havaittu aktiiviväestön kokonaismäärän kasvu jakautuu epätasaisesti sukupuolten kesken, kun taas väestötilastollinen osuus, ¡oka on molemmilla sukupuolilla samanlainen, ei ole sama kaikilla ikäryhmillä.
• Maintaining older women's employability and their re-entry into work after some years of home work must take into account the specific characteristics of these groups and will require appropriate adjustment measures, not only in terms of work organisation, but also to the social environment.
• Vanhempien naisten työllistymismahdollisuuksien ylläpitämisessä ¡a heidän palaamisessaan työelämään muutamien kotona vietettyjen vuosien jälkeen on otettava huomioon näiden ryhmien eri tyispiirteet, ¡a ne vaativat asianmukaisia sopeutustoimenpiteitä paitsi työn järjestämisen, myös sosiaalisen ympäristön suhteen.
• The growing importance of work for women means that, more than ever before, the question of equal opportunities is a fundamental dimension of economic and social change.
• Kaikenlaisella liikkuvuudella ja erityisesti ammatillisella liikkuvuudella on tulevina vuosina entistäkin suurempi merkitys.
Between 1985 and 1995 entry to the labour market fell by 200 000.
Vuosina 1985—1995 työmarkkinoille tulijoiden määrä laski 200 000 henkilöllä.
This fall is principally attributed to the decline for men, and young men in particular.
Tämä lasku johtuu pääasiassa miesten ja erityisesti nuorten miesten määrän vähenemisestä.
Employment among all young people aged between 20 and 29, regardless of sex, fell during this period.
Kaikkien 20—29-vuotiaiden nuorten työllisyys laski tuona ajanjaksona sukupuolesta riippumatta.
This could in part result from the pronounced demographic contribution of the preceding generations, which may have blocked their access to the labour market, as well as from the long-term trend for increased participation in education and training of the younger generations.
Tämä saattaa johtua osaksi aikaisempien sukupolvien suuresta osuudesta, joka on saattanut tukkia nuorten pääsyn työmarkkinoille, samoin kuin nuorempien sukupolvien keskuudessa jo pitkään vallalla olleesta suuntauksesta osallistua lisääntyvässä määrin yleissivistävään ¡a ammatilliseen koulutukseen. seen.
There has been a sharp increase in employment among women over 30 during this period.
Yli 30-vuotiaiden naisten työllisyys on samana ajan jaksona noussut jyrkästi.
In the intermediate group (30-49 years), more than 50 % of the increase in active women recorded between 1985 and 1995 is due to the increased participation of women in the labour market.
Keskimmäisessä ikäryhmässä (30—49-vuotiaat) yli 50 prosenttia vuosina 1985—1995 tilastoidusta työssä käyvien naisten määrän kasvusta johtuu naisten lisääntyneestä osallistumisesta työelämään.
Among older women workers, participation behaviour was responsible for virtually the entire increase in activity.
Vanhemmilla naistyöntekijöillä työssä käynnin lisääntyminen johtui lähes täysin osallistu m iskäyttäytym ¡sesta. sta.
The demographic contribution among the youngest workers has started to fall and, after 2005, it will only be the oldest workers who will bring any increase due to demographic change.
Nuorimpien työntekijöiden osuus väestöstä on alkanut laskea, ¡a vuoden 2005 jälkeen ainoastaan vanhimmat työntekijät aiheuttavat väestöllisistä muutoksista johtuvaa kasvua.
In terms of behaviour, and still on the basis of the hypotheses for changes to the active population, female participation will continue to increase, even among younger generations.
Käyttäytymistekijällä mitattuna, ¡a edelleen aktiiviväestön muutoksia koskevan hypoteesin perusteella, naisten osallistuminen työelämään kasvaa edelleen jopa nuorempien sukupolvien keskuudessa.
By contrast, between 2005 and 2010, there will be reduced male participation in all age groups.
Sen sijaan miesten osallistuminen laskee vuosina 2005— 201 0 kaikissa ikäryhmissä.
Respective roles of the demographic factor and the behavioural factor in producing changes in the size of the active population, per age group and gender, for three periods — EUR 12 and EUR 15
Väestötekijän ¡a käyttäytymistekijän osuus aktiiviväestön koon muutoksissa kunkin ikäryhmän ja sukupuolen osalta kolmena ajanjaksona EU-12 ja EU-15
Males 20-29 years
Miehet 20—29 vuotta
Females 20­29 years
Naiset 20—29 vuotta
Females 30­49 years
Naiset 30—49 vuotta
Males 30­49 years
Miehet 30—49 vuotta
Males 50­64 years
Miehet 50—64 vuotta
Females 50­64 years
Naiset 50—64 vuotta
An additional dimension: family and work
Lisäulottuvuus: perhe ja työ
The links between activity rates and the demography of the family and households have been shown by a number of studies (').
Taloudelliseen toimintaan osallistumisasteiden sekä perheen ¡a kotitalouden väestörakenteen välinen yhteys on osoitettu lukuisissa tutkimuksissa(').
For a number of women, the birth of a child means that they stop working or, in certain cases, seek alternative part-time employment.
Monille naisille lapsen syntymä merkitsee sitä, että he lopettavat työssä käynnin tai joissakin tapauksissa etsivät vaihtoehtoisesti osa-aikatyötä.
Depending on the country, this change prompted by the birth of a child can sometimes be permanent, and for any number of reasons, ranging from the availability of childcare services to cultural factors.
Eri maissa tämä lapsen syntymän aikaansaama muutos voi joskus olla pysyvää. Tähän on monia eri syitä, jotka vaihtelevat lastenhoitopalvelujen saatavuudesta kulttuurista johtuviin tekijöihin.
With increased life expectancy, it is not unusual to find three or four generations living at the same time, and the increased rate of demographic ageing is set to make this even more common.
Eliniänodotteen pidentyessä ei ole lainkaan epätavallista, että kolme tai neljäkin sukupolvea saattaa elää samanaikaisesti, ¡a väestön ¡kääntymisen nopeutuessa tämä on muuttunut entistäkin yleisemmäksi.
Within the family structure it is usually the woman who cares for elderly people when they become dependent.
Perheen sisällä vanhuksista huolehtii yleensä nainen sen jälkeen kun nämä eivät enää selviydy yksin.
In future, this burden of responsibility is likely to increase as smaller families mean that the task is spread among fewer individuals.
Tulevaisuudessa tämä vastuutaakka todennäköisesti kasvaa, sillä perheiden pienempi koko merkitsee samalla sitä, että tehtävät jakautuvat harvemmille yksilöille.
The household itself has a determining influence on the life-cycle career of the individuals who constitute it.
Perheellä itsellään on määräävä vaikutus perheenjäsenten elämänuraan.
Taxation, family benefits, employment management policies and other factors will all have a major impact on the behaviour of family members.
Verotus, perheille maksettavat etuudet, työllisyyspolitiikka ¡a muut tekijät vaikuttavat myös merkittävästi perheenjäsenten käyttäytymiseen.
Under these conditions, trends in the demography of families and households are going to influence the ability to activate the labour force, and the female labour force in particular, while on the other hand employment policies have an impact on family trends and women.
Näissä olosuhteissa perheiden ja kotitalouksien väestörakenteeseen liittyvät suuntaukset vaikuttavat mahdollisuuteen aktivoida työvoimaa ja erityisesti naispuolista työvoimaa, kun taas toisaalta työllisyyspolitiikalla on vaikutusta perheisiin liittyviin kehityssuuntauksiin ¡a naisten tilanteeseen.
The analysis of changes in the population of working age reveals the extent to which future economic growth will be dependent on quantitative and qualitative changes in the labour force.
Työikäisessä väestössä tapahtuvien muutosten analyysi paljastaa, missä määrin tulevaisuuden taloudellinen kasvu on riippuvainen työvoiman määrällisistä ¡a laadullisista muutoksista.
rather than from new cohorts joining the labour market.
pikemminkin työvoimassa jo oleviin voimavaroihin kuin työmarkkinoille tuleviin uusiin sukupolviin.
Active measures, such as re-qualification, lifelong learning, and measures to ensure employability, will be required in order to adapt skills and ensure economic competitiveness.
Ammattitaitojen sopeuttamiseksi ¡a taloudellisen kilpailukyvyn varmistamiseksi tarvitaan aktiivisia toimenpiteitä, kuten uudelleenkoulutusta, elinikäistä oppimista sekä työllistymistä tukevia toimenpiteitä.
The stabilisation and then fall in the size of the population of working age could prove a favourable factor in reducing imbalances between labour supply and labour demand.
Työikäisen väestön koon vakiintuminen ja sen jälkeinen lasku saattavat osoittautua suotuisiksi tekijöiksi, koska ne vähentävät työvoiman tarjonnan ¡a kysynnän välistä epätasapainoa.
However, it will also be necessary to deal with a considerable increase in the pressure of ageing on social protection, especially for pay-as-you-go pension systems.
On kuitenkin välttämätöntä ottaa huomioon myös ikääntymisen merkittävästi lisäämä paine sosiaaliturvaa ¡a erityisesti ei-rahastoivia eläkejärjestelmiä kohtaan.
Keeping older workers in employment for longer could be, in certain sectors, a key element for at least partially countering this problem.
Vanhempien työntekijöiden pitäminen kauemmin mukana työelämässä voisi joillakin tietyillä aloilla olla keskeinen tekijä tämän ongelman ratkaisemisessa ainakin osittain.
However, keeping older workers in employment for more years will add to a second concern linked to the demography of the labour force: its internal ageing.
Vahvemmasta talouskasvusta on tulossa perustavanlaatuinen tekijä sosiaaliturvan tukemisessa, edellyttäen, että tämä kasvu tuo mukanaan uusia työpaikkoja ¡a lisää jo olemassa olevien työvoimareservien käyttöä.
Thus, adapt ability to labour demand changes will have to be obtained more from resources already in the labour force
Erityisesti naisten osalta näiden työvoimareservien käyttöön liittyy tiettyjä rajoituksia.
Stronger economic growth is becoming a fundamental factor in supporting social protection, provided this growth translates into an increase in jobs and increased recourse to existing pools of labour.
Vanhempien työntekijöiden pitäminen kauemmin mukana työelämässä lisää kuitenkin toista huolenaihetta, ¡oka on sidoksissa työvoiman väestörakenteeseen.
For women, in particular, this recourse is subject to certain constraints.
Tämä huolenaihe on työvoiman sisäinen ¡kääntyminen.
All types of mobility will play a greater role during the years to come.
Sopeutumisen työvoiman kysynnän muutoksiin on siten perustuttava
The significance of the regional dimension demographic growth, regions can be grouped under three headings:
Kartta 1 osoittaa kunkin alueen kasvuindeksin suhteessa sen väestöön vuonna 1995. Väestönkasvuvaiheen perusteella alueet voidaan jakaa kolmeen ryhmään:
The previous part showed that there are important links between demographic change and the labour market.
Osassa 1 osoitettiin, että väestömuutosten ja työmarkkinoiden välillä on tärkeitä yhteyksiä.
However, the aggregate approach often fails to provide the most effective means of examining these links.
Kokonaisuuteen keskittyvä lähestymistapa ei usein kuitenkaan pysty tarjoamaan kaikkein tehokkaimpia keinoja näiden yhteyksien tutkimiseen.
Among other things, it is not suitable for understanding the widely differing trends at regional level.
Sitä ei muun muassa voida käyttää hyväksi, jotta ymmärrettäisiin toisistaan laajasti eroavia kehitys suuntauksia alueellisella tasolla.
regions which have already reached the negative growth stage, such as the former East Germany, Saarland and part of Westphalia, northern Italy, Asturias and Aragon in Spain, and Lorraine in France;
Alueet, jotka ovat ¡o saavuttaneet negatiivisen kasvun vaiheen, kuten entinen Itä-Saksa, Saarin alue ¡a osa Westfalenia, Pohjois-ltalia, Asturias ¡a Aragon Espanjassa sekä Lorraine Ranskassa.
The strongly diverging situations found among regions suggest that the impact of demographic change could be open to different interpretations than that provided by the aggregate approach.
Valtaosa alueista etenee todennäköisesti kohti väestönkasvuvaihetta vuosina 1995—2015.
the vast majority of the regions are likely to go towards a period of demographic increase between 1995 and 2015;
Toisistaan voimakkaasti eroavat tilanteet eri alueilla antavat olettaa, että väestömuutokset saattaisivat tarjota mahdollisuuksia useampiin erilaisiin tulkintoihin kuin mitä laajempiin kokonaisuuksiin keskittyvä lähestymistapa tarjoaa. aa.
This is confirmed by the regional analysis presented in this part.
Jatkuvaa kasvua tapahtuu noin viidesosassa alueita, jotka sijaitsevat suurkaupunkialueilla sekä Espanjan, Ranskan, Saksan, Belgian ja Kreikan eteläosissa.
finally, sustained growth is found in about one fifth of the regions, located in greater urban districts and in the south of Spain, France, Germany, Belgium and Greece.
Tämän olettamuksen vahvistaa tässä osassa esitettävä alueellinen analyysi.
• Most of the Union countries show an uneven regional pattern of future demographic growth.
• Useimmissa unionin jäsenvaltioissa tuleva väestönkasvu jakautuu epätasaisesti eri alueiden kesken.
For reasons which relate primarily to the availability of statistical data, the geographical breakdown used in this part is NUTS 2.
Lähinnä tilastotietojen saatavuuteen liittyvistä syistä tässä luvussa on käytetty maantieteellistä jakoa NUTS 2.
• The same country can present a variety of situations in terms of demographic dynamism.
• Samassa maassa voi vallita useita erilaisia tilanteita väestöllisen dynaamisuuden suhteen.
Regions with similar characteristics tend to form a cluster with neighbouring regions.
• Alueet, joilla on samantyyppisiä piirteitä, pyrkivät muodostamaan ryppäitä naapurialueidensa kanssa. sa.
These breakdowns imply certain limitations in the present analysis.
Nämä erittelyt asettavat tässä suoritettavalle analyysille tiettyjä rajoituksia.
They do not make it possible to take into account the true mechanisms at work in certain regions delimited by such factors as local labour pools or particular areas of activity.
Ne eivät anna mahdollisuutta ottaa huomioon tietyillä alueilla tosiasiallisesti toimivia mekanismeja, koska esimerkiksi paikalliset työvoimareservit tai eri tyiset toiminta-alueet asettavat tälle omat rajoituksensa.
This is why we have opted for a generic rather than specific interpretation of the results of our analyses.
Tämän vuoksi onkin pyritty pikemminkin geneeriseen kuin spesifiseen tulkintaan analyysien tuloksista.
The effect of polarisation in terms of the population growth of regions is a new dimension which could influence national and even Community economic, social and environmental trends.
Alueiden väestöllinen kasvu
The Union's regional diversity can be illustrated with refer ence to many criteria.
Unionin alueellista monimuotoisuutta voidaan kuvata viittaamalla useisiin perusteisiin.
Among the most visible aspects is the uneven population distribution, with a large share of the population concentrated in a comparatively small part of the territory.
Yksi näkyvimmistä seikoista on epäilemättä väestön epätasainen jakautuminen siten, että suuri osa väestöstä on keskittynyt suhteellisen pienelle alueelle.
Possible population change, as illustrated in Map 1, is also of particular interest.
Tuleva väestönmuutos, jota kartta 1 kuvaa, tarjoaa myös erityisen kiinnostavan näkökulman.
Among other things, it helps to highlight differences in future demographic patterns between regions.
Sen avulla on muun muassa mahdollista korostaa tulevaisuuden tasoeroja eri alueiden saavuttamassa väestöllisessä dynaamisuudessa. suudessa.
This is particularly interesting because, as shown in Part 1, a stage characterised by a constant and balanced demographic increase in the population of working age is now giving way to one of 'demographic neutrality', soon to be followed by one of negative growth.
Tämä on erityisen kiinnostavaa, koska vaihe, jolle on tyypillistä jatkuva ¡a tasapainoinen työikäisen väestön kasvu, on nyt antamassa tietä "väestöllisesti neutraalille" vaiheelle, jonka jälkeen seuraa pian negatiivisen kasvun vaihe, kuten osassa 1 osoitettiin.
Population growth between 1995 and 2015
Väestönkasvu 1995—2015
Source: Eurostat, Demographic projections, 1997 — Baseline scenario.
< 97,5 97,5—102,5 102,5—110 > 110 Lähde: Eurostat, Väestönennakointilaskelmia, 1 997 — perusskenaario.
• Although apparent everywhere, population age­ing will occur at varying rates and degrees, affect­ing populations with very different initial age structures.
• Vaikka väestön ¡kääntymistä onkin nähtävissä kaikkialla, sitä tapahtuu erilaisella vauhdilla ¡a eri asteisesti, ¡a se vaikuttaa väestöihin, joiden alkuperäiset ikärakenteet ovat hyvin erilaisia.
The result in 20 years time will be a greater diversity of age structure in the regions.
Tästä johtuu, että ikärakenteissa on suurempia eroja eri alueiden välillä 20 vuoden kuluttua.
Although there is α marked difference between the regions in terms of the stage of population growth they have reached, ageing is a phenomenon common to all of them.
Vaikka alueiden välillä onkin suuria eroja niiden saavuttaman väestönkasvun vaiheen suhteen, ¡kääntyminen on niille kaikille yhteinen ilmiö.
Since 1 995, the proportion of people aged over 65 has been increasing in all areas.
Vuodesta 1995 alkaen yli 65vuotiaiden osuus on kasvanut kaikilla alueilla.
The results of this growth of the older population are presented in Maps 2a and 2b which illustrate the proportion of people aged over 65 as part of the total population.
Tämän ikääntyneen väestön lisääntymistä koskevat tulokset esitetään kartoissa 2 a ja 2 b, jotka kuvaavat yli 65vuotiaiden osuutta koko väestöstä.
• Ageing does not necessarily result in a population decrease.
• Ikääntyminen ei välttämättä johda väestön määrän laskuun.
In 2015 significant population in­creases will be coupled with a quite old pop­ulation structure.
Vuonna 2015 huomattava väestönkasvu yhdistyy varsin vanhaan väestörakenteeseen. kenteeseen.
By 2015, the following developments are likely:
Vuoteen 2015 mennessä on odotettavissa seuraavaa kehitystä:
As expected, the rate of ageing and, above all, the current population structures vary from one region to another.
Kuten voi olettaakin, ikääntymisvauhti ja ennen kaikkea nykyinen väestörakenne vaihtelevat alueittain.
• The combination of a considerable fall in popula­tion and a much older population, as found in northern Italy and Spain, and in the former East Germany, suggests significant demographic decline.
• Väestön määrän huomattavan laskun ¡a selvästi vanhemman väestön yhdistelmä, jollainen löytyy Italian ja Espanjan pohjoisosista sekä entisestä Itä-Saksasta, merkitsee huomattavaa väestöllistä taantumaa.
• As mentioned in Part 1, the future prospects are also potentially influenced by economic perfor­mance and migratory flows at regional level.
Vanhusten osuus on erityisen korkea Pohjois- ja Keski-Italiassa, jossa he muodostavat neljänneksen väestöstä. tä.
The proportion of elderly people will be particularly high in northern and central Italy where they will account for a quarter of the population.
• Kuten osassa 1 mainittiin, tulevaisuudennäkymiin vaikuttavat mahdollisesti myös taloudellinen suorituskyky ja muuttovirrat alueellisella tasolla.