natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There were 136500 persons unemployed continuously over a year in 1994, I.e. 27.4% of all the unemployed.
Yli vuoden yhtäjaksoisesti työttömänä olleita oli vuonna 1994 keskimäärin 136 500 eli 27,4% kaikista työttömistä.
Table 6
Taulukko 6.
Registered longterm unemployment on average during 1989-94
Rekisteröity pitkäaikaistyöttömyys keskimäärin vuosina 1989—1994
Unemployed over a year
Yli vuoden työttömänä olleet
Unemployed over two years
Yli 2 vuotta työttömänä olleet
Examined by occupational grouping, the most longterm unemployed, quantitatively and relatively, are In industrial occupations.
Myös nuorilla pitkäaikaistyöttömyys on yleistynyt.
Due to this, longterm unemployment Is the most common in socalled areas of declining industry, where the age structure of the workers Is old and Industrial jobs have diminished rapidly.
Joulukuussa yli 9 500 alle 25-vuotiasta oli ollut työttömänä yli vuoden, mikä oli 11 % kaikista nuorisotyöttömistä.
In 1994, the proportion the longterm unemployed of all the unemployed was a good 30 % in regions 2 eligible for the EU regional support, when It was less than one fifth In regions 6.
Alle 20-vuotiaita pitkäaikaistyöttömiä oli vastaavasti noin 1 500 henkilöä eli alle 6 % ikäryhmän työttömistä.
The majority of the longterm unemployed have no vocational qualifications.
Työmarkkinoilta kokonaan syrjäytymässä olevien yli 2 vuotta työttömänä olleiden määrä on laman pitkittyessä niin ikään kasvanut nopeasti.
At the end of 1994, 63% of the longterm unemployed had only completed compulsory comprehensive
Vuoden 1994 lopussa heitä oli jo 45200 eli
At the end of 1994, they already constituted 45200, i.e already 9% of all the unemployed.
jo 9 % kaikista työttömistä.
This group of the unemployed is difficult to employ and is predicted to grow further and to surpass 50 000 In 1995.
Tämän vaikeasti työllistyvien työttömien ryhmän on ennustettu vielä kasvavan ja ylittävän 50000 henkilön määrän vuonna 1995.
About one third of these unemployed are over 54, mainly awaiting retirement to unemployment pension, which they get having reached the age of 60.
Näistä työttömistä noin kolmannes on yli 54-vuotiaita, jotka pääasiassa odottavat pääsyä työttömyyseläkkeelle, jonka he saavat täytettyään 60 vuotta.
For the part of young people, exclusion from the labour market has been partly prevented by supplementary training and employment operations.
Nuorten osalta työmarkkinoilta syrjäytymistä on kyetty ehkäisemään lisätyillä koulutus- ja työllistämistoimenpiteillä.
At the end of 1994, there were about 1 200 people under 25 unemployed over two years, a good 1 % of all the young people unemployed.
Yli kaksi vuotta työttö mänä olleita alle 25-vuotiaita oli vuoden 1994 lopussa noin 1 200 henkilöä eli runsas prosentti kaikista nuorista työttömistä.
All in all, longterm unemployment is assessed to be the most severe problem on the labour market.
Pitkäaikaistyöttömyys arvioidaan kaikkiaan vaikeimmaksi työmarkkinoiden ongelmaksi.
With the general growth in unemployment, it has been increased to the extent where it deteriorates the quality of the workforce and employment capacity and threatens the maintenance of rapid economic growth during the starting boom period.
Yleisen työttömyyden kasvun myötä se on lisääntynyt mittoihin, joissa se heikentää työvoiman laatua ja työllistettävyyttä ja on käynnistyneessä korkeasuhdanteessa uhkana nopean taloudellisen kasvun ylläpitämiselle.
The problem is made especially severe by the fact that it is difficult to interrupt longterm unemployment by conventional means, so a large proportion of the longterm unemployed are exposed to the risk of total exclusion from the labour market.
Ongelman tekee erityisen vaikeaksi se, että pitkään kestänyttä työttömyyttä on vaikea katkaista tavanomaisin keinoin, jolloin suuri osa pitkäaikaistyöttömistä on vaarassa syrjäytyä kokonaan työmarkkinoilta.
It has been perceived during the recession that about two thirds of the longterm unemployed will be employed by special operations only, so the growth in labour force demand is not expected to alleviate the situation rapidly.
Laman aikana on havaittu, että noin kaksi kolmesta pitkäaikaistyöttömästä työllistyy vain erityistoimenpiteiden avulla, jolloin työvoiman kysynnän kasvun ei odoteta tuovan nopeaa helpotusta tilanteeseen.
The new workforce entering the labour market and the short-term unemployed have the advantage over the longterm unemployed when labour force demand starts growing again.
Työmarkki noille tuleva uusi työvoima ja vielä lyhyen aikaa työttömänä olleet ovat etulyöntiasemassa työvoiman kysynnän alkaessa taas kasvaa.
Longterm unemployment Is expected to remain high for years, In which case the longterm unemployed also need more social welfare and rehabilitation services and activation of job-seeking to alleviate the present situation.
Pitkäaikaistyöttömyyden odotetaan pysyvän vuosia korkeana, jolloin pitkäaikaistyöttömät tarvitsevat tilanteen helpottamiseksi nykyistä enemmän myös sosiaalitoimen ja kuntoutuksen toimenpiteitä sekä työnhaun aktivointia.
The unemployment of young people under 25 has In the long run averaged at double the general unemployment rate.
Nuorten, alle 25-vuotiaiden työttömyys on ollut pitkällä aikavälillä keskimäärin kaksinkertaista yleiseen työttömyyteen verrattuna.
This has also been the case during the present mass unemployment, as youth unemployment has also grown sharply.
Näin on ollut myös nykyisen massatyöttömyyden aikana, koska myös nuorisotyöttömyys on kasvanut jyrkästi.
In 1994, the unemployment rate of young people under 25 was 33.6%, or five-fold compared to the situation in 1990.
Vuonna 1994 alle 25-vuotiai-den työttömyysaste oli 33,6% eli viisinkertainen vuoden 1990 tilanteeseen verrattuna.
In 1994, the unemployment rate of teenagers (15 to 19) averaged 36.7 % and that of young adults (20 to 24) 32.4 %.
Teiniikäisten (15—19-v.) nuorten työttömyysaste oli vuonna 1994 keskimäärin 36,7 % ja nuorten aikuisten (20—24-v.) 32,4%.
During the recession, young people In fixed-term employment and with poor education have become unemployed more often than the average and they have been affected the most by the lengthening periods of unemployment.
Laman aikana keskimääräistä useammin työttömiksi ovat joutuneet määräaikaisissa työsuhteissa olevat ja heikosti koulutetut nuoret, ja he ovat kärsineet eniten myös työttömyyskausien pidentymisestä.
The proportion of uneducated young unemployed people Is especially high in the Uusimaa province and in the metropolitan Helsinki area.
Kouluttamattomien osuus nuorista työttö mistä on erityisen suuri Uudellamaalla ja pääkaupunkiseudulla.
The special features of the youth unemployment problem are related to the Impact of the recession on the labour market.
Nuorisotyöttömyysongelman erityispiirteet liittyvät laman vaikutuksiin työmarkkinoilla.
Since labour force demand collapsed, young people have had difficulties In entering the labour market and finding a first job after training.
Työ voiman kysynnän romahdettua nuorten on ollut vaikea päästä työmarkkinoille ja löytää ensimmäistä koulutuksen jälkeistä työpaikkaansa.
Since employment opportunities decreased, the number of study positions and young people actively seeking training has increased intensely, so that the labour force share of the young age groups has decreased Intensely.
Työmahdollisuuksien heikennyttyä koulu tuspaikkoja on voimakkkaasti lisätty ja nuoret ovat hakeutuneet niihin aktiivisesti, jolloin nuorten ikäryhmien työvoimaosuudet ovat voimakkaasti alentuneet.
The labour force share of teenagers decreased about 14 percentage units and, correspondingly, that of young adults about 9 percentage units
Teiniikäisten työvoimaosuus laski laman aikana noin 14 %-yksikköä ja nuorten aikuisten vastaavasti noin 9%yksikköä.
Table 7
Taulukko 7.
Youth unemployment and contribution to the labour force during 1990-94, according to a labour force survey
Nuorten työttömyys ja työvoimaosuudet vuosina 1990—1994 työvoimatutkimuksen mukaan
Under 20 - unemployed, 1000 h - unemployment rate % - % of labour force
— työttömät, 1 000 h — työttömyysaste, %
Under 25, total - unemployed (1000 s) - unemployment rate % - % of labour force
Alle 25-vuotiaat, yht. — työttömät, 1 000 h — työttömyysaste, % — työvoimaosuus, %
- unemployment rate % - % of labour force
Kaikki ikäryhmät — työttömät — työttömyysaste, % — työvoimaosuus, %
The improvement of the employment situation at the end of 1994 is most evident amongst young people, whose unemployment has fallen more rapidly than in other age groups.
Työllisyystilanteen paraneminen vuoden 1994 lopulla on näkynyt selvimmin nuorten kohdalla, joilla työttömyys on laskenut nopeammin kuin muilla ikäryhmillä.
Youth employment has not, however, yet increased, but the improvement of the situation is mainly due to Increased training/educational operations.
Nuorten työllisyys ei ole kuitenkaan vielä lisääntynyt, vaan tilanteen paraneminen on johtunut pääasiassa lisätyistä koulutustoimenpiteistä.
Also, the number of young people in subsidised employment has increased.
Myös tukitoimenpitein työllistettyjen nuorten määrä on lisään tynyt.
In the end of 1994, the number of young people In subsidised employment was about 18000.
Vuoden 1994 lopulla tukityöllistettyjä nuoria oli noin 18000.
The Improvement of the employment situation does not immediately remove the labour market problems of the young, either. According to a survey conducted by the Ministry of Labour, the entrance of young people onto the labour market Is fragmentary even during a good demand situation.
Työllisyystilanteen paraneminen ei välittömästi poista nuortenkaan työmarkkinaongelmia, Työministeriössä tehdyn tutkimuksen mukaan nuorten työmarkkinoille tulo on rikkonaista hyvänkin kysyntätilanteen aikana.
Problems especially effect young people who have already com pleted their studies, which experience either unemployment or fragmentary periods of employment and exclusion from the labour market.
Ongelmia on erityisesti opintonsa jo päättäneillä nuorilla, jotka kokevat joko työttömyyttä tai rikkonaisia jaksoja työssäolon ja työmarkkinoiden ulkopuolellaolon välillä.
During the recession, the intensely Increased studies cannot, however, be indefinitely used as a buffer against youth unemployment, but the Improvement of the relative standing of young people also calls for traineeships and other operations facilitating the integration of young people into the labour market.
Laman aikana voimakkaasti lisääntynyt opiskelu ei kuitenkaan voi toimia loputtomasti nuorisotyöttömyyden puskurina, vaan nuorten suhteellisen aseman parantaminen edellyttää myös nuorten työmarkkinoille tuloa helpottavia työharjoittelu- yms. toi menpiteitä.
Number of the unemployed and longterm unemployed under 25 outside Region 6
Alle 25­vuotiaiden työttömien ja pitkäaikaistyöttömien määrä 6­alueen ulkopuolella
Percentage of the unemployed under 25 of all the unemployed outside Region 6
Pitkäaikaistyöttömien osuus työttömistä
Analysis of the educational system
Koulutusjärjestelmän analyysi
Development of education
Koulutuksen kehittämistrendejä
Education has always been a central factor In securing international competitiveness and national welfare In Finland.
Koulutus on Suomessa aina ollut keskeinen tekijä kansainvälisen kilpailukyvyn ja kansallisen hyvinvoinnin turvaajana.
Securing equal-access education has been the primary objective of educational policy since the end of the 1960s.
Tasa-arvoisten koulutusmahdollisuuksien turvaaminen on ollut ensisijainen koulutuspoliittinen tavoite jo 1960-luvun lopulta lähtien.
Public administration Is primarily responsible for education In Finland.
Julkinen hallinto vastaa Suomessa pääosin koulutuksesta.
There are relatively few private educational institutions, and even they receive State aid for their activities.
Yksityisiä oppilaitoksia on suhteellisen vähän, ja nekin saavat valtiontukea toimintaansa.
By government guidance, consistent education has been secured for all citizens, irrespective of the students place of residence, gender or family circumstances.
Julkisen vallan ohjauksella on voitu taata kansalaisille yhdenmukainen koulutus opiskelijan kotipaikan sijainnista, sukupuolesta ja kotitaustasta riippumatta.
Equality of education In Finland Is the highest in industrial countries, measured by the OECD indicators.
Koulutuksellinen tasa-arvo on teollistuneiden maiden korkein OECD:n indikaattoreilla mitattuna.
The Finnish educational system Is also characterised by the fact that education/training is primarily provided In educational Institutions.
Suomalaista koulutusjärjestelmää luonnehtii myös se, että koulutus annetaan pääosin oppilaitoksissa.
Also In vocational training, both the theoretical and practical work training are usually provided In a training Institution.
Ammatillisessa koulutuksessakin sekä teoreettinen että käytännön työn opetus annetaan yleensä oppilaitoksessa.
However, training includes compulsory on-the-job training.
Koulutuksiin kuuluu kuitenkin pakollista työharjoittelua. joittelua.
Two major renewals were made in the 1970s.
1970-luvulla tehtiin kaksi suurta uudistusta.
First, In the beginning of the decade, com pulsory education was renewed into a nine-year comprehensive school for the entire age group.
Ensin vuosikymmenen alkupuolella oppivelvollisuuskoulutus uudistettiin koko ikäluokan yhdeksänvuotiseksi peruskouluksi.
In the end of the decade, an Act on the renewal of upper secondary education was passed.
Vuosikymmenen lopulla säädettiin laki toisen asteen koulutuksen uudistuksesta.
The aim was to dimension education so that a student position of upper secondary education could be provided to the entire age group.
Tavoite oli mitoittaa koulutus niin, että toisen asteen koulutuspaikka on tarjolla koko ikäluokalle.
This meant a significant increase In student positions in the 1980s.
Tämä tavoite merkitsi koulutuspaikkojen hyvin merkittävää lisäämistä 1980-luvulla.
The number of students In vocational training institutions doubled during 1970-93.
Ammatillisten oppilaitosten opiskelijamäärä kaksinkertaistui vuosina 1970—1993.
The willingness of young people to educate themselves Is high In Finland.
Nuorten koulutushalukkuus on Suomessa korkea.
Immediately after comprehensive education, over 90 % of young people are placed In upper secondary education.
Välittömästi peruskoulun jälkeen yli 90 % nuorista sijoittuu toisen asteen koulutukseen.
Of all those completing comprehensive school, about half start in general education and almost 40% in vocational training.
Kaikista peruskoulun päättävistä noin puolet aloittaa yleissivistävässä koulutuksessa ja vajaat 40 % ammatillisessa koulutuksessa.
During this decade, the significance of vocational training has been further emphasised.
Tämän vuosikymmenen aikana ammatillisen koulutuksen merkitys on edelleen korostunut.
The rapid technological change requires Increasingly improved competence from the work force.
Nopea teknologinen muutos edellyttää työvoimalta entistä parempia valmiuksia.
The competence of the labour force has become an Increasingly important competitive factor.
Työvoiman osaaminen on noussut entistä tärkeämmäksi kilpailutekijäksi.
Also the pressures of the International economy have Increased the need to Invest on the enhancement of the educational level of the population.
Myös kansainvälisen talouden paineet ovat lisänneet Suomessa tarvetta panostaa väestön koulutustason kohottamiseen.
The level of education Is raised by establishing vocationally specialised multidisciplinar/ training institutions (called polytechnics) along with the research Institutions and universities.
Koulutuksen tasoa kohotetaan muun muassa muodostamalla korkea-asteelle tiede-ja korkeakoulujen rinnalle ammatillisesti eriytyneitä monialaisia oppilaitoksia, ammattikorkeakouluja.
Also, the mutual interaction between general education and vocational training is enhanced.
Myös yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen keskinäistä vuorovaikutusta lisätään.
The most significant change in educational supply has occurred In adult education.
Merkittävin muutos tarjonnassa on tapahtunut aikuiskoulutuksessa.
Basic vocational training for adults has been Increased almost five-fold from 1988.
Aikuisten ammatillista peruskoulutusta on lisätty lähes viisinkertaiseksi vuodesta 1988.
The number of students in further lines of training have more than tripled at the same time.
Jatkolinjojen opiskelija määrät ovat yli kolminkertaistuneet samana aikana.
The quantitative growth of vocational adult education continues further.
Ammatillisen aikuiskoulutuksen määrällinen kasvu jatkuu edelleen.
In vocational adult education, the learning process has until now been guided through the basis of education and national curriculum.
Ammatillisessa aikuiskoulutuksessa oppimisprosessia on tähän saakka ohjattu opetuksen ja valtakunnallisten opetussuunnitelman perusteiden kautta.
However, a shift is being made in adult education to guide learning results by means of examination requirements.
Aikuiskoulutuksessa ollaan nyt kuitenkin siirtymässä oppimistulosten ohjaamiseen tutkintovaatimusten avulla.
The examinations taken in accordance with the requirements can be basic vocational examinations, vocational examinations and special vocational examinations.
Vaatimusten mukaan suoritettavat tutkinnot voivat olla ammatillisia perustutkintoja, ammattitutkintoja ja erikoisammattitutkintoja.
In the competence-based examinations leading to degrees, a person can demonstrate his or her competence Irrespective of the way this was acquired.
Tutkintoihin johtavissa näyttökokeissa henkilö voi osoittaa valmiutensa riippumatta siitä millä tavalla hän on ne saavuttanut.
In the spring of 1994, an Act on Vocational Examinations came into force, which enacts the system of competence-based examinations.
Vuoden 1994 keväällä astui voimaan ammattitutkintolaki, joka säätelee näyttökokeiden järjestelmää.
One of the most central starting points of the Act on Vocational Examinations is the development of degrees Independent of the way training and vocational skills are acquired and bringing the entire vocational adult education under national quality assurance.
Ammattitutkintolain keskeisimpänä lähtökohtana on opiskelu- ja ammattitaidon hankkimistavasta riippumattomien tutkintojen kehittäminen ja koko ammatillisen aikuiskoulutuksen saattaminen kansallisen laadunvarmennuksen piiriin. Tutkintojen järjestäjät laativat
The organisers of the examinations devise the competence-based examinations on the basis of the degree requirements.
näyttökoetehtävät tutkintojen perusteiden pohjalta.
The operating fields and regions of the examination boards are determined by the Ministry of Education on the basis of the proposals of educational boards.
Tutkintotoimikuntien toimialoista ja -alueista päättää opetushallitus koulutustoimikuntien esityksestä.
The development of apprenticeship training has risen to the limelight in recent years.
Oppisopimuskoulutuksen kehittäminen on noussut valokeilaan viime vuosina.
The popularity of apprenticeship training has clearly increased during the last year.
Oppisopimuskoulutuksen suosio on selvästi kasvanut viimeisen vuoden aikana.
The number of apprenticeship contracts more than doubled during 1992-93.
Vuosina 1992—93 oppisopimusten määrä yli kaksinkertaistui.
There were 8800 new students concluding an apprenticeship contract.
Oppisopimuksen solmineita uusia opiskelijoita oli 8800.
Table 8
Taulukko 8.
Starting places in basic vocational education and training (VET) by sector, 1988 and 1994
Ammatillisen peruskoulutuksen aloituspaikat koulutuslohkoittain 1988 ja 1994
Training sector
Muutos 1988—94
Adult (') 1988
Yhteensä 1988
(') A quantitatively more significant part of VET for adult students consists of further training courses of shorter duration.
(') Määrällisesti merkittävämpi osa aikuiskoulutuksesta on lyhyempikestoista jatkolinjakoulutusta.
Further training was pursued by a total of 50000 adults in 1994.
Jatkolinjoilla opiskeli vuonna 1994 yhteensä 50 000 aikuista.
Almost 60 % of the age group receives a general validity for tertiary education in Finland.
Lähes 60% ikäluokasta saa Suomessa yleisen korkeakoulukelpoisuuden.
However, competition for student positions is high; only about one third of the applicants are admitted.
Kilpailu paikoista on kuitenkin kova: vain noin kolmannes hakijoista hyväksytään.
Of those admitted, about 15 % have been over 25 years of age, some of them with one university degree.
Hyväksytyistä noin 15 % on ollut yli 25-vuotiaita, osalla takanaan jo yksi korkeakoulututkinto.
At the moment, 19 000 to 20 000 new university students are planned to be admitted annually, but in reality, the number of those starting their studies will remain at about 14 000.
Tällä hetkellä uusia korkeakouluopiskelijoita suunnitellaan otettavan vuosittain 19000— 20000, mutta todellisuudessa aloittavien määrä jää noin 14000:een.
Student selection will be developed so that student mobility will be enhanced; those studying for a second degree are guided into adult education and the use of student positions will be intensified.
Opiskelijavalintaa tullaan kehittämään siten, että opiskelijoiden liikkuvuus helpottuu, toista tutkintoa suorittavat ohjataan aikuiskoulutukseen ja koulutuspaikkojen käyttöä tehostetaan.
A two-tier degree system will be taken into use in tertiary education.
Korkeaasteen koulutuksessa siirrytään kaksiportaiseen tutkintojärjestelmään.
The structure of the degrees will be renewed by making them more extensive and international and by creating the conditions for flexible combination of studies across the university barriers.
Tutkintojen rakennetta uudistetaan laaja-alaistamalla ja kansainvälistämällä niitä sekä luomalla edellytyksiä opintojen joustavalle yhdistelylle yli korkeakoulurajojen.
Examination objectives are redirected according to working life requirements and the reorganisation of the public sector.
Tutkintotavoitteita suunnataan työelämän vaatimusten ja julkisen sektorin saneeraustoimien vuoksi.
Due to the growth in youth unemployment, admission to universities has been increased for a fixed period.
Nuorisotyöttömyyden kasvun johdosta on korkeakoulujen sisäänottoa lisätty määräajaksi.
Also, the development programme for the polytechnics will create vocationally directed student position supply along with the universities.
Samoin ammattikorkeakoulujen kehittämisohjelma luo yliopistojen rinnalle ammatillisesti suuntautunutta opiskelupaikkatarjontaa.
Tertiary adult education has expanded intensely, especially in the field of open university education and supplementary education.
Korkeakoulujen aikuiskoulutus on voimakkaasti laajentunut erityisesti avoimena korkeakouluopetuksena sekä täydennyskoulutuksena.
The aim is to increase 4000 to 5000 starting positions annually.
Tavoitteena on lisätä 4 000—5 000 aloituspaikkaa vuosittain.
Educational level of the population
Väestön koulutustaso
The educational level of the labour force has risen considerably during the last couple of decades, as the volume of studies undertaken after basic education has grown rapidly In the young age groups.
Työvoiman koulutustaso on noussut merkittävästi parin viime vuosikymmenen aikana, jolloin perusasteen jälkeisten opintojen määrä on uusissa ikäluokissa kasvanut nopeasti.
About two thirds (66 %) of those included In the labour force had some post-basic level degree in 1992.
Noin kahdella kolmasosalla (66%) työvoimaan kuuluvista oli vuonna 1992 jokin perusasteen jälkeinen tutkinto.
The proportion of the population over 15 years of age who have taken a vocational degree was 41 % at the end of 1992; with the matriculation examination Included, the percentage rises to 52 %.
Ammatillisen tutkinnon suorittaneita oli 41 % 15 vuotta täyttäneestä väestöstä vuoden 1992 lopussa, ylioppilastutkinto mukaan lukien prosenttiosuus nousee 52%:iin.
In the younger age groups and for women, the number of the educated Is extremely high.
Nuorten ikäluokissa ja naisten kohdalla koulutettujen määrät ovat erittäin korkeat.
Otherwise, Finland is placed In the medium level In the above comparison of the share of educated population between 25 and 64 years of age.
Väestön koulutustasossa on selviä alueellisia eroja: pääkaupunkiseutu ja muut kaupunkiseudut ovat hyvin koulutettujen alueita.
Horizontal policy issues to improve quality of human resource action
Koulutuksen laadun varmistaminen