natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As in other areas, the overall employment effects of changing environmental policies and priorities will be the net outcome of the positive and negative employment impact of new activities and new technologies.
Maiden on sopeutettava työmarkkinoitaan, työmarkkinapolitiikkaansa ja erityisesti työmarkkinainstituutioitaan ja poliittisten linjausten toteutusjärjestelmiään työllisyyspolitiikan suuntaviivojen asettamiin vaatimuksiin.
These reports underpin the Commission's proposal for the Employment Guidelines in 1999.
Unioni tukee sopeutustoimia aktiivisesti.
Enlarging the Union
Tulevat toimet
Enlargement of the Union will have an impact on the employment situation in both the existing Member States and the candidate countries.
Euroopan työllisyysstrategia on keskipitkän aikavälin prosessi, joka edellyttää työllisyyspolitiikan suuntaviivojen tarmokasta täytäntöönpanoa useiden vuosien ajan.
At the time of accession, the Amsterdam Treaty and the employment strategy will be part of the acquis communautaire.
Sen vuoksi ei olekaan tarpeen muuttaa työllisyys strategian rakenteellista perustaa vuosittain, vaan pikemminkin lujittaa sitä pienin tarkistuksin, joilla peitetään aukkokohdat ja otetaan huomioon työmarkkinoiden alati muuttuva luonne.
Accession to the Union will require an adjustment in labour markets and labour market policies and, in particular, in the capacity to adapt labour market institutions and policy delivery systems to permit the implementation of the employment guidelines. The Union is actively supporting this adjustment.
Suuntaviivojen nelipilarisen rakenteen avulla jäsenvaltiot voivat keskittää toimintansa niille osa-alueille, joilla voidaan todennäköisimmin puuttua pahimpiin esteisiin työllisyysmyönteisten eurooppalaisten työmarkkinoiden kehittymisen tiellä ja siten parantaa työllisyyttä.
The European employment strategy is a mediumterm process, which will require the vigorous implementation of the Employment Guidelines over a number of years.
Edellä kuvaillun strategian toteuttamiseksi komissio esittää Wienissä kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle useita työllisyysstrategiaan liittyviä raportteja.
It is, therefore, not necessary to change the basic structure of the employment strategy and the guidelines every year but rather to consolidate the strategy making minor adjustments which cover the gaps and take account of the everchanging nature of labour markets.
Yhteisessä työllisyyskertomuksessa arvioidaan strategian täytäntöönpanon etenemistä.
The four-pillar structure of the Guidelines represents a framework in which Member States can focus their efforts on those areas which have been identified as being likely to tackle the most pressing obstacles to an employment-friendly labour market in Europe and, hence, to a higher employment rate.
Työllisyystilannetta käsittelevässä raportissa tarkastellaan työllisyyden kehitystä Euroopassa ja verrataan sitä Yhdysvaltain työllisyystilanteeseen.
Jobs for people — people for jobs: turning policy guidelines into action
Työntekijälle työpaikka — työpaikalle sopiva työntekijä: poliittisista suuntaviivoista käytännön toimiin
Jobs for people — people for jobs: turning policy guidelines into action limited number of priority issues.
Työntekijälle työpaikka — työpaikalle sopiva työntekijä: poliittisista suuntaviivoista käytännön toimiin
The adoption of the Employment Guidelines at the end of 1997 confirmed the recognition of employment as an explicit objective for the European Union and the beginning of the real implementation of the employment provisions of the Amsterdam Treaty.
Työllisyyspoliittisten suuntaviivojen hyväksyminen vuoden 1997 lopussa vahvisti sen, että työllisyys on yksiselitteisesti asetettu yhdeksi Euroopan unionin tavoitteista ja että Amsterdamin sopimukseen si sältyvien työllisyysmääräysten todellinen täytäntöönpano voitiin aloittaa.
rope to a level closer to that of our major trade competitors and other equivalent developed economies.
sotaan olevan Euroopan alhaisen työllisyysasteen taustalla.
The Employment Guidelines are designed to address the perceived causes of the low employment rate in Europe: the inability of the Euro pean economy to deal with major shocks, and the incapacity of the European labour market to respond with the necessary structural changes to re-absorb those who have lost jobs in declining sectors and activities.
Näihin kuuluu Euroopan talouden kyvyttömyys sopeutua dramaattisiin muut oksiin taloudellisessa toimintaympäristössä.
Three issues have to be addressed by the Commission and the Union over the coming months and years.
Euroopan työmarkkinat eivät kykene reagoimaan niihin rakennemuutoksilla, joita tarvitaan, jotta taantuvilla aloilla työpaikkansa menettäneet saataisiin takaisin työelämään.
Further, it requires that 'The objective of a high level of employment shall be taken into consideration in the formulation and implementation of Community policies and activities'.
Komissiolla ja unionilla on tulevina kuukausina ja vuosina käsiteltävänään kolme kysymystä.
Thirdly, the European Union has opened negotiations with the candi date countries with a view to their accession.
Kolmanneksi Euroopan unioni on aloittanut liittymiseen tähtäävät neuvottelut jäsenyyttä hakeneiden valtioiden kanssa.
The enlargement of the Union to these countries will have important implications for employment, both in terms of the impact on the existing Member States, but more importantly, on the capacity of the candidate countries to adopt and implement the employment guidelines themselves.
Unionin laajentumisella näihin maihin on huomattavia työllisyysvaikutuksia, j ot-ka liittyvät toisaalta nykyisiin jäsenvaltioihin ja toisaalta (ja en nen kaikkea) hakijamaiden kykyyn omaksua työllisyyspolitiikan suuntaviivat ja panna ne täytäntöön.
The Commission has begun to carry out a series of employment policy reviews with these countries in order to assess this capacity and identify the action required.
Komissio on ryhtynyt yhdessä hakijamaiden kanssa tarkastelemaan niiden työllisyyspolitiikkaa, jotta tämä kyky voidaan arvioida ja tarvittavista toimista voidaan päättää.
The four pillars of the Employment Guidelines reflect the broader objectives for employment and work ing conditions set out in the Treaty.
Sopimuksessa todetaan nyt, että "jäsenvaltiot pitävät työllisyyden edistämistä yhteisenä etunaja sovittavat yhteen sitä koskevan toimin tansa".
This includes the existence and promotion of 'a skilled, trained, motivated and adaptable work force and labour markets responsive to economic change' as key objectives of a co-ordinated employment strategy, the task of promoting equal opportunities for men and women, as well as the fundamental objective of promoting job creating entrepreneurship in Europe.
Lisäksi siinä edellytetään, että "työllisyyden korkeaa tasoa koskeva tavoite otetaan huomioon yhteisön politiikan ja toiminnan suunnittelussa ja toteutuksessa".
First, the Commission has presented its proposals for revising the Employment Guidelines for 1999.
Ensinnäkin komissio tekee vuoden lopulla ehdotuksen työllisyyspolitiikan suuntaviivojen tarkistamisesta vuotta 1999 silmällä pitäen.
The employment strategy that the guidelines represent is a mediumterm one for bringing about the fundamental structural changes needed in the European la bour market to generate lasting jobs.
Komission ehdotuksen avainsana on sen vuoksi vakiinnuttaminen: suuntaviivojen painopisteitä on syvennettävä ja terävöitettävä ensimmäisen vuoden kokemusten perusteella.
The Commission's proposal is characterised by consolidation: a deepening and a sharpening of the focus of the guidelines in the light of the first year's experience rather than a fundamental revision, which is neither required nor appropriate.
Yhteensovitetun työllisyysstrategian keskeisiä tavoitteita ovat siten ammattitaitoinen, koulutettu, motivoitu ja mukautumiskykyinen työvoima sekä talouden muutoksiin reagoivat työmarkkinat ja niiden edistäminen. Tehtävä nä on lisäksi miesten ja naisten tasa-arvon edistäminen, ja perustavoitteen mukaisesti edistetään työllistävää yrittäjyyttä Euroopassa.
This year's Employment in Europe report addresses these issues.
Tämänvuotisessa Työllisyys Euroopassa -kertomuksessa käsitellään näitä aiheita.
In the first section below, it reviews the major trends and developments in the economic and employment situation in the Union.
Kertomuksen ensimmäisessä osassa (alla) tarkastellaan unionin talous-ja työllisyystilanteen kehittymisen pääkohtia.
The second section reviews each of the pillars of the employment guidelines and presents the underlying analysis that drives them.
Toisessa osassa paneudutaan kuhunkin työllisyyspolitiikan suuntaviivojen pilareista ja esitetään niiden perustana oleva analyysi.
The third section presents some of the main messages in relation to the 'mainstreaming' of employment in two of the areas chosen for priority analysis.
Kolmannessa osassa puolestaan esitetään muutamia keskeisiä ajatuksia työllisyysnäkökohtien huomioon ottamisesta kahdella niistä osa-alueista,jotka on valittu ensisijaisiksi analyysikohteiksi.
The final section presents for the first time an analysis of employment developments in the candi-
Viimeisessä osassa esitetään ensi kertaa analyysi hakijamaiden työllisyyskehityksestä ja asetetaan tavoitteet työllisyyspolitiikan tarkistamiselle.
Secondly, the Commission will be carrying forward its work on the support for employment in other Community policies as provided for in Article 127 of the Amsterdam Treaty.
Toiseksi komissio jatkaa työllisyyden tukemista yhteisön politiikan muilla aloilla Amsterdamin sopimuksen 127. artiklan määräysten mukaisesti.
In 1998 and 1999, the focus of this analysis will be on a
Vuosina 1998 ja 1999 keskitytään analysoimaan suppeaa joukkoa ensisijaisia kysymyksiä.
The strategy, and the Guidelines, reflect the underlying analysis which the Commission has presented in the Employment in Europe report over a number of years, and in particular, the need to raise the employment rate in Eu
Strategian ja suuntaviivojen taustalla on analyysi, jonka komissio on esittänyt muutaman vuoden ajan Työllisyys Euroopassa -kertomuksissaan, ja varsinkin tarve nostaa Euroopan työllisyysaste lähemmäksi sen keskeisten kilpailijoiden ja muiden vastaavasti kehittyneiden talouksien tasoa.
Jobs for people — people for jobs: turning policy guidelines into action date countries and the objectives of the employment policy reviews.
Työntekijälle työpaikka — työpaikalle sopiva työntekijä: poliittisista suuntaviivoista käytännön toimiin kertomuksessa, joka esitetään Eu-rooppa-neuvostolle sen kokoontuessa Wienissä.
rising. The prospect of moving to EMU warrants a macroeconomic policy mix favourable to relatively high growth for an extended period.
Euroopan talous vahvistuu edelleen lanteen aika-analyysia varten julkaistavan Eurostatin viitearvosarjan mukaisia.
In such a context, all the determi­nants, and notably monetary condi­tions (including long­term interest rates and exchange rates), are fa­vourable to a healthy expansion of demand.
Sarjasta annetaan tarkempi kuvaus raportin ensimmäisen osan aloituskappaleen tietoruudussa.)
The efforts of the past are now delivering their expected posi­tive results, especially for capital formation (business surveys show a planned increase of 9% in invest­ment in real terms in the EU for 1998 in the manufacturing sector).
Vuonna 1997 työttömyysaste laski 0,2 prosenttiyksikköä vuoden 1996 luvusta (10,8%), ja sen ennustetaan laskevan edelleen siten, että keskimääräinen työttömyysaste olisi 10,0 prosenttia vuonna 1998 ja 9,5 prosenttia vuonna 1999.
Since labour force participation, predomi­nantly among women, is likely to increase, the employment rate could rise slightly from 60.5% in 1997 to 61.1% in 1999.
Talouskasvu voimistui uudelleen vuonna 1997, jolloin BKT kasvoi 2,7 prosenttia, kun kasvu vuonna 1996 oli 1,8 prosenttia.
(The figures used for employment correspond to the benchmark series published by Eurostat for the purposes of analys­ing employment over time. For a detailed description of this series, see the Box in Part I, Section 1 in the main part of the report.)
Huolimatta siitä, että kansainvälinen toimintaympäristö muuttui selvästi odotettua epäsuotuisammaksi, odotukset talouden elpymisestä ovat voimistuneet kotimaisen kysynnän asteittain korvatessa vientiä kasvun moottorina.
The unemployment rate, which fell by 0.2% in 1997 from 10.8% in 1996, is forecast to fall further to average 10.0% in 1998 and 9.5% in 1999.
Keväällä 1998 tehtyjen ennusteiden mukaan BKT:n odotetaan kasvavan EUssa 2,9 prosenttia vuonna 1998 ja 2,4 prosenttia vuonna 1999.
Growth recovered momentum in 1997 with a rise in GDP of 2.7% against 1.8% in 1996.
Saavutettu kehitys on vaatimaton askel kohti perustamissopimuksen 2. artiklassa yhteisön päämääräksi asetettua työllisyyden korkeaa ta soa.
Despite an international environment that turned out to be markedly less favourable than expected, pros­pects for economic recovery are confirmed, as the driving force for growth shifts gradually from ex­ports to domestic demand.
Tavoite vahvistettiin sittemmin Luxemburgin työllisyyshuippukokouksessa (marraskuussa 1997).
According to the Autumn 1998 forecasts, GDP in the EU is ex­pected to grow by 2.9% in 1998 and 2.4% in 1999.
Työpaikkojen nettolisäys voi perustua ainoastaan siihen osaan BKT:n kasvusta, joka ylittää työvoiman tuottavuuden kasvun, joka puolestaan on kilpailukyvyn säilyttämisen avain.
The prospect for sustained growth is based on the positive impact on domestic demand of low interest rates and the fact that the EU econ­omy — which is increasingly a single integrated economic entity — is becoming less vulnerable to ex­ternal shocks.
Kestävän kasvun ennuste perustuu siihen, että matalat korot vaikuttavat myönteisesti kotimaiseen kysyntään, samoin kuin siihen, että EU:n talous —joka on yhä selvemmin yksi ja yhtenäinen taloudellinen kokonaisuus — kestää yhä paremmin ulkoisia mullistuksia.
However, it must be recognised that there is some exter­nal threat to growth from the Asian and Russian crises which might dampen economic activity.
On kuitenkin tunnustettava, että Aasian ja Venäjän talouskriisien aiheuttama ulkoinen uhka saattaa hillitä taloudellista toimeliaisuutta.
Given the impact of the external financial crisis, the employment prospects might be tarnished if a deteriora­ting climate of confidence settles in and curtails the dynamism of EU domestic demand, which could fail to compensate for faltering demand outside the Union.
Ulkoisen finanssikriisin vaikutuksesta työllisyysmahdollisuudet saattavat heiketä talouskehitystä kohtaan tunnetun luottamuksen ja EU:n sisäisen kysynnän heikentyessä, jolloin EU:n ulkoisen kysynnän alentumiselle ei jää vastavoimaa.
These developments are a modest step in the direction of the objective of a high level of employment speci­fied in Article 2 of the Treaty and further confirmed by the Luxem­bourg jobs summit (November 1997).
Kun makrotalouspoliittinen tilanne EMUn ansiosta paranee, voimakas ja suotuisa kasvu keskipitkällä aikavälillä on realistinen mahdollisuus. Tilaisuuteen olisi nyt tartuttava, jotta EU:n kipeästi tarvitsemia työpaikkoja saataisiin aikaan.
Net job creation can only come from that part of GDP growth which is in excess of the increase in labour productivity, which itself is a key to maintaining competitive­ness.
Vaikka euron käyttöönotto ei sinänsä ratkaise työttömyysongelmaa, sillä on toki muitakin etuja kuin hintojen selkeytyminen ja valuutanvaihtokulujen ja kurssiriskien poistuminen.
Such a high employment level relies directly upon the sustaina­bility of a high rate of output growth (Graph I).
EMUn poliittinen viitekehys todennäköisesti auttaa selviämään joistakin niistä kestävän kasvun ja työpaikkojen luomisen esteistä, jotka aiemmin osaltaan vaikuttivat siihen, ettei kasvu eikä työllisyyskehitys ollut EU:ssa tyydyttävää.
Growth of employment and GDP in the Union, 1975-97
Työllisyyden ja BKT:n muuttuminen unionissa, 1975-97
Annual % change
Vuosimuutos (%)
Employment GDP lagged 2 quarters
Työllisyys BKT puolen vuoden viiveellä
The present recovery, which began at the end of 1993, has produced positive effects, with growing in­vestment increasing both capacity and employment.
Vuoden 1993 lopulla alkanut elpyminen on lisännyt investointeja ja kasvattanut siten sekä tuotantokapasiteettia että työllisyyttä.
The sustained ef­forts towards convergence in the framework of EMU and appropriate wage developments have improved the fundamentals of the European economy: inflation is low, public fin­ances are on a sound footing, and profitability, competitiveness and business confidence are high and
Jatkuvat EMU-konvergenssipyrkimykset ja asianmukainen palkkakehitys ovat parantaneet Euroopan talouden perustekijöitä: inflaatio on alhaisella tasolla, julkinen talous on terveellä pohjalla ja tuottavuus, kilpailukyky ja yritysten luottamus on voimakasta ja voimistuu yhä.
Coupled with the improvement in the macroeconomic policy­setting brought about by EMU, a high me­dium­term growth path is a realis­tic opportunity which now needs to be grasped in order to generate the jobs the EU badly needs.
Kaikesta huolimatta on epätodennäköistä, että työttömyys vähenisi nopeasti. Rakennepolitiikka, jota on helpompi toteuttaa ja jonka vai kutus tehostuu vahvan kasvun aikana, on keskeinen kilpailukykyä parantava tekijä.
Although the introduction of the Euro in itself will not solve the unemployment problem, its advantages are not limited to increased price trans­parency and the elimination of in­ternal exchange rate costs and risks.
Sen avulla voi daan lievittää kasvua mahdollisesti hidastavia jännitteitä, varmistaa ympäristön kannalta kestävä kehitys ja muuttaa kasvu työpaikoiksi.
The policy framework of EMU is likely to help overcome the ob­
Jotta rakennepolitiikasta saataisiin täysi teho, sitä on kuitenkin
Lowest 58.4 48.6 3.7 6.7
Osallistumisaste
Youth unemployment rate
Nuorisotyöttömyysa ste
Long term unemployment rate
Pitkäaikaistyöttömy ysaste
Share of wages in GDP
Palkkojen osuus BKT:stä
% temporary employees
Määräaikaisia (%)
%working 45 hours a week or more* n.a.: comparable data not available * Employees in industry and services
Vähintään 45 viikkotuntia työskenteleviä (%)*
Change in employment and working-age population in the Union, 1970-2005
Työllisyysasteen ja työikäisen väestön määrän muutos EU:ssa 1970-2005
% change
Muutos %
S Working-age population Employment
G Työikäinen väestö ¡S Työllisyys
Employment rose again in 1997, in creasing by 800 000, more than the rise of 600 000 in 1996, but below the increase of 1 million in 1995.
EU:n työllisyysaste nousi vuonna 1997 vain hieman eli 0,5 prosenttia.
The total number employed in the Union is now 149 million, the highest since 1992, and some 2 million above the low point of 1994, though still short of the peak of 151 million in 1991.
Työllisiä oli työikäisistä 60,5 pro­senttia eli vieläkin kokonaista kak­si prosenttiyksikköä vähemmän kuin vuonna 1991 (kaavio 3).
Although the recovery is weaker than in the 1980s, it is stronger than in the 1970s and, in the last three years, the Union has
Unio­nin työllisyystilanne on niin histo­
Jobs for people — people for jobs: turning policy guidelines into action communal services and business services.
Työntekijälle työpaikka — työpaikalle sopiva työntekijä: poliittisista suuntaviivoista käytännön toimiin alalla.
Within 'communal ser­vices', the US employs relatively fewer people in public administra­tion, but this is more than offset by higher employment in education, health and social work and recre­ational activities.
Jäsenvaltioiden väliset erot työttömyystasossa ovat pitkälti pai­kannettavissa juuri näille aloille.
made up half the job losses of the early 1990s.
käynyt viitenä kuudesta viime vuo­desta.
At present, it is still short of achieving the rate of growth of employment necessary to absorb the high levels of unemployment and to provide employment for all those who want to work, but the demographic prospects are some­what different than in the past (Graph II).
Kokopäivätyötä tekevien määrä laski, ja uusien osa­aikais­ten työpaikkojen määrä ylitti työ­paikkojen nettolisäyksen (kaavio 5).
main differences in employment rates in the first two groups come from lower participation in the la­bour market, depressed by a lack of jobs, rather than from high unem­ployment.
Osa­aikatyön lisääntyminen merkitsee sitä, että kaikkien työl­listen keskimääräinen työaika on kolmen viime vuoden aikana hie­man lyhentynyt.
In a period of high growth it should be possible to mo­bilise some of this employment potential and provide jobs for those who want to work but who have little prospect of finding employ­ment.
Se olisi lyhentynyt vieläkin enemmän, ellei kokopäivä­työtä tekevien keskimääräinen työaika olisi samalla pidentynyt.
Performance in the Member States in creating jobs in services gener­ally, and in these sectors in particu­lar, varies widely.
Työllisyysaste on nykyisin hieman 1980­luvun alun tasoa korkeampi, mutta jää 1970­luvun puolivälissä saavutetusta 64 prosentin tasosta.
In three Member States — Germany, France, Italy — which together account for 50% of total EU employment, growth in these sectors has been below aver­age in recent years, as it has been in the economy as a whole.
Sekä USA:ssa että Japanissa työllisyys sen sijaan jatkoi kasvuaan vuonna 1997 (työl­lisyysasteen ollessa noin 74%).
The gap in employment between the EU and US is not in agriculture, manufacturing or the public sector but in services.
Euroopan työllisyys on huomatta­vasti USA:n työllisyyttä alempi kai­killa palvelualoilla.
The difference in employment rates is particularly marked in three broad sectors: com­munal services, business services and distribution, hotels and res­taurants.
Näin näyttää olevan sekä vähäistä että korkeaa ammattitaitoa vaativissa töissä: EU:n työllisyys on 3 prosenttia alempi hotelli­, ravintola­ ja jake­lualalla, mutta myös kunnallisissa ja yrityspalveluissa.
The differences between the Member States with high and low employment rates essentially lie in these same sectors.
Kunnallisten palveluiden osalta USA:ssa on suhteessa vähemmän työntekijöitä julkishallinnossa, mutta tämän vastapainoksi koulutusjärjestelmä, terveydenhuolto, sosiaalityö ja jopa viihdepalvelut tarjoavat paljon enemmän työpaikkoja.
The employment rate in the Union rose only marginally in 1997 to 60.5% of working age population, still a full 2 percentage points below the rate in 1991 (Graph III).
Kokopäiväisinä työpaikkoina (työn­tekijä kertaa työskenneltyjen tunti­en määrä jaettuna kokopäivätyön työtunneilla) laskettuna työllisyys lisääntyi unionissa vuosina 1994­1997 siis vain 0,5 prosenttia, kun taas työssäkäyvien määrä kasvoi yhden prosentin.
In both historical and international terms, the Union's employment perfor­mance remains unsatisfactory.
Koska työikäisten määrä kasvoi tarkasteluaikana jon­kin verran, kokopäiväisinä työpaik­koina laskettava työllisyysaste pysyi ennallaan.
The current employment rate is a little higher than in the early 1980s, but falls short of the rates of 64% achieved in the mid­1970s.
Kokopäivätyölli­syysaste oli sekä alempi kuin voi­makkaan työpaikkojen nettokas­vun jälkeen vuonna 1990 että pienempi kuin 1980­luvun alun la­man jälkeen vuonna 1986.
Both the US and Japan, by contrast, conti­nued to record ever higher employ­ment rates (of around 74%) in 1997.
Jäsenvaltioiden kyky luoda työ­paikkoja sekä palvelualalla yleensä että erityisesti edellä mainituilla aloilla vaihtelee suuresti.
This disparity in performance is a reflection of both differences in rates of unemployment (Graph IV) and labour force participation (Table).
Kolmessa jäsenvaltiossa — Saksassa, Rans­kassa ja Italiassa — jotka yhdessä käsittävät 50 prosenttia EU:n koko­naistyöllisyydestä, näiden toimialo­jen kasvu on ollut keskimääräistä hitaampaa.
Employment in Europe is signifi­cantly lower than in the US in all services sectors except public ad­ministration.
Kokopäiväisten työpaikkojen todel­linen määrä ei EU:ssa lisääntynyt myöskään vuonna 1997, ja näin on