natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This earlier entry could be the result of more girls opting for shorter courses of general secondary education, of a less disrupted school career (less repeating of years), or of the effect of compulsory national service on boys' education.
Tämä voi johtua siitä, että naiset valitsevat lyhyempiä opintolinjoja yleisellä toisella asteella tai yhtenäisemmästä koulu­urasta (vähemmän luokkien kertausta) tai pakollisen varusmiespalvelun vaikutuksista miesten koulutukseen.
SOCIAL SCIENCES: THE MOST POPULAR AREA OF STUDY IN ALL THE MEMBER STATES
YHTEISKUNTATIETEET: SUOSITUIN ALA KAIKISSA JÄSENVALTIOISSA
GRAPH F6: HIGHER EDUCATION STUDENTS BY FIELD OF STUDY (ESTIMATE FOR 12 MEMBER STATES), 1992/93
KAAVIO F6: KORKEA­ASTEEN OPISKELIJAT ALOITTAIN
A considerable proportion of students are pursuing studies in the various social sciences subjects.
Huomattava osa opiskelijoista opiskelee yhteiskuntatieteitä.
The next commonest group of subjects is that leading to careers in industry, with 17% wanting to become engineers or architects, or work in transport or telecommunications.
Seuraavaksi yleisin ala on teollisuuden palvelukseen johtava ala: 17% haluaa insinööriksi tai arkkitehdiksi tai työskennellä kuljetusalalla tai tietoliikenteessä.
Law and medical sciences attract 9 and 10% respectively of the student population.
Oikeustiede houkuttelee 9 %:a ja lääketiede 10 %:a opiskelijaväestöstä.
GRAPH F7: STUDENTS IN HIGHER EDUCATION BY FIELD OF STUDY AND BY MEMBER STATE, 1992/93
ALOITTAIN JA JÄSENVALTIOITTAIN. 1992/93
HUMANITIES.
TIETEET, USK..
RELIGION, THEOLOGY. FINE ARTS
TEOLOGIA, TAIDEAINEET
ENGINEERING, ARCHITECTURE, TRANSPORT
TEKNIIKKA, ARKKITEHTUURI, KUUETUS
SOCIAL SCIENCES, BUSINESS STUDIES
YHTEISKUNTATIETEET, KAUPALLINEN ALA
Belgium, France and Luxembourg: Data not available.
Belgia, Ranska ja Luxemburg: Tietoja ei saatavissa.
Austria: Some students are included in more than one subject area.
Itävalta: Jotkut opiskelijat on otettu huomioon useilla aloilla.
Information and documentation is included under Other.
° i k eu s tie de kuuluu humanistisiin tieteisiin, uskontoon jne.
It is in the category of Social sciences and business studies that one finds the greatest proportion of students in most countries. This field is particularly developed in Ireland, the Netherlands, Austria and Portugal.
Useimmissa maissa opiskelijoiden osuudet ovat korkeimmat yhteiskuntatieteissä ja kaupallisella alalla Näihin alueisiin on panostettu erityisesti Irlannissa, Alankomaissa, Itävallassa ja Portugalissa.
The field of Engineering, architecture and transport is generally the second most popular or even the most popular (Greece and Finland).
Tekniikka arkkitehtuuri ja kuljetus on yleensä toiseksi suosituin tai jopa suosituin ala (Kreikka ia kuitenkin
In Spain and Italy, a large number of students are enrolled in law.
Pieniä" Espanjassa ja Italiassa suuri osa opiskelijoista opiskelee oikeustiedettä.
Ireland has the highest proportion of natural sciences students.
Irlannissa luonnontieteitä opiskelevien määrä on korkein.
Subjects included under 'Other', leading mainly to teaching careers, are extremely popular in Portugal and the United Kingdom.
Kategoriaan "Muu" sisältyvät aineet jotka pääsääntöisesti johtavat opetusammattiin, ovat erittäin suosittuja Portugalissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. '
Eurostat generally distinguishes eight fields of study: Humanities, religion and theology: Social sciences (commercial and business administration, mass media); Law; Natural sciences; Mathematics and computer sciences; Medical sciences; Engineering, architecture (transport, trade, craft and industrial programmes); Others (education; agriculture; services sector; others unspecified).
EUROSTAT erottaa yleensä kahdeksan aluetta: humanistiset tieteet, uskonto ja teologia; yhteiskuntatieteet (kaupallinen ja yrityshallinto, tiedotusoppi); oikeustiede; luonnontieteet; matematiikka ja tietojenkin lääketiede, tekniikka arkkitehtuuri (kuljetus, kauppa, käsityö ja teollisuusohjelmat); muut (koulutus maata ous­palvelusektori; muut määrittelemättömät). maoiaiuus,,
WOMEN PREFER ARTS AND MEDICAL SCIENCES
NAISET SUOSIVAT TAITEITA JA LÄÄKETIEDETTÄ
Some subject areas are clearly more dominated by women than others.
Jotkut alat ovat selvästi naisvaltaisia.
Throughout the European Union, women choose humanities, religion and fine arts, law, medical sciences, health and hygiene, and non-classified disciplines, including in particular teacher training, more often than men.
Kaikkialla Euroopan unionissa naiset opiskelevat miehiä useammin humanistisia tieteitä, uskontoa ja taideaineita, lakia, lääketiedettä ja terveydenhoitoa sekä luokittelemattomia tieteenaloja, joihin kuuluu erityisesti opettajankoulutus.
The women's participation rate is above the European average in arts, religion and fine arts in Italy, and in social sciences in Spain, Ireland, Portugal, Finland and Sweden.
Italialaiset naiset opiskelevat eniten Euroopassa humanistisia aineita, uskontoa ja taiteita. Yhteiskuntatieteet ovat naisvaltaisimpia Kreikassa, Espanjassa, Irlannissa, Portugalissa, Suomessa ja Ruotsissa.
Women enrol more frequently in mathematics and information technology in Italy and Portugal, and in engineering studies in Denmark, Greece, Spain, Italy and Portugal.
Matematiikkaa ja tietojenkäsittelyä naiset opiskelevat eniten Italiassa ja Portugalissa ja teknillisiä aloja Tanskassa, Kreikassa, Espanjassa, Italiassa ja Portugalissa.
A great number of women take medical sciences courses in Denmark, Portugal, Finland, Sweden and the United Kingdom.
Lääketieteen opiskelijoista eniten naisia on Tanskassa, Portugalissa, Suomessa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
GRAPH F8: PERCENTAGE OF WOMEN STUDENTS IN HIGHER EDUCATION BY AREA OF STUDY AND BY MEMBER STATE, 1992/93
ALOITTAIN JA JÄSENVALTIOITTAIN, 1992/93
HUMANITIES, RELIGION, THEOLOGY, FINE ARTS
HUMANISTISET TIETEET, USKONTO, TEOLOGIA, TAIDEAINEET
NATURAL SCIENCES m%
LUONNONTIETEET
MATHEMATICS
LÄÄKETIEDE.
MEDICAL SCIENCES, HEALTH
TERVEYS s:
ENGINEERING, ARCHITECTURE, TRANSPORT
TEKNIIKKA, ARKKITEHTUURI, KULJETUS
The European rate for women by field of study is calculated on the basis of the total number of students, broken down by area of study and by sex, in those Member States for which data are available.
Naisten määrä 100:aa miestä kohti Euroopassa on laskettu opiskelijoiden kokonaismäärän perusteella alan ja sukupuolen mukaan eriteltynä niissä jäsenvaltioissa, joista tiedot ovat saatavissa.
SOME NATIONALITIES PURSUE THEIR HIGHER EDUCATION IN ANOTHER MEMBER STATE
TOISEN JÄSENVALTION KORKEA-ASTEELLA OPISKELEVAT EU-KANSALAISET
The graph below presents the percentages of young people with each of the 15 nationalities of the European Union pursuing their higher education abroad.
Alla oleva kaavio esittää ulkomailla korkea­asteen koulutuksessa opiskelevien nuorten osuuden 15 kansalaisuuden mukaan Euroopan unionissa.
GRAPH F9: PERCENTAGES OF HIGHER EDUCATION STUDENTS STUDYING IN ANOTHER MEMBER STATE OF THE EU, BY NATIONALITY, 1992/93
OPISKELEVIEN PROSENTTIOSUUS KANSALAISUUDEN MUKAAN. 1992/93
Belgium, Portugal and Sweden: There are no data differentiating between foreign and indigenous students in higher education.
Belgia, Portugali ja Ruotsi: Tietoja, jotka erittelevät ulkomailla ja kotimaassa korkea­asteella opiskelevien määrän, ei ole saatavissa.
Percentages are therefore underestimated.
Siksi prosenttiluvut ovat pieniä.
Greece: Only students enrolled at ISCED levels 5 and 6 are taken into account.
Kreikka: Vain opiskelijat ISCED­tasoilla 5 ja 6 on otettu huomioon.
The data concerning ISCED level 6 refer only to new entrants.
ISCED­tasoa 6 koskeva tieto viittaa ainoastaan uusiin opiskelijoihin.
Italy and Finland: Only students enrolled at ISCED level 7 are taken into account.
Italia ja Suomi: Vain opiskelijat ISCED­tasolla 7 on otettu huomioon.
A greater number of Greek, Irish, Luxembourg, Austrian and Portuguese students than any other nationality go abroad to pursue their higher education in another Member State of the European Union.
Erityisesti kreikkalaisia, irlantilaisia, luxemburgilaisia, itävaltalaisia ja portugalilaisia opiskelijoita opiskelemassa jonkin toisen EU:n jäsenvaltion korkea­asteen oppilaitoksissa.
The case of Luxembourg is very particular; there is only a limited provision of higher education in that country, and students are therefore obliged to study abroad.
Luxemburgin tapaus on hyvin poikkeava: maassa tarjotaan hyvin rajallisesti korkea­asteen koulutusta ja siksi opiskelijoiden on lähdettävä ulkomaille opiskelemaan.
The percentage of higher education students studying in another Member State of the European Union is arrived at by dividing the total number of students of a given nationality enrolled to study in a country other than their own, divided by the number of students of that nationality studying in their own country, and then multiplied by 100.
Toisessa Euroopan unionin jäsenvaltiossa opiskelevien korkea­asteen opiskelijoiden osuus on saatu jakamalla tiettyä kansallisuutta olevien ulkomailla opiskelevien opiskelijoiden kokonaismäärä sen kansallisuuden kotimaassa opiskelevien määrällä ja jakamalla saatu luku 100:11a.
MAP F2: PERCENTAGES OF NON-NATIONAL STUDENTS IN HIGHER EDUCATION,
KARTTA F2: ULKOMAISTEN OPISKELIJOIDEN PROSENTTIOSUUS KORKEAKOULUOPISKELIJOISTA
BY NUTS 1 REGION, 1992/93
NUTS 1 -ALUEITTAIN, 1992/93
Belgium, Greece, Luxembourg, Netherlands, Portugal and Sweden: Data not available.
Belgia, Kreikka, Luxemburg, Alankomaat, Portugali ja Ruotsi: Tietoja ei saatavissa.
Austria: Includes some multiple counting.
Itävalta: Sisältää jonkin verran päällekkäistä tietoa.
United Kingdom: Foreign students are defined as those who are not permanently resident in the country and not on the basis of nationality.
Yhdistynyt kuningaskunta: Ulkomaisia opiskelijoita ei määritellä kansallisuuden mukaan: luku sisältää vain ne, jotka eivät asu maassa pysyvästi.
Part-time students are excluded.
Osa-aikaiset opiskelijat on jätetty huomioimatta.
European capital cities have an attraction for foreign students.
Euroopan pääkaupungit houkuttelevat ulkomaisia opiskelijoita.
Other regions are also chosen by a relatively significant number of foreign students: eastern France, eastern and western Austria, the South-East of England, East-Anglia, Wales and Northern Ireland.
Huomattava määrä ulkomaisia opiskelijoita valitsee myös muita alueita: Itä-Ranska, Itävallan itäiset ja läntiset liittomaat, Kaakkois-Englanti, Itä-Anglia, Wales ja Pohjois-lrlanti.
EXPLANATORY NOTE of this map.
SELITTÄVÄ HUOMAUTUS
Each category contains the same number of
Kartta on laadittu käyttämällä kvantiili-menetelmää.
The quantité method was used in the construction regions.
Jokainen kategoria sisältää saman määrän alueita.
MORE THAN ONE FIFTH OF YOUNG EUROPEANS ARE HIGHER EDUCATION GRADUATES
YLI VIIDESOSALLA NUORISTA EUROOPPALAISISTA ON KORKEA-ASTEEN KOULUTUS
It is in Belgium that the greatest number of 30­year­olds hold a higher education qualification (29%).
Belgiassa on eniten 30­vuotiaita, joilla on korkea­asteen tutkinto (29 %).
In Denmark, there is also a relatively high percentage (26%) and likewise in Sweden (25%).
Tanskassa osuus on myös suhteellisen korkea (26%) ja samoin Ruotsissa (25%).
In nine countries, the percentage of 30­year­olds who are higher education graduates varies between 20 and 25% (Germany, Greece, Spain, France, Ireland, Luxembourg, the Netherlands, Finland and the United Kingdom).
Yhdeksässä maassa korkea­asteen koulutuksen suorittaneiden 30­vuotiaiden määrä vaihtelee 20 ja 25 %:n välillä (Saksassa, Kreikassa, Espanjassa, Ranskassa, Irlannissa, Luxemburgissa, Alankomaissa, Suomessa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa).
Italy (8%) and Austria (7%) have the lowest percentages.
Italian (8 %) ja Itävallan (7 %) luvut ovat alhaisimmat.
Austria, Finland and Sweden: The data are taken from national studies and have been provided by the statistical offices given in the Annex.
Itävalta, Suomi ja Ruotsi: Tiedot on otettu kansallisista tutkimuksista ja saatu liitteessä mainituilta tilastovirastoilta.
The data derive from large­scale sample surveys, which are carried out annually by the statistical offices of the Member States. The methods of data collection are devised to obtain statistical information which is optimally comparable both between countries and across years.
Tiedot on hankittu laajoista otantatutkimuksista, joita jäsenvaltioiden tilastovirastot tekevät vuosittain Tiedonkeruumenetelmät laaditaan siten, että saadaan tilastollista tietoa, joka on mahdollisimman hyvin verrattavissa sekä ajallisesti että eri maiden välillä.
AS MANY WOMEN HIGHER EDUCATION GRADUATES AS MEN
NAISIA VALMISTUU YHTÄ PALJON KUIN MIEHIÄ
In seven Member States (Denmark, Greece, Spain, France, Italy, Finland and Sweden), more women than men are graduating from higher education.
Seitsemässä jäsenvaltiossa (Tanskassa, Kreikassa, Espanjassa, Ranskassa, Italiassa, Suomessa ja Ruotsissa) korkea­asteen koulutuksesta valmistuu enemmän naisia kuin miehiä.
The opposite is the case in other Member States.
Tilanne on päinvastainen muissa jäsenvaltioissa.
Germany has the smallest proportion of women among higher education graduates.
Saksassa naisten osuus korkeakoulutetuista on pienin.
Source: Eurostat.
Lähde: EUROSTAT. AT.
Belgium, Luxembourg and Portugal: Data not available.
Belgia, Luxemburg ja Portugali: Tietoja ei saatavissa.
France: The qualifications covered account for 88% of the total for higher education.
Ranska: Lukuihin sisältyvät tutkinnot kattavat 88 % koko korkea­asteen koulutuksesta.
Austria: Distance learning is not included.
Itävalta: Etäopiskelu ei sisälly lukuihin.
The European rate of women per 100 men is calculated on the basis of the total numbers of graduates, down by sex, in the 12 EU Member States for which data are available.
Naisten määrä 100:aa miestä kohti Euroopassa on laskettu koulutettujen sukupuolen mukaan eriteltynä 12 jäsenvaltiossa, joista tiedot ovat saatavissa.
A QUARTER OF HIGHER EDUCATION GRADUATES ARE IN THE SOCIAL SCIENCES
NELJÄSOSA VALMISTUU YHTEISKUNTATIETEISTÄ
GRAPH F12: HIGHER EDUCATION GRADUATES, BY FIELD OF STUDY (ESTIMATE FOR 13 MEMBER STATES), 1991/92
(ARVIO 13 JÄSENVALTIOLLE), 1991/92
A quarter of higher education graduates in 1991/92 completed social sciences courses.
Neljäsosa vuonna 1991/92 valmistuneista oli suorittanut yhteiskuntatieteelliset opinnot.
The next highest group with a considerable percentage of graduates is the 'Other' category, which includes future teachers.
Seuraavaksi eniten valmistui kategoriasta "Muu", joka sisältää tulevat opettajat.
Law has a lower proportion of graduates than students.
Oikeustieteestä valmistuneiden osuus on alhaisempi kuin opiskelijoiden osuus.
Conversely, in the field of natural sciences and in the 'Other' category, the percentages of students are lower than the percentages of graduates.
Vastaavasti luonnontieteissä ja kategoriassa "Muu" opiskelijoiden osuus on alhaisempi kuin valmistuneiden.
GRAPH F13: HIGHER EDUCATION GRADUATES BY FIELD OF STUDY AND BY MEMBER STATE, 1991/92
ALOITTAIN JA JÄSENVALTIOITTAIN, 1991/92
RELIGION, THEOLOGY, FINE ARTS
TIETEET, USK., TEOLOGIA, TAIDEAINEET
ENGINEERING, ARCHITECTURE. TRANSPORT
TEKNIIKKA, ARKKITEHTUURI, KULJETUS
MEDICAL SCIENCES. HEALTH
LÄÄKETIEDE, TERVEYS
Belgium and Luxembourg: Data not available. Denmark: Data are for 1992/93.
Belgia ja Luxemburg: Tietoja ei saatavissa.
France: Law is included under Humanities etc., mathematics under Natural Sciences, and information and documentation under Other\ United Kingdom: Law is included under Humanities etc; and information and documentation under 'Other'.
Ranska: Oikeustiede sisältyy humanistisiin tieteisiin jne., matematiikka luonnontieteisiin ja informatiikka kategoriaan "Muu". Yhdistynyt kuningaskunta: Oikeustiede sisältyy humanistisiin tieteisiin jne., informatiikka kategoriaan "Muu".
The field of social sciences and business studies produces the greatest number of French, Irish, Dutch and British graduates.
Ranskassa, Irlannissa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa suurin osa valmistuneista tulee yhteiskuntatieteen eri aloilta ja kaupalliselta alalta.
In Italy and Finland, the greatest numbers of graduates are in the medical sciences.
Italiassa ja Suomessa valmistuneiden määrä on suurin lääketieteessä ja terveydenhuollossa.
The 'Other' category provides the greatest number of graduates in Denmark, Greece, Spain, Austria, Portugal and Sweden.
Kategoria "Muu" tarjoaa korkeimman valmistuneiden määrän Tanskassa, Kreikassa, Espanjassa, Itävallassa, Portugalissa ja Ruotsissa.
Eurostat generally distinguishes eight fields of study: Humanities, religion and theology; Social sciences (commercial and business administration, mass media); Law; Natural sciences; Mathematics and computer sciences; medical sciences; Engineering, architecture ( transport, trade, craft and Industrial programmes); Other (education; agriculture; services sector: others unspecified).
EUROSTAT erottaa yleensä kahdeksan aluetta: humanistiset tieteet, uskonto ja teologia; yhteiskuntatieteet (kaupallinen ja yrityshallinto, tiedotusoppi); oikeustiede; luonnontieteet; matematiikka ja tietojenkäsittely; lääketiede; tekniikka, arkkitehtuuri (kuljetus, kauppa, käsityö ja teollisuusohjelmat); muut (koulutus; maatalous; palvelusektori; muut määrittelemättömät).
NOTE This chapter on the financing of education is only one part of the chapter which should have an increasing place in the regular publication Key data on education in the European Union.
Koulutuksen rahoittamista koskeva luku on tässä suppeahko, mutta tulevissa Avaintietoja koulutuksesta Euroopan unionissa ­julkaisuissa se saa entistä enemmän tilaa.
A very detailed questionnaire prepared jointly by the Commission (Eurostat), the OECD and Unesco is being tested.
Tällä hetkellä testataan erittäin yksityiskohtaista kyselylomaketta, jonka komissio (EUROSTAT), OECD ja Unesco ovat laatineet yhteistyönä.
It will enable more detailed information to be made available, making it possible to measure the collective investment in education (by Member State, region, household, business etc.), and to compare the make­up of both income (by source of finance, method of financing etc.) and expenditure (by type of education, nature of expenditure etc.).
Sillä saadaan yksityiskohtaisempia tietoja, voidaan laskea kokonaisinvestoinnit koulutukseen (esim. jäsenvaltioittain, alueittain, kotitalouksittain, yrityksittäin) ja voidaan verrata sekä tulojen rakennetta (rahoituslähteen tai rahoitusmenetelmän ym. mukaan) että menojen (koulutustyypin, kulutyypin ym. mukaan) rakennetta.
At the time of writing, this information is not yet available.
Tätä kirjoitettaessa näitä tietoja ei ollut vielä saatavissa.
For this reason, this chapter contains only some of the data collected, mainly by the OECD (1995) for its INES project, a international education indicators.
Niinpä tässä luvussa on vain joitakin, pääasiassa OECD:n (1995) INES­projektiaan varten keräämiä tietoja.
EDUCATION'S SHARE OF GDP
KOULUTUKSEN OSUUS BRUTTOKANSANTUOTTEESTA
Education expenditure as a percentage of GDP gives an indication of the collective public investment in relation to national wealth; it shows the share of the national wealth produced annually (measured as GDP) which is invested in the field of education.
Koulutusmenojen prosenttiosuus bruttokansantuotteesta ilmaisee julkisten investointien ja kansallisen varallisuuden välisen suhteen. Siitä nähdään, kuinka suuri osuus kansallisesta varallisuudesta (bruttokansantuotteena laskettuna) investoidaan vuosittain koulutukseen.
Graph G1 shows the percentages of GDP devoted to education all at levels (nursery, primary, secondary and higher).
Kaavio G1 esittää, kuinka monta prosenttia bruttokansantuotteesta käytetään koulutukseen kaikilla koulutusasteilla (esiaste, perusaste, toinen aste ja korkea­aste).
A distinction is made between expenditure on public and private institutions, both grant­aided and non­grant­aided.
Julkisten ja yksityisten laitosten (sekä valtion rahoituksen piirissä olevien yksityisten että muiden yksityisten) osuudet esitetään erikseen.
Of all the Member States, only the Netherlands spends a greater proportion of its GDP on the private rather than the public sector.
Kaikista jäsenvaltioista vain Alankomaissa yksityinen sektori saa bruttokansantuotteesta suuremman osuuden kuin julkinen sektori.
There, private grant­aided schools are in the majority and equality of financing between the private and public sectors is a constitutional right.
Siellä suurin osa kouluista on valtion rahoituksen piirissä olevia yksityiskouluja, ja rahoituksen samanarvoisuus yksityisellä ja julkisella sektorilla on taattu perustuslaissa.
Finland is the country which spends the largest share of its financial resources on education (7.9% in total) while Germany and the Netherlands devote a relatively modest proportion of their national resources to education (about 5%).
Suurimman osuuden taloudellisista resursseistaan koulutukseen käyttää Suomi (yhteensä 7,9 %), kun taas Saksassa ja Alankomaissa kansallisesta varallisuudesta osoitetaan koulutukseen suhteellisen vaatimaton osuus (noin 5 %).
GRAPH G1 : EDUCATIONAL EXPENDITURE AS A PERCENTAGE OF GDP ALL LEVELS OF EDUCATION COMBINED ,1992
KAAVIO G1 : KOULUTUSMENOT PROSENTTEINA BKT:STA KAIKKI KOULUTUSASTEET, 1992
PRIVATE INSTITUTIONS
YKSITYISET
Belgium, Greece, Italy Luxembourg and Austria: Data not available.
Belgia, Kreikka, Italia, Luxemburg ja Itävalta: Tietoja ei saatavissa.
Germany: The data relate exclusively to the old Länder.
Saksa: Tiedot koskevat vain vanhoja osavaltioita.
Portugal and United Kingdom: No data are available on expenditure on private institutions.
Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta: Yksityissektoriin investoiduista varoista ei tietoja saatavissa.
Belgium, Greece, Italy, Luxembourg and Austria: Data not available.
Belgia, Kreikka, Italia, Luxemburg ja Itävalta: Tietoja ei saatavissa.
Germany: The data relate exclusively tp the old Länder.
Saksa: Tiedot koskevat vain vanhoja osavaltioita.
Portugal and United Kingdom: No data are available on expenditure on private institutions.
Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta: Yksityissektorilta ei tietoja saatavissa.
EXPENDITURE PER PUPIL
OPPILASKOHTAISET MENOT
One major factor determining the amount of resources a country spends on education is the number of pupils.
Oppilasmäärä on erittäin tärkeä tekijä määritettäessä maan koulutukseen käyttämiä varoja.
Given roughly equivalent rates of participation in education, a country with a high percentage of young people would be expected to spend a larger share of its GDP on education than one with a much lower percentage in the same age band.
Koska koulutuksen piirissä olevien osuus on suurin piirtein sama kaikissa maissa, voitaisiin helposti olettaa, että maassa, jossa on prosentuaalisesti eniten nuoria, käytettäisiin myös suurempi osa bruttokansantuotteesta koulutukseen kuin sellaisessa maassa, jossa nuorten osuus kokonaisväestöstä on huomattavasti pienempi.
This difficulty can be overcome by looking instead at expenditure per pupil.
Tällaiset tulkinnat voidaan välttää tarkastelemalla sen sijaan menoja oppilasta kohti.
Graph G3 shows the expenditure per pupil in primary and secondary education in 12 Member States of the European Union for which information is available.
Kaaviossa G3 esitetään oppilaskohtaiset menot perusasteella ja toisella asteella 12:ssa Euroopan unionin jäsenvaltiossa, joista tietoja on saatavissa.
Expenditure per pupil is expressed as a percentage of the per capita GDP of each.
Oppilaskohtaiset menot on ilmaistu prosentteina kunkin maan bruttokansantuotteesta henkeä kohti.
For most countries, the figures relate to public education, but for a few countries where largely grant­aided private institutions play an important role in primary and/or secondary education, figures are presented which relate to both public and grant­aided private education.
Useimpien maiden kohdalla luvut koskevat julkista koulutusta, mutta joissain maissa, joissa kummallakin koulutusasteella on hyvin paljon valtion rahoitusta saavia yksityisiä oppilaitoksia, luvut viittaavat sekä julkiseen että valtion rahoituksen piirissä olevaan yksityiseen koulutukseen.