natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The starting point in this case is that the opportunities of the unemployed for placement on the open sector are Improved by active employ ment policy.
Lähtökohtana on tällöin, että aktiivisen työvoimapolitiikan avulla parannetaan työttömän mahdollisuuksia sijoittua avoimille työmarkkinoille.
The longlasting grave employment situation, resulting from the collapse in labour force demand, has increased the significance of subsidised employment.
Pitkään jatkunut vaikea työllisyystilanne, joka johtuu työvoiman kysynnän romahtamisesta, on lisännyt työllistämistuella järjestettävien työpaikkojen merkitystä.
Subsidised work used as an alternative for unemployment has had an impact on, in addition to cutting off unemployment, the maintenance and improvement of an individual's labour market competencies.
Työttömyyden vaihtoehtona käytetyn tukityön merkitys on ollut työttömyyden katkaisun lisäksi henkilön työ markkinavalmiuksien ylläpitäminen ja parantaminen.
Special attention has been paid to improvement of the labour market competencies of those having the weakest standing on the labour market, such as young people and the longterm unemployed.
Erityistä huomiota on kiinnitetty työ markkinoilla heikommassa asemassa olevien kuten nuorten ja pitkäaikaistyöttömien työmarkkinavalmiuksien parantamiseen.
The general objective of employment subsidies is, as a last resort:
Työllistämistukien yleisenä tavoitteena on viimeisenä keinona
• to diminish the adverse effects of unemployment at an individual level, to cut off longterm unemployment and to prevent exclusion from the labour market.
— parantaa ja ylläpitää henkilön työmarkkinavalmiuksia ja edistää työttömän henkilön sijoittumista avoimille työmarkkinoille vähentää työttömyyden haittavaikutuksia yksilötasolla, katkaista pitkään jatkunutta työttömyyttä ja estää työmarkkinoilta syrjäytymistä.
Prior to subsidised employment, a plan is made on the client's employment opportunities and on the operations that could improve these opportunities.
Ennen työllistämistuella työllistämistä tehdään suunnitelma asiakkaan työllistymisedellytyksistä ja niistä toimenpiteistä, joilla näitä edellytyksiä voidaan parantaa.
The operations in question include training, rehabilitation, on-the-job training, and a combination of these so that mea sures improving the client's labour market competencies and furthering employment are developed.
Toimenpiteinä voivat tulla kysymykseen koulutus, kuntoutus, työharjoittelu työpaikalla sekä näiden yhdistäminen siten, että muodostuu asiakkaan työmarkkinavalmiuksia parantava ja työllistymistä edistävä toimenpidekokonaisuus.
The basis on granting employment subsidies is enacted by the Employment Act (275/87) and Employment Decree (130/93).
Työllistämistuen myöntämisen perusteet on säännelty työllisyyslaissa (275/87) ja työllisyys asetuksessa (130/93).
The regulations are implemented annually, within the limits of appropriations granted in the State budget.
Säädöksiä toteutetaan vuosittain valtion talousarviossa myönnetty jen määrärahojen rajoissa.
Due to the grave employment situation, an effort has been made to enhance employment operations in recent years.
pyritty tehostamaan viime vuosina.
The number of the unemployed in subsidised employment has increased, and its impact on the unemployment rate in the entire country is 2.7%.
Työllistämistuella työllistettävien työttömien määrä on kasvanut, ja sen vaikutus työttömyysasteeseen on koko maassa 2,7 %.
Table 18
Taulukko 18.
Persons employed by employment measures and the appropriations used during 1991-94
Työllisyydenhoitotoimenpitein työllistetyt henkilöt ja käytetyt määrärahat vuosina 1991—1994
Appropriations
Vuosi käytetyt määrärahat
% of the labour force
% työvoimasta milj. mk
Employed outside region 6 % of the labour force
6-alueen ulkopuolella työllistetty % työvoimasta
Whole country Employed on the average persons
Koko maa työllistetyt keskimäärin henkilöä
Employment subsidies are primarily granted for the employment of such a person whose need of a job is biggest.
Työllistämistukea myönnetään ensisijaisesti sellaisen henkilön työllistämiseen, jonka työn saannin tarve on suurin.
In granting employment subsidies, special attention is paid to the groupings of unemployed having the weakest standing on the labour market.
Työllistämistukia myönnettäessä kiinnitetään erityistä huomiota työ markkinoilla heikoimmassa asemassa oleviin työttömien ryhmiin.
The share of young people and longterm unemployed of those employed by these measures has been high throughout the entire 1990s.
Nuorten ja pitkäaikaistyöttömien osuus toimenpitein työllistetyistä on ollut korkea koko 90-luvun.
Up to 1991, the State and municipalities were under the obligation of arranging temporary work for young people under 20 and for those unemployed over a year.
Vuoteen 1991 saakka oli voimassa valtion ja kunnan velvollisuus järjestää tilapäinen työpaikka alle 20-vuo-tiaille nuorille ja yli vuoden työttömänä olleille.
Of those in subsidised employment in 1994, 52%, or over a half, were longterm unemployed.
Vuonna 1994 työllistämistuilla työllistetyistä oli pitkäaikaistyöttömiä 52 % eli yli puolet.
For young people, the solutions in employment policy are essential, and subsidised work is used as on-the-job training to enhance admittance to training or to working life.
Nuorten kohdalla koulutuspoliittiset ratkaisut ovat keskeisiä ja tukityötä käytetään työharjoitteluna koulutukseen tai työelämään pääsyn helpottamiseksi.
The share of young people of those in subsidised work was 20.4 % in 1994.
Nuorten osuus tukityössä olevista oli 20,4 % vuonna 1994.
The share of disabled was 3.3 % of those employed by subsidised work.
Vajaakuntoisia tuella työllistetyistä oli 3,3%.
Employment subsidies can be divided into support granted for the employer to pay costs and support granted for the unemployed to self-employment and on-the-job training.
Työllistämistuet voidaan jakaa työnantajalle palkkauskustannuksiin myönnettävään tukeen sekä työttömälle omaehtoiseen työllistymiseen ja työharjoitteluun myönnettävään tukeen.
Employment support for the employer
Työllistämistuet työnantajalle
Support to the pay costs of an unemployed person can be granted for the State, municipalities and federations of municipalities, as well as enterprises, communities and private employers.
Tukea työttömän henkilön palkkauskustannuksiin voidaan myöntää valtiolle, kunnille ja kun tayhtymille sekä yrityksille, yhteisöille ja yksityisille työnantajille.
In government offices and Institutions, the employment subsidy covers the entire pay costs, In municipalities and In the private sector partially.
Valtion virastoissa ja laitoksissa työllistämistuki kattaa palkkauskustannukset kokonaisuudessaan, kunnissa ja yksityisellä sektorilla osittain.
Employment subsidy Is granted for a fixed period, for six months at the most (in accordance with a change under way, for 10 months at the most).
Työllistämistukea myönnetään määräajaksi, enintään 6 kuukaudeksi (vireillä olevan muutoksen mukaan enintään 10 kuukaudeksi).
The person to be employed has a work contract with the employer and receives a wage.
Työllistettävä henkilö on työ suhteessa työnantajaan ja saa palkkaa.
The purpose of the employment period is to maintain and improve the labour market competencies of the person, which will improve the admittance to permanent work.
Työllistämisjakson tarkoituksena on ylläpitää ja parantaa henkilön työmarkkinavalmiuksia, mikä parantaa pysyvän työn saantia.
Employment subsidies granted to the employer must not distort competition between com panies.
Työnantajalle myönnettävät työllistämistuet eivät saa vääristää yritysten välistä kilpailua.
An employment subsidy cannot be granted If the employer has laid off personnel or made anyone redundant during the last three months or if the granting of an employment subsidy would detract from the working conditions or benefits of other workers.
Työllistämistukea ei voida myöntää, jos työnantaja on irtisanonut tai lomauttanut henkilöstöään kolmen viimeksi kuluneen kuukauden aikana tai jos tuen myöntäminen heikentäisi muiden työntekijöiden työolosuhteita tai etuuksia.
Table 19
Taulukko 19.
Employed persons by employer sectors during 1991 -94
Työllistetyt henkilöt vuosina 1991—1994 työnantajasektoreittain
The municipal sector has previously employed more than half of all the employed In the entire country.
Kuntasektori on työllistänyt aiemmin koko maassa yli puolet kaikista työllistetyistä.
The share of the municipal sector has decreased in the 1990s.
Kunta sektorin osuus on laskenut 90-luvulla.
The share of the private sector has more than doubled, i.e., the importance of companies as employers has Increased significantly in recent years.
Yksityisen sektorin osuus on yli kaksinkertaistunut eli yritysten merkitys työllistäjänä on lisääntynyt merkittävästi viime vuosina.
Employment subsidies paid to the unemployed
Työttömälle maksettavat työllistämistuet
Traineeship support
Työharjoittelutuki
Employment subsidy can be granted to the unemployed person for on-the-job training without a work contract.
Työllistämistukea voidaan myöntää työttömälle itselleen työharjoitteluun työpaikalla ilman työsuhdetta.
The purpose of the traineeship support paid to the unemployed Is to help a person with no occupational skill to come to terms with work tasks and working life and to guide young people entering the labour market for the first time into suitable train ing.
Työttömälle maksettavan työharjoittelutuen tarkoituksena on perehdyttää ammattitaidotonta henkilöä työtehtäviin ja työelämään sekä ohjata ensi kertaa työmarkki noille tulevia nuoria soveltuvaan koulutukseen.
The operation Is primarily targeted at young people unemployed, who obtain on-the-job training for the admittance to vocational training.
Toimenpide on suunnattu pääasiassa nuoriin työttömiin, jotka saavat työharjoittelua ammatilliseen koulutukseen hakeutumista varten.
The number of those in on-the-job training averaged 4600 persons in 1994.
Työharjoittelussa oli vuonna 1994 keskimäärin 4600 henkilöä.
Entrepreneurship support
Tuki yrittäjäksi ryhtyvälle
An unemployed person with a business Idea can be granted livelihood support of about FIM 5 000 a month in the early phase of the business activities.
Työtön, jolla on yritysidea, voi saada yritystoiminnan alkuvaiheessa tukea toimeentuloonsa noin 5000 markkaa kuukaudessa.
Support Is usually granted for a period of 6 to 7 months.
Tukea myönnetään yleensä 6—7 kuukauden ajalta.
During this period, the person can develop the business idea so that he or she will be employed and obtains his or her livelihood in his or her own enter prise.
Tänä aikana hän voi kehittää yritysideaansa niin, että hän työllistyy ja saa toimeentulonsa omasta yrityksestään.
The commencing entrepreneur is required to have a feasible business idea, experience in business activities or entrepreneurship training.
Alkavalta yrittäjältä edellytetään toteuttamiskelpoista yritysideaa, kokemusta yritystoiminnasta tai yrittäjäkoulutusta.
The number of those employed by the entrepreneurship support averaged 4900 persons in 1994. in total, 11 500 new enter prises were founded during the year.
Yrittäjärahalla työllistettiin vuonna 1994 keskimäärin 4900 henkilöä. Vuoden aikana perustettiin yhteensä 11 500 uutta yritystä.
Parttime work support
Tuki osa-aikatyöhön siirtyvälle
To increase flexibility on the labour market and opportunities for parttime work, an experiment is in progress, in which a person moving into parttime work obtains support from the employment office. The aim of the support is to tempt people in work to move into parttime work for a fixed period, for a year at the most.
Jouston lisäämiseksi työmarkkinoilla ja osa-aikaisten työntekomahdollisuuksien lisäämiseksi on meneillään kokeilu, jossa osa-aikatyöhön siirtyvä henkilö saa työvoimatoimistolta tukea, Tuki on tarkoitettu houkuttelemaan työssä olevia ihmisiä siirtymään määräajaksi, enintään vuodeksi, osa-aikatyöhön.
An unemployed person from the employment office is then placed into the vacant parttime job.
Vapautuvaan osa-aikaiseen työpaikkaan työvoimatoimista sijoittaa työttömän henkilön.
The precondition Is that the employer agrees with the arrangement.
Edellytyksenä on, että työnantaja suostuu järjestelyyn.
The experiment began on March 1, 1994 and is in force till the end of 1995.
Kokeilu alkoi 1.3.1994 ja on voimassa vuoden 1995 loppuun.
The demand for parttime support has been negligible, as only 4 600 persons received parttime support.
Osa-aikalisän kysyntä on ollut vähäistä, sillä vuonna 1994 osa-alkallsää sai vain 4 600 henkilöä.
Renewal of employment operation system
Työllistämistoimenpidejärjestelmän uudistus
The problems and defects of the present support system prove that one cannot operate efficiently under intensely changing labour market conditions on the basis of strict, normbound support policy and precisely targeted support.
Nykyisen tukijärjestelmän ongelmat ja epäkohdat osoittavat, että voimakkaasti muuttuvissa työmarkkinaolosuhteissa ei voida toimia tehokkaasti tiukan normisidonnaisen tukipolitiikan ja täsmätukien varassa.
Resulting from the pressures of mass unemployment, problems must be mended by new, specific modes of support.
Joukkotyöttömyyden paineista seuraa, että ongelmia joudutaan paikkaamaan uusilla yksityiskohtaisilla tukimuodoilla.
The system of precisely targeted support is, in a way, itself creating a circle, in which the defects of the support system and groups of unemployed being excluded from the system must be mended by means of new supports.
Täsmätukijärjestelmä on tavallaan itse aiheuttamassa kehän, jossa tukijärjestelmän epäkohtia ja järjestelmän ulkopuolelle karsiutuvia työttömien ryhmiä on paikattava uusilla tuilla.
A new employment subsidy system Is coming into force on April 1, 1995.
Uusi työllistämistukijärjestelmä astuu voimaan 1.4.1995.
The employment subsidy system is being clearly developed in the direction of developing employment funds.
Työllistämistukijärjestelmää kehitetään selkeästi työvoimavarojen kehittämisen suuntaan.
Employment subsidy can, better than at present, be combined with other manpower services, such as training and rehabilitation.
Työllistämistuki voidaan nykyistä paremmin yhdistää muihin työvoimapalveluihin, kuten koulutukseen ja kuntoutukseen.
The subsidy is increasingly used as part of a service entity, not as a separate measure.
Tukea käytetään aikaisempaa enemmän osana palvelukokonaisuutta eikä erillisenä toimenpiteenä.
Precisely targeted support will be abandoned and the maximum duration of the support period will be 10 months instead of the present six months.
Täsmätuista luovutaan ja tukijakson enimmäisajaksi tulee kymmenen kuukautta nykyisen kuuden kuukauden sijasta.
The conditions for employment subsidies granted to companies will be tightened considerably.
Yrityksille myönnettävien työllistämistukien ehtoja tiukennetaan huomattavasti.
Support is only granted as compensated support to apprenticeship training or other corresponding training and in the cases when the company employs an unemployed per son with an employment contract valid for the present for a considerably longer period of time than the support period.
Tukea myönnetään vain vastikkeellisena tukena oppisopimuskoulutukseen tai muuhun sitä vastaavaan koulutukseen sekä silloin, jos yritys työllistää työttömän toistaiseksi voimassa olevalla työ sopimuksella tukijaksoa huomattavasti pidemmäksi ajaksi.
The aim of the change is to lower the recruiting threshold, especially in the SMEs, and to get the companies to employ the unemployed.
Muutoksella pyritään alentamaan rekrytointikynnystä etenkin pk-yrityksissä ja saamaan yritykset työllistämään työttö-
The definition of the longterm unemployed has been made more flexible so that, along with those unemployed over 12 months, longterm unemployed clearly considered on a par with these can be a target group for the operations.
Pitkäaikaistyöttömän määrittelyä lievennetään niin, että yhtäjaksoisesti 12 kuukautta työttö mänä olleiden ohella näihin selvästi rinnastettavat pitkään työttömänä olleet voivat olla toimenpiteiden kohteena.
The discretionary power of employment offices and the freedom of action in individual cases are considerably increased.
Työvoimatoimistojen harkintavalta ja liikkumavara yksittäistapauksissa lisääntyy huomattavasti.
The change is assessed to produce savings of about FIM 530 million in employment security costs.
Muutoksella arvioidaan säästettävän työttömyysturvamenoissa noin 530 miljoonaa markkaa.
Active and passive operations in Finnish employment policy
Aktiiviset ja passiiviset toimenpiteet Suomen työvoimapolitiikassa
Allocation of resources on the operations of active employment policy have been consider ably increased since 1985.
Resurssointia aktiivisen työvoimapolitiikan toimenpiteisiin on lisätty huomattavasti vuodesta 1985 lukien.
The funds available have tripled.
Käytettävissä olevat varat ovat kolminkertaistuneet.
By means of active employ ment policy, the unemployment rate could be decreased by about 4% in 1994.
Aktiivisen työvoimapolitiikan keinoin kyettiin vuonna 1994 alentamaan työttömyyden tasoa noin 4 %.
The operations covered 96 000 unemployed on average during the entire year.
Toimenpiteiden piirissä oli koko vuoden ajan keskimäärin 96000 työtöntä.
The Finnish unemployment security system is extremely comprehensive and, therefore, also expensive for the government.
Suomen työttömyysturvajärjestelmä on hyvin kattava ja näin ollen myös kallis valtiolle.
The explosive growth of unemployment has had the impact that unemployment security expenditure has risen almost eight-fold in nine years. Unem-
Työttömyyden räjähdysmäinen kasvu on vaikuttanut siihen, että työttömyysturvamenot ovat lähes kahdeksankertaistuneet yhdeksässä vuodessa.
ployment security expenditure is more than double the costs of active operations.
Työttömyysturvamenot ovat yli kaksinkertaiset verrattuna aktiivisiin toimenpiteisiin.
In addition, other expenditure caused by unemployment, e.g. in social welfare services, and losses in the national economy must be taken into account.
Lisäksi on otettava huomioon työttömyydestä aiheutuvat muut kustannukset esimerkiksi sosiaalitoimessa sekä kansantaloudelliset menetykset.
The relation between active operations and unemployment security expenditure is radically distorted.
Aktiivisten toimenpiteiden ja työttömyysturvamenojen suhde maassamme on radikaalisti vääristynyt.
Table 20
Taulukko 20.
Active employment measures and unemployment security, expenditure in FIM million
Aktiiviset työllisyydenhoitotoimenpiteet ja työttömyysturvamenot
The following chart depicts the develop ment during 1985-94.
Aktiiviset työllisyydenhoitotoimenpiteet ja työttömyysturva
Active measures
Aktiiviset toimenpiteet
Unemployment security
Työttömyysturva
Owing to the state and debt of the Finnish national economy, the pressures on savings in unemployment security are high.
Suomen valtiontalouden tilasta ja velkaantumisesta johtuen paineet säästötoimenpiteisiin työttömyysturvan osalta ovat suuret.
However, it must be remembered that the funds used for active employment policy are partly an alternative to unemployment security expenditure.
Kuitenkin on muistettava, että aktiiviseen työvoimapolitiikkaan käytettävät varat ovat osittain vaihtoehtoisia työttömyysturvamenoihin nähden.
Funds directed to active employment operations decrease unemployment and thus, the need of unemployment security.
Työllisyyden hoidon aktiivisiin toimenpiteisiin suunnatut varat vähentävät työttömyyttä ja siten työttömyysturvan tarvetta.
Enhancing active employment policy is necessary for restraining direct and indirect costs incurred by unemployment and for preventing social problems caused by unemployment.
Aktiivisen työvoimapolitiikan tehostaminen on välttämätöntä työttömyydestä aiheutuvien välittömien ja välillisten kustannusten hillitsemiseksi sekä työttömyydestä aiheutuvien sosiaalisten ongelmien estämiseksi.
Decreasing the high unemployment rate of Finland to European medium levels calls for continuous economic growth of about 5% per annum.
Suomen korkean työttömyyden laskeminen eurooppalaiselle keskitasolle edellyttää jatkuvaa noin 5%:n vuotuista talouskasvua.
The preconditions of sustainable and rapid growth are a stable macroeconomy, decreasing rates of interest and moderate pay settlements, the continuous growth in productivity of the open sector and decreasing deficit of the public sector.
Kestävän ja nopean kasvun edellytyksiä ovat vakaa makrotalous, laskevat korot ja maltilliset palkkaratkaisut, jatkuva avoimen sektorin tuottavuuden nousu sekä supistuva julkisen sektorin alijäämä.
The industrial structure must be changed towards increasingly dynamic production, processing further and creating more jobs.
Teollisuuden rakenteen on muu tuttava kohti entistä dynaamisempaa, pitemmälle jalostavaa ja paremmin työpaikkoja luo vaa tuotantoa.
The change is based on know-how and a high educational level on the one hand, and on the adaption of new technologies and development of all Industrial activities to become increasingly innovative, on the other.
Muutos perustuu yhtäältä tietoon ja korkeaan koulutustasoon, toisaalta uusien teknologioiden soveltamiseen sekä kalkkien teollisten toimintojen kehittämiseen entistä innovoivimmiksi.
The solid, competitive industrial foundation thus created also creates the preconditions for success in the service sector.
Näin luotu vahva, kilpailukykyinen teollinen pohja luo edellytykset myös palvelusektorin menestymiselle.
The measures increasing economic growth, structural change and labour force demand are not, however, sufficient for the attainment of satisfactory employment results.
Talouden kasvua, rakennemuutosta ja työvoiman kysyntää lisäävät toimet eivät kuitenkaan vielä riitä tyydyttävän työllisyystuloksen saavuttamiseen.
In addition, operations furthering the functionality of the labour market are required.
Rinnalle tarvitaan myös työmarkki noiden toimivuutta edistäviä toimenpiteitä:
The core of the national employment strategy Is growth based on competence.
Kansallisen työllistämisstrategian ydin on osaamiseen perustuva kasvu.
Its central principles are:
Sen keskeisiä periaatteita ovat:
Reinforcement of national innovation system and general enhancement of technological level: Educational structures and degree systems must be developed on the basis of the principle of lifelong learning.
Kansallisen innovaatiojärjestelmän vahvistaminen ja yleinen teknologiatason nosto: Koulutusrakenteita ja tutkintojärjestelmiä on kehitettävä elinikäisen oppimisen periaatteen pohjalta.
The competence of labour market entrants, employed and unemployed must be increased to meet the changing needs of working life.
Niin työmarkkinoille tulevien, työssä olevien kuin työttömienkin osaamista tulee lisätä työelämän muuttuvia tarpeita vastaavaksi.
Emphasising research and development activities and development of technological diffusion is necessary.
Panostaminen tutkimus- ja kehitystoimintaan ja teknologian diffuusion kehittämiseen on välttämätöntä.
Reinforcement of preconditions for the start-up and activities of labour-intensive SMEs and the general strengthening of their role in both the industrial and service sectors: Corporate culture must be strengthened and the quantity and quality of entrepreneurship training increased.
Työvoimavaltaisten pk-yritysten synty- ja toimintaedellytysten vahvistaminen sekä niiden roolin yleinen voimistaminen niin teollisuus- kuin palvelusektorillakin: Yrityskulttuuria on voimistettava ja lisättävä yrittäjäkoulutuksen määrää ja laatua.
Funding systems for companies must be developed and preconditions for network cooperation of companies created.
Yritysten rahoitusjärjestelmiä tulee kehittää sekä luoda edellytykset yritysten verkostostoyhteistyölle.
Increasing labour market flexibility and securing solvent demand Is also necessary.
Työmarkkinoiden joustavuuden lisääminen sekä maksukykyisen kysynnän turvaaminen on niin ikään välttämätöntä.
Increase in labour market flexibility, lowering of the recruiting threshold and employ ment of the unemployed: Better solutions for the organisation of work and management
Työmarkkinoiden joustavuuden lisääminen työllistämiskynnyksen alentamiseksi ja työttömien työllistämiseksi: Työn organisatorisia ratkaisuja ja johtamismenetelmiä tulee kehittää.