natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since the 1960s, educational planning departments have been set up in the Länder Ministries of Education to prepare the parliaments' decisions on their budgets.
Perustuu lakisääteiseen budjettisuunnitelmaan (sisältää uudet opettajat).
Ministry of Education (Directorate responsible forstudies in cooperation with Directorate for Teaching Staff).
Vuonna 1956 tehty ensimmäinen suunnitelma perustui osavaltioittain tehtyyn tilastotiedusteluun. Ei erityistä lainsäädäntöä.
1985 law (nursery, primary and secondary levels);
1985 laki (esiopetus, perusaste, toinen aste);
Long-term planning at nonuniversity level.
Pitkän tähtäyksen suunnittelu muulla kuin yliopistotasolla.
1983 law (non­university higher education);
1983 laki (korkea­aste — ei yliopistot);
Ministry of Education in cooperation with technological institutions.
Opetusministeriö yhteistyössä teknisten oppilaitosten kanssa.
1982 and 1992 laws (planning of higher education­university level)
1982 ja 1992 lait (korkea­aste — yliopistot).
Before the end of each school year, the Ministry proposes which schools are to be constructed, closed, converted or merged and the creation of the required teaching posts.
Ennen kunkin lukuvuoden loppua ministeriö antaa ehdotuksensa koulujen rakentamisesta, sulkemisesta, muuttamisesta ja sulauttamisesta sekä ilmoittaa tarvittavien opetusvirkojen perustamisesta.
No specific legislation but planning has been undertaken since 1845.
Ei erityistä lainsäädäntöä, suunnittelua on ollut vuodesta 1845.
Schools participate by providing annually data on their numbers of pupils and of teachers and on changes within each school.
Opetusministeriö (henkilöstöosasto) ja autonomisten opetusosastot, joilla on päätösvaltaa koulutuksessa.
Loi Goblet (1886) for primary level and since the establishment of the Ministry of Education in 1828 for secondary level.
Loi Goblet (1886) perusasteella ja opetusministeriön perustamisesta lähtien vuonna 1828 toisella asteella.
Function shared between the state and the local authorities, the latter being responsible for capital expenditure and the former for teaching posts.
Toiminta jakautunut valtion ja paikallisviranomaisten kesken siten, että valtio on vastuussa opetusviroista ja paikallisviranomaiset pääomamenoista.
A Bill has been introduced following publication of the White Paper on Education in 1995.
Lakialoite raportin Valkoinen kirja koulutuksesta (White Paper on Education) julkaisemisen jälkeen vuonna 1995.
A longer-term planning policy is proposed in the 1995 White Paper.
Vuoden 1995 valkoisessa kirjassa ehdotetaan suunnittelukäytäntöä pidemmälle tähtäimelle.
Direttiva interministeriale 1992 (first plan fixing Provincial authorities (Provveditorati agli Studi) in cooperation with the Multi-annual planning. ratios). unions and local authorities.
Direttiva interministenale 1992 (ensimmäinen suunnitelma, jossa määriteltiin suhdeluvut).
1993 law (fixing ratios al provincial level).
1993 laki (suhdelukujen maakuntatasolla).
1994 decrees (fixing ratios). 1980 law (secondary level).
1994 asetus (suhdelukujen määnttämmen).
Ministry of Education (Standing Committee of experts for secondary level).
Opetusministeriö (asiantuntijoiden pysyvä komitea toisen asteen koulutusta varten).
Long-term planning: five-year programmes of recruitment at secondary level.
Pitkän tähtäyksen suunnittelu: toisen asteen koulutusta koskevat viisivuotiset ohjelmat.
1993 law (laying down details of open competition for entry to teaching at nursery and primary level).
1993 laki (jossa määntellään yksityiskohdat avoimelle hakumenettelylle esiopetuksen ja perusasteen opettajaksi pääsemiselle).
Directorate for Working Conditions and Professional Quality in cooperation with the Directorate of Primary and Secondary Education in Ministry of Education.
Opetusministeriön työolosuhteita ja ammatillista laatua hoitava osasto yhdessä esiopetusta ja toisen asteen koulutusta hoitavan osaston kanssa.
Multi-annual planning (over 10 years) but with regular surveys in the schools (primary and secondary) to identify teaching staff needs.
Monivuotinen suunnittelu (yli 10 vuotta), mutta kouluissa tehdään säännöllisiä tarkistuksia (perus­ ja toinen aste) opettajatarpeen kartoittamiseksi.
Planning models established in 1990 for primary and secondary education (first results at the end of 1995).
Suunnittelumallit vuonna 1990 perus­ ja toiselle asteelle (ensimmäiset tulokset vuoden 1995 lopulla).
Ministry and Landesschulräte for teachers of the Bund.
Viranhaltijoiden vihtojen määrä kuuluu liittovaltion vuosibudjettiin.
Governments Annually, the number of civil service and authorities of the Länderiot teachers of the Lander. posts forms part of the federal budget.
Landesschulräte. hallitukset ja
No specific legislation, but planning undertaken since 1946.
El erityistä lainsäädäntöä, vuodesta 1946.
Ministry of Education (Departamento de gestão de recursos educativos and the regional education directorates).
Opetusministeriö (Departamento de educativos ¡a alueelliset opetusosastot).
The most recent legislation was passed in 1 9S &
Vuosittainen suunnittelu (muilla kuin yliopistotasolla).
Ministry of Education assisted by Consultative Council for Planning (post-compulsory level).
Opetusministeriön alainen koulutussuunnittelun neuvottelukunta (oppivelvollisuusasteen jälkeen).
No specific legislation but planning undertaken since 1860.
Ei entyistä lainsäädäntöä, mutta suunnittelua ollut vuodesta 1860.
Multi-annual planning — latest report of the Consultative Council goes up to the year 2000.
Monivuotinen suunnittelu — viimeisimmät neuvottelukunnan tavoitteet vuoteen 2000.
No specific legislation, but there has been a planning model since 1960.
Ei erityistä lainsäädäntöä. mutta suunnittelumalli ollut käytössä vuodesta 1960.
The statistical service carries out analyses for the nonuniversity level.
Tilastopalvelu julkaisee tuloksensa tarjonnan ja analyysistaan.
No legislation, but planning undertaken since the 1950s.
Suunnittelumalli 1980­luvulta lähtien.
Planning Group on Teacher Supply with the General Teaching Council, the Regional Authorities and the Teacher Education Institutions.
Opettajatarpeen suunnitteluryhmä (Planning Group on Teacher Supply) yhteistyössä opetusneuvosten kanssa (General Teaching Council) sekä alueelliset viranomaiset ja opettajienkoulutuslaitokset.
Group meets twice a year.
Ryhmä kokoontuu kahdesti vuodessa.
MAP 11: TRADITION OF PLANNING, 1994
KARTTA 11: SUUNNITTELUPERINNE, 1994
LONG TRADITION OF PLANNING (SINCE 19ΤΗ CENTURY)
PITKÄ SUUNNITTELUPERINNE (1800-LUVULTA LÄHTIEN)
PLANNING SINCE 1950-60
SUUNNITTELUA ALKAEN 1950-60
PLANNING SINCE 1980-90
J SUUNNITTELUA ALKAEN 1980-90
France: Legislation (or primary level.
Ranska: Perusastetta koskeva lainsäädäntö.
Ireland: Gradual introduction of a policy of planning from 1995.
Irlanti: Vähittäinen suunnittelupolitiikan käyttöönotto vuodesta 1995.
United Kingdom (NI): Data not available.
Pohjols-lrlantl (NI): Tietoja ei saatavissa.
ANNUAL WORKING TIME: CONTRASTING PATTERNS
VUOSITTAINEN TYÖAIKA: ERILAISIA MALLEJA
Teaching time is the time during which the teacher gives lessons.
Opetusaika on se aika, jonka opettaja käyttää varsinaiseen opetukseen.
In primary education, it ranges from 570 hours in Sweden to 988 In the Netherlands.
Perusasteella se vaihtelee Ruotsin 570 tunnista Alankomaiden 988 tuntiin.
In secondary general education, it can vary by almost 100%, from 498 hours in Sweden to 950 in Scotland.
Toisen asteen yleissivistävässä koulutuksessa maitten välinen ero voi olla jopa 100 %, Ruotsin 498 tunnista Skotlannin 950 tuntiin.
In general, teaching time vahes according to the level of education — the higher the level of education, the less heavy the teaching load.
Yleisesti ottaen opetusaika vaihtelee koulutusasteen mukaan — mitä korkeampi koulutusaste sitä pienempi opetusvelvollisuus.
In certain Member States (Belgium, France, Portugal and Finland), teaching time in upper secondary vocational education is however longer than in general education.
Joissakin jäsenvaltioissa (Belgiassa, Ranskassa, Portugalissa ja Suomessa) opetusaika ylemmän toisen asteen ammatillisessa koulutuksessa on kuitenkin pitempi kuin yleissivistävässä koulutuksessa.
In Germany, the number of hours of teaching also varies according to the type of school and the Land. Finally, teaching time is reduced towards the end of the teacher's career in Germany, Greece, Luxembourg and Portugal.
Saksassa opetusaika vaihtelee koulutyypin mukaan ja osavaltioittain Opettajan opetusvelvollisuutta huojennetaan lisäksi opettajan uran loppua kohti Saksassa, Kreikassa Luxemburgissa ja Portugalissa.
In Portugal, the difference is such that, in secondary education, teachers at the end of their career teach 40% fewer hours than their younger colleagues.
Portugalissa ero on jopa niin merkittävä, että toisen asteen koulutuksessa opettajien opetukseen käyttämä tuntimäärä uran loppuvaiheessa on 40 % vähemmän kuin heitä nuoremmilla kollegoilla.
Working time includes all working hours specified in the teacher's contract or conditions of service, whether these are devoted to teaching or earmarked for other tasks.
Kokonaistyöaikaan lasketaan kaikki työtunnit, jotka on määritelty opettajan työsopimuksessa tai virkaehdoissa, huolimatta siitä, onko ne tarkoitettu opetukseen vai muihin velvollisuuksiin.
As Graph J1 shows, working time varies greatly from one country to another.
Kaaviosta J1 nähdään, että kokonaistyöaika vaihtelee suuresti maittain.
Thus, in primary education, it ranges from 846 hours in Ireland to 1 680 hours in Denmark.
Niinpä perusasteella se vaihtelee Irlannin 846 tunnista Tanskan 1 680 tuntiin.
These figures do not tell us anything about the real workload of teachers but only about their working conditions as defined in the terms of their contracts.
Luvut eivät kerro mitään opettajien todellisesta työmäärästä, vaan antavat ainoastaan suuntaviivoja heidän työolosuhteistaan niin kuin työsopimuksessa on määritelty.
Comparison of the time allocated to teaching with total working time reveals contrasting patterns.
Kun verrataan opetusaikaa kokonaistyöaikaan, paljastuu eroja maiden välillä.
In one group of countries, only teaching time is fixed.
Joissakin maissa vain opetusaika on määritelty.
This is the case in Belgium, Germany, France, Ireland and Luxembourg.
Näin on Belgiassa, Saksassa, Ranskassa, Irlannissa ja Luxemburgissa.
It is assumed that teachers will undertake other duties, but the time to be spent on them is not specified either in their contracts or in their conditions of service.
Näissä maissa oletetaan, että opettajilla on muitakin velvollisuuksia, mutta niihin kulutettua aikaa ei ole määritelty opettajien työsopimuksessa sen paremmin kuin heidän virkaehdoissaankaan.
A second group of countries presents a totally different working pattern.
Muissa maissa malli on toisenlainen.
The contract sets out in detail the breakdown of time to be spent on teaching and on other activities such as preparation of lessons and correction of pupils' work, meetings with parents, inservice training, staff meetings and discussion with pupils.
Sopimuksessa määritellään yksityiskohtaisesti ajan jakautuminen opetukseen ja muihin toimiin, kuten tuntien valmisteluun ja oppilaiden töiden tarkastamiseen, vanhempien tapaamiseen, koulutukseen, henkilöstökokouksiin sekä keskusteluihin oppilaiden kanssa!
These non-teaching activities are officially recognized, with some variations in the percentages of working time allocated to them — between 33 and 40% in Greece, Spain (in primary education), Italy and the Netherlands, and between 40 and 50% in Spain (in secondary education) and Austria.
Nämä opetuksen ulkopuoliset tehtävät on määritelty virallisesti, ja joitakin eroja on siinä, kuinka monta prosenttia niille on varattu kokonaistyöajasta — Kreikassa ja Espanjassa (perusasteella) sekä Italiassa ja Alankomaissa luku on 33—40%, ja Espanjassa (toisella asteella) ja Itävallassa 40—50%.
In Denmark and Portugal, and also in certain vocational schools in Finland, the contract is based on 52 weeks, which explains the considerable difference between working time and teaching time (see also Graph J2).
Tanskassa ja Portugalissa sekä Suomessa joissakin ammatillissa oppilaitoksissa sopimus koskee 52 viikkoa, mikä selittää työajan ja opetusajan välisen huomattavan eron. (Katso myös kaavio J2).
In Finland and Sweden, a certain number of hours are added to teaching time for inservice training and duties in school.
Suomessa ja Ruotsissa opetusaikaan lisätään tietty määrä tunteja täydennyskoulutusta ja työvelvollisuuksia varten.
In Scotland, these hours are allocated to inservice training and meetings with parents.
Skotlannissa joitain tunteja on varattu täydennyskoulutukselle ja vanhempien tapaamiselle.
In England and Wales and in Northern Ireland, where working time is defined as 1 265 hours a year, the division between teaching and non-teaching duties is determined by the headteacher.
Englannissa, Walesissa ja Pohjois-lrlannissa, joissa työaika on määritetty 1 265 tunniksi vuodessa, jaosta opetukseen ja muihin velvollisuuksiin päättää johtajaopettaja.
In addition to these hours of 'directed time', teachers must carry out other professional duties including in particular the preparation of lessons and the writing of reports on pupils.
Tähän "ohjattuun aikaan" kuluvien tuntien lisäksi opettajien on hoidettava muita työvelvollisuuksia kuten erityisesti tuntien valmistelua ja oppilasarvostelujen laatimista.
ANNUAL NUMBER OF TEACHING HOURS
VUOSITTAINEN OPETUSAIKA
UPPER SECONDARY SCHOOLS (GENERAL)
YLEMPI TOINEN ASTE (YLEISSIVISTÄVÄ)
MAXIMUM
ENINTÄÄN
UPPER SECONDARY SCHOOLS (VOCATIONAL)
YLEMPI TOINEN ASTE (AMMATILLINEN)
0 Source:
Lähde:
TEACHERS'
OPETTAJIEN
CONDITIONS
VIRKAEHDOT
Belgium: Teaching time is calculated on the basis of 50­minute lesson periods.
Belgia: Opetusaika on laskettu 50 minuuttia kestävien oppituntien perusteella.
Secondary education is divided into three stages (degrés).
Toinen aste on jaettu kolmeen vaiheeseen (degrés).
In the French Community, the minimum in vocational education corresponds to the working conditions of teachers of general subjects and the maximum to those of teachers of technical and practical vocational courses.
Ranskalaisella alueella vähimmäismäärä ammatillisessa koulutuksessa vastaa yleissivistävien aineiden opettajien työehtoja ja enimmäismäärä teknisten ja käytännön aineiden opettajien työehtoja.
In the Flemish Community, the figures shown for lower secondary education relate to teaching time in the first stage.
Flaamilaisella alueella alemman toisen asteen luvut ovat opetusaikoja ensimmäisessä vaiheessa.
The figures shown for upper secondary general education relate to teaching time in the third stage.
Ylemmän toisen asteen yleissivistävän koulutuksen luvut ovat opetusaikoja kolmannessa vaiheessa.
In the second stage, which does not appear here, teaching time varies between 637 and 698 hours.
Toisessa vaiheessa, jota ei ole tässä esitetty, opetusaika vaihtelee 637 ja 698 tunnin välillä.
Denmark: A represents the first stage (years 1 to 6) and Β the second stage (years 7 to 9) of the folkeskole.
Tanska: A edustaa folkeskolen ensimmäistä vaihetta (vuodet 1—6) ja Β toista vaihetta (vuodet 7—9).
Germany: The information given in Graph J1 refers only to the number of hours of teaching calculated on the basis of periods of 45 minutes (length of a lesson) and 40 weeks of teaching in the year.
Saksa: Opettajien vuotuista työaikaa ei määrätä työsopimuksessa eikä laeissa. Kaaviossa J1 viitataan vain opetustunteihin, jotka on laskettu 45 minuutin jaksojen (oppitunnin kesto) ja 40 vuosittaisen opetusviikon mukaan.
The number of hours of teaching is reduced towards the end of the teacher's career.
Opetustuntien määrä vähenee opettajanuran loppua kohti.
Greece: In secondary schools, working time and teaching time vary with seniority; both are reduced towards the end of the teacher's career.
Kreikka: Toisen asteen kouluissa sekä kokonaistyöaika että opetusaika vaihtelevat opetusvuosien mukaan: molemmat vähenevät uran edistyessä.
Spain: The maximum represents working time in public sector schools while the minimum is that for private schools under contract.
Espanja: Enimmäismäärä tarkoittaa työaikaa julkisen sektorin kouluissa, kun taas minimi kertoo tilanteen sopimuksen piiriin kuuluvissa yksityiskouluissa.
Figures for private schools not under contract are not included in the graph.
Sopimuksen piiriin kuulumattomia yksityiskouluja ei ole otettu huomioon tässä kaaviossa.
France: Teaching time in secondary schools varies depending on whether the teacher holds the CAPES (18 hours a week) or the agrégation (15 hours a week).
Ranska: Opetusaika toisen asteen kouluissa vaihtelee sen mukaan, onko opettajalla CAPES (18 viikkotuntia) vai agrégation (15 viikkotuntia).
In vocational education, teaching time varies depending on whether the teacher gives theoretical courses (18 hours a week) or practical courses (23 hours a week) or is head of a technical department (39 hours a week). , Luxembourg: Teaching time is defined in 50 and 55­minute periods in primary schools and 50­minute periods in secondary.
Ammatillisessa koulutuksessa opetusaika vaihtelee sen mukaan, opettaako opettaja teoreettisia (18 viikkotuntia) vai käytännön opintojaksoja (23 viikkotuntia), vai onko hän teknisen osaston johtaja (39 viikkotuntia). Luxemburg: Opetusaika määritellään 50 ja 55 minuutin jaksoina perusasteella ja 50 minuutin jaksoina toisella asteella.
It depends on the teacher's seniority, teachers giving fewer lessons towards the end of their career.
Opetusaikaan vaikuttaa opettajan virkaikä, eli opetusvelvollisuus vähenee virkaiän karttuessa.
At primary level, it also varies depending on the number of 50 and 55­minute lessons given by the teacher.
Perusasteella myös opettajan pitämien 50 tai 55 minuuttia kestävien tuntien lukumäärä vaihtelee.
(Pupils' lesson time is 18 periods of 55 minutes plus 12 periods of 50 minutes.)
(Oppilailla on kahdeksantoista 55 minuutin jaksoa ja kaksitoista 50 minuutin jaksoa.)
Consequently, if both the seniority of the teacher and the division into 50 and 55­minute periods are taken into account, a primary teacher may have a weekly minimum of 22 periods, 12 of 50 minutes and 10 of 55 minutes, and a maximum of 24 periods, 18 of 55 minutes and 6 of 50 minutes.
Niinpä jos otetaan huomioon sekä opettajan virkaikä että jako 50 ja 55 minuutin jaksoihin, perusasteen opettajan viikoittainen vähimmäismäärä voi olla 22 jaksoa eli kaksitoista 50 minuutin jaksoa ja kymmenen 55 minuutin jaksoa, ja enimmäismäärä 24 jaksoa, joista kahdeksantoista kestää 55 minuuttia ja kuusi kestää 50 minuuttia.
Netherlands: Teaching time is estimated at 65% of working time in the primary sector and at 60% in the secondary.
Alankomaat: Opetusajan arvioidaan olevan 65 % työajasta perusasteella ja 60 % toisella asteella.
Austria: Teaching is divided into periods of 50 minutes with a break of 5 to 20 minutes between them during which the teacher supervises the pupils, prepares lessons, or discusses school problems with the pupils.
Itävalta: Opetus on jaettu 50 minuuttia kestäviin jaksoihin, joiden välillä on 5—20 minuutin tauko. Tauon aikana opettaja ohjaa oppilaita, valmistelee tunteja tai keskustelee kouluun liittyvistä ongelmista oppilaiden kanssa.
Teaching time at secondary level varies from school to school. In lower secondary it is: Hauptschule 828 hours, Allgemeinbildende höhere Schule 720 hours. In upper secondary vocational education it is: Berufsschule, 828 hours, Berufsbildende mittlere und höhere Schulen 720 hours.
Opetusaika toisella asteella vaihtelee kouluittain. Alemmalla toisella asteella se on seuraava: Hauptschule 828 tuntia, Allgemeinbildende höhere Schule
Portugal: A represents the first stage and Β the second and third stages of Ensino básico.
Portugali: A edustaa Ensino básicon ensimmäistä vaihetta ja Β toista ja kolmatta vaihetta.
In the second and third stages of 'basic education' and in upper secondary general education, teaching time varies with seniority, fewer lessons being given towards the end of the teacher's career.
Peruskoulutuksen toisessa ja kolmannessa vaiheessa sekä ylemmän toisen asteen yleisessä koulutuksessa opetusaika vaihtelee virkavuosien määrän mukaan, eli opettajan opetustunnit vähenevät virkaiän kasvaessa.
At these levels of education, each hour is divided into 50 minutes of teaching time and 10 minutes of break.
Näillä koulutusasteilla kukin tunti jaetaan 50 minuutin opetusaikaan ja 10 minuutin taukoon.
Finland: A represents the first stage (years 1 to 6) and Β the second stage (years 7 to 9) of the peruskoulu/grundskola.
ala­astetta ja Β yläastetta.
Each hour is divided into 45 minutes' teaching and 15 minutes' break.
Kukin tunti on jaettu 45 minuutin opetusaikaan ja 15
Sweden: A represents the first stage (years 1 to 6) and Β the second stage (years 7 to 9) of the grundskola.
Ruotsi: A edustaa grundskolan ensimmäistä vaihetta (vuodet 1—6) ja B toista vaihetta (vuodet 7—9).
United Kingdom: There is no separate technical secondary school sector.
Yhdistynyt kuningaskunta: Ei ole mitään selkeää toisen asteen sektoria.
In England and Wales and in Northern Ireland, a teacher's contractual obligations are not expressed in terms of teaching and non­teaching duties.
Englannissa. Walesissa ja Pohjois­lrlannissa opettajien sopimuksenmukaisia velvollisuuksia ei määritellä opetus­ ja muina velvollisuuksina.
Teachers are required to be available to carry out teaching or non­teaching duties under the direction of the headteacher for a maximum of 1 265 hours a year.
Opettajien odotetaan hoitavan opetus­ ja muita velvollisuuksia johtajaopettajan ohjauksessa enintään 1 265 tuntia vuodessa.
In addition to these hours of 'directed time', teachers must carry out other professional duties, including, in particular, the preparation of lessons, teaching materials and teaching programmes, the marking of pupils' work and the writing of reports on pupils.
Tämän "ohjatun ajan" lisäksi opettajien on suoritettava muita ammattiin liittyviä velvoitteita, kuten erityisesti tuntien, materiaalien ja opetusohjelmien valmistelua, oppilaiden töiden arviointia ja todistusten kirjoittamista.
Teaching time is expressed in hours.
Opetusaika ilmaistaan tunteina.
In some Member States, it is calculated on the basis of lessons of less than an hour's duration (usually 50 minutes).
Joissakin perusteella (yleensä 50 minuuttia).
Working time is calculated either on an annual basis or on the basis of the number of working weeks in the year multiplied by the number of working hours in the week.
Opetusaika viikonpäivien lasketaan siten, että teoreettiset opetusviikot vuotta lukumäärällä) kerrotaan viikkotuntien lukumäärällä.
The detail of the calculation appears in the Annex.
Kokonaistyöaika viikon työtunneilla.
NUMBER OF WORKING WEEKS SOMETIMES MORE FOR TEACHERS THAN FOR PUPILS
OPETTAJILLA JOSKUS ENEMMÄN TYÖVIIKKOJA KUIN OPPILAILLA
The number of working weeks defined in teachers' contracts or conditions of service ranges from 36 to 52 weeks a year, depending on the country, while the number of teaching weeks varies between 35 and 40.
Opettajien työsopimuksessa tai virkaehdoissa määritelty työviikkojen lukumäärä vaihtelee 36 viikosta 52 viikkoon vuodessa maasta riippuen, kun taas opetusviikot vaihtelevat 35 ja 40 viikon välillä.
The annual number of working weeks for teachers is not always the same as the school year.
Opettajien vuosittainen työviikkomäärä ei aina ole lukuvuoden mittainen.
Several Member States earmark non-teaching working weeks for inservice training or for planning teaching — Germany, Denmark, Greece, Spain, Italy, Portugal, Finland in vocational education, Sweden and the United Kingdom.
Joissakin jäsenvaltioissa opetusajan ulkopuoliset työviikot on käytettävä henkilöstökoulutukseen tai opetuksen suunnitteluun — näin on Saksassa, Tanskassa, Kreikassa, Espanjassa, Italiassa, Portugalissa, Suomessa ammatillisessa koulutuksessa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
Within any given Member State, the number of working weeks is identical, whatever the level of education, except in Greece and in Finland.
Työviikkojen määrä on sama kaikilla koulutusasteilla kaikissa jäsenvaltioissa, poikkeuksina Kreikka ja Suomi.