natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There is considerable evidence, however, that tackling the problem of the unemployed at an early stage has the greatest outcome in terms of preventing the drift into longterm unemployment.
Toiseksi on panostettava nykytyövoiman jatkuvaan taitojen kohentamiseen, ja kolmanneksi tarvitaan aktiivista koulutusohjelmaa työttömille ja erityisesti pitkäaikaistyöttömille. tömille.
Experience over the past years or more, supported by a model-based analysis of flows into and out of longterm unemployment, demonstrates that preventing inflows into longterm unemployment is the most effective way of alleviating the problem.
Kokemukset viime vuosilta ja pidemmältäkin ajalta samoin kuin pitkäaikaistyöttömyyteen ajautuvien ja siitä pääsevien määrästä tehty mallipohjainen analyysi osoittavat, että ongelmaa voidaan helpottaa tehokkaimmin pyrkimällä ehkäisemään työttömyyden muuttuminen pitkäaikaiseksi.
In several Member States, the decline in employability over the 6-12 month period of unemployment is striking and has not improved in recent years.
Monissa jäsenvaltioissa 6-12 kuu kauden työttömyys vähentää henkilön työllistettävyyttä rajusti, eikä tilanne ole viime vuosina kohentunut.
In 1997, over two-thirds (69%) of men and almost three-quarters of women (74%) unemployed a year before had not found a job in the intervening 12 months.
Vuonna 1997 yli kaksi kolmannesta (69%) vuotta aikaisemmin työttömänä olleista miehistä ja lähes kolme neljännestä (74%) vastaavassa tilanteessa olleista naisista ei ollut vuoden aikana löytänyt työpaikkaa.
The preventive approach as encapsulated in the first two guidelines is a combination of two things: early identification and early action.
Työllisyyspolitiikan suuntaviivoista kahteen ensimmäiseen sisältyvä ennaltaehkäisyperiaate koostuu varhaisesta tunnistamisesta ja varhaisesta toiminnasta.
Early identification to target those unemployed most likely to become longterm unemployed, and early action to combat the characteristics which make them so.
On siis pyrittävä tunnistamaan jo varhaisessa vaiheessa ne työttömät, joiden työttömyys todennäköisimmin muuttuu pitkäaikaiseksipa puututtava jo varhain tilanteen taustalla oleviin tekijöihin.
This need for more as well as more relevant and flexible qualifications is being met by increased numbers participating in education and vocational training beyond basic schooling.
Sen varmistamiseksi, että nuoret voivat siirtyä sujuvasti koulusta työelämään, tarvitaan useita toisiinsa nivoutuvia tekijöitä.
Nevertheless a disproportionate number of the unemployed, particularly the longterm unemployed, lack the appropriate skills to compete effectively in the labour market and a worryingly large proportion of young people leave school with no formal educational or vocational qualifications at all.
Keskeistä on edelleen parantaa perustason koulutusjärjestelmiä, jotta ne tarjoaisivat vankat perustaidot. Tärkeää on myös ehkäistä koulutuksen keskeyttämistä ja tukea oppimisvaikeuksista kärsiviä.
In 1997, around 47% of both unemployed men and women over 25 had no educational qualifications beyond basic schooling.
Lisäksi nuorten on hankittava työpaikan kannalta tarkoituksenmukaisia taitoja ja kykyjä, ja niiden hankkimisessa voi olla hyötyä oppisopimuskoulutuksesta ja työskentelyyn nivotusta koulutuksesta.
The new start referred to in the guidelines is not a job guarantee.
Suuntaviivoissa mainittu uusi mahdollisuus ei ole tae työpaikasta.
It means providing the individual with capabilities and opportunities to give them a real chance to gain access to jobs in the open labour market.
Se merkitsee sitä, että henkilölle annetaan tilaisuus hankkia sellaiset taidot, jotka avaavat hänelle realistiset mahdollisuudet saada työtä avoimilla työmarkkinoilla.
This must be done before skills start to deteriorate and the drifting into exclusion sets in.
Tämä on tehtävä ennen taitojen rapistumista ja syrjäytymisen alkamista.
A new start covers a wide range of measures tailored to individual needs.
Uuteen mahdollisuuteen sisältyy suuri joukko yksilöllisiin tarpeisiin muokattuja toimenpiteitä.
These may include job offers, training opportunities, work practice, voluntary service, individual action plans coupled with guidance, job search assistance and rehabilitation.
Ne voivat olla esimerkiksi työtarjouksia, koulutusmahdollisuuksia, työharjoittelua, vapaaehtoistyötä, ohjattuja yksilöllisiä toimintasuunnitelmia, työnhakuapua ja kuntoutusta.
This requires a new approach from public services not to let individuals 'qualify' for longterm unemployment, but early identification and early action.
Julkisviranomaisten on muutettava suhtautumistaan: ihmisten ei saa antaa "pätevöityä" pitkäaikaistyöttömiksi, vaan riskit on pyrittävä havaitsemaan ja toimiin on ryhdyttävä jo varhain.
LTU is a major risk for those young people who have left education and training without reaching a minimum level of qualification.
Pitkäaikaistyöttömyys on vakava riski nuorille, jotka ovat lopettaneet opiskelun jo ennen minimipätevyyden saavuttamista.
With out specific measures to correct this there will still be a significant share of young people who have difficulty in entering the labour market.
Tilanteen korjaamiseksi tarvitaan erityistoimia, sillä muuten työmarkkinoille siirtyminen on vastakin vaikeaa merkittävälle osalle nuoria.
Access to work experience is a crucial first step.
Erityisen tärkeää on järjestää nuorelle tilaisuus ensimmäisten työ kokemusten saamiseen.
VI Change in employment by occupation, 1992-97
Työttömien ja varsinkin pitkäaikais työttömien on voitava pitää yllä työllistettävyyttään ja lisätä sitä niin paljon kuin suinkin, ja siksi heillä on oltava käytettävissään keinot, joilla he voivat kohentaa taitojaan.
The chance of returning to the labour market declines significantly as unemployment lengthens.
Työttömyyden pidentyessä mahdollisuudet palata työmarkkinoille heikentyvät.
By adopting active measures and breaking very long unemployment spells the employability of the unemployed can be maintained, enabling them to qualify for newly created jobs and filling vacancies swiftly.
Työttömän työllistettävyys voidaan säilyttää aktiivisin toimin ja katkaisemalla hyvin pitkät työttömyyskierteet, jolloin työtön voi täyttää uusien työpaikkojen pätevyysvaatimukset ja avoimet työpaikat saadaan täytettyä nopeasti.
There is evidence from several Member States which shows that, to be effective, activation should take place at an early stage.
Useista jäsenvaltioista saatujen kokemusten perusteella työttömän aktivoinnin onnistuminen edellyttää toimenpiteisiin ryhtymistä jo varhain.
Conclusion: By adopting early action through early identification the employability of the whole labour force will be secured and the overall functioning of the labour market improved.
Päätelmä: Kun ongelmat havaitaan jo varhaisessa vaiheessa ja siten päästään myös toimimaan ajoissa, voidaan säilyttää koko työvoiman työllistettävyys ja parantaa työmarkkinoiden toimin taa, kokonaisuutena.
Just matching the performance of the three best Member States would reduce longterm unemployment from 5% to 2%.
Jos pitkäaikaistyöttömyyden hoitamisessa saavutettaisiin kolmen parhaiten menestyneen jäsenvaltion taso, se vähenisi 5:stä 2 prosenttiin.
A zero-tolerance strategy would eliminate it all together.
Nollatoleranssiin perustuvalla strategialla se voitaisiin hävittää kokonaan.
Jobs for people — people for jobs: turning policy guidelines into action work force throughout their work ing life and implementing an active programme of training for the unemployed, particularly the longterm unemployed.
Työntekijälle työpaikka — työpaikalle sopiva työntekijä: poliittisista suuntaviivoista käytännön toimiin työpaikkojen tuleva lisääntyminen on todennäköisesti yhteydessä pkyritysten kasvuun.
essential if the unemployed are to maintain an attachment to the la bour market and the lack of which is a major deterrent to prospective employers.
dellä tarkoitetaan yrityksen perustamista ja työntekijöiden palkkaa mista.
In the Union as a whole, firms with more than the owner but less than 250 employees accounted for 46% of total non-agricultural employment in 1994 and firms with at least one employee but less than 10 for almost 20%.
Suurin osa itsenäisistä ammatinharjoittajista on yhden henkilön yrityksiä, jotka eivät käytä palkattua työvoimaa,ja usein yrittäjä on itse perustamansa yrityksen työntekijä.
The importance of SMEs in employment varies widely between sectors, with 77% of employment in catering (hotels and restaurants) in firms of less than 50 employees.
Pk-yritykset ja niiden tehtävät ovat siten olennainen tekijä pyrittäessä ymmärtämään yrittäjyyden luonnetta EUssa.
There is a similar proportion (78%) in personal services and construction (74%) and a slightly lower proportion (69%) in retailing, but with more variation between Member States.
työttömille ne taidot, joita he tarvitsevat työpaikan hankinnassa tai työhönpaluussa.
In Italy, for example, firms with less than 50 employees accounted for over 90% of the total in this sector, while in the UK large firms (of 250 or more) accounted for 40%.
Mutta myös työttömillä on vastuunsa: heidän on tartuttava tarjottuun tilaisuuteen ja kannustimiin.
Ensuring that young people are able to make a smooth transition from school or college into work de pends on a combination of factors.
Tähän pilariin kuuluvissa suuntaviivoissa käsitellään eräitä pk-yritysten ja itsenäisten ammatinharjoittajien kasvukehitykseen ja menestykseen liittyviä seikkoja.
Improving initial education and training systems to provide a solid foundation in basic skills is a key factor.
Samalla tunnustetaan, että yrittäjyyden mahdollisuudet työpaikkojen luojana riippuvat useiden tekijöiden monimutkaisesta koko naisuudesta, johon sisältyvät kun kin jäsenvaltion rakenteelliset seikat samoin kuin hallinto- ja sääntelyjärjestelyt.
Preventing early school drop-out and providing support for those with learning difficulties are priorities.
Tavoitteena on oltava poistaa yritysten perustamisen esteet (olivatpa ne sitten oletettuja tai todellisia), jolloin huomio on kiinnitettävä erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, sillä niiden merkitys uusien työpaikkojen luojana on suuri.
Young people also need to acquire skills and capabilities relevant to the workplace, and apprenticeships and work-linked training measures can be beneficial in providing these.
Yritysten ja niiden ty önt ekij öiden sopeutumiskyvyn lisääminen
There is no shortage of potential entrepreneurs in Europe, nor do our new businesses, though many fail, fare any worse on average than those of our competitors.
Euroopassa ei ole pulaa potentiaalisista yrittäjistä, eivätkä täkäläiset uudet yritykset monien kaatumisesta huolimatta menesty keskimäärin yhtään heikommin kuin kilpailijamaissa.
Yet there is a need to improve the climate in which businesses can be easily created and in which lessons can be learnt from failure to provide for success in the future.
On kuitenkin tavoiteltava sellaista toimintaympäristöä, jossa yrityksiä on helppo perustaa ja jossa epäonnistumisista voidaan oppia ja saada onnistumisen eväitä tulevaa varten.
Too often in Europe, the first business failure is also the last.
Ensimmäinen epäonnistuminen liikemaailmassa on Euroopassa liian usein myös viimeinen.
Such a stigmatisation must be overcome.
Tällaisesta leimautumisesta on päästävä.
Large organisations, on the other hand, are the major providers of jobs in transport, financial services and water and energy, as well as in health care and education.
Pkyritysten merkitys työllistäjänä vaihtelee huomattavasti toimialoittain. Kaikkiaan 77 prosenttia hotelli- ja ravintola-alan työpaikoista on alle 50 työntekijän yrityksissä.
In the remaining two broad sectors — manufacturing and business services — there is a much more even distribution of employment across the different sizes of enterprise.
Osuus on samaa suuruusluokkaa (78%) henkilökohtaisissa palveluissa ja rakennusalalla (74%) ja jonkin verran pienempi (69%) vähittäiskaupassa, mutta tällä alalla vaihtelu jäsenvaltioiden vä lillä on suurempaa.
The unemployed and especially the longterm unemployed must be able to maintain and maximise their employability by having access to the means of upgrading their skills.
Työn organisointia ja työaikajärjestelyjä tutkitaan yhä tarkemmin, jotta saataisiin selville niiden tarjoamat mahdollisuudet lisätä joustavuutta yrityksissä ja parantaa työmarkkinoiden toimintaa —ja li sätä siten työmahdollisuuksia.
Early identification and early action are key ways in which policy can better target the reintegration of the unemployed and prevent them becoming longterm unemployed.
Suuret organisaatiot ovat toisaalta merkittäviä työllistäjiä liikenteen, rahoituspalvelujen, vesi- ja energiahuollon sekä terveydenhuollon ja koulutuksen alalla.
The first pillar of the guidelines is concerned with this preventive approach (see Box).
Kahdella jäljellä olevalla laajalla toimialalla — tuotantoteollisuudessa j a yrityspalveluissa — työpaikat jakautuvat edellisiä huomattavasti tasaisemmin erikokoisten yritysten kesken.
Employers and self employed accounted for 15% of the total in employment in 1997, although around one fifth of these were in agriculture, where the smallholder (with perhaps some family members) is usually the only person in paid work.
Vuonna 1997 yrittäjätyönantajien ja itsenäisten ammatinharjoittajien osuus työpaikkojen kokonaismäärä stä oli 15 prosenttia.
Most of the Member States where self-employment is most important are also those that still have a high proportion of their employment in agriculture although other factors also affect the relative number of selfemployed, including the tax system and the structure of economic activity.
Näistä tosin noin viidennes oli maataloudessa, jossa pienviljelijä (ja mahdollisesti jotkut hänen perheenjäsenistään) on useimmiten tilan ainoa työstään palkkaa saava henkilö.
The potential contribution of SMEs to employment growth depends to a large extent on the sectors in which they are located.
Useimmissa niistä jäsenvaltioista, joissa itsenäisen ammatinharjoituksen merkitys on suurin, huomattava osa väestöstä työskentelee edelleen maataloudessa.
Three of the sectors which have shown the highest growth in the recent past (business services, personal services, hotels and restaurants) are characterised by a large share of employment in SMEs, and future job growth is likely to be associated with the growth of SMEs.
Toki myös muut tekijät vaikuttavat itsenäisten ammatinharjoittajien suhteelliseen osuuteen. Näitä ovat mm. verotus ja talouden rakenne. ne.
The first three guidelines are fundamental to reducing unemployment and the skills mismatch on the labour market.
Itsenäistä ammatinharjoittamista ei sinänsä voi kovinkaan pitkälle rinnastaa yrittäjyyteen, jos yrittäjyy
Under these guidelines, the onus is on Member States to provide the unemployed, especially young people and longterm unemployed, with the skills they need to get them into, or back into, work.
Pkyritysten mahdollisuudet vaikuttaa työllisyyden kasvuun riippuvat paljolti niiden toimialasta.
But the unemployed have also a responsibility to respond to the opportunity and incentives provided. In this context, skills refer not just to training, but more broadly to the aptitude for and experience of work, skills which are
Kolmelle viime aikoina vahvimmin kasvaneelle toimialalle (yrityspalveluille, henkilökohtaisille palveluille sekä hotelli-ja ravintola-alalle) on tyypillistä, että suuri osa työpaikoista on pk-yrityksissä, ja
Self-employment as such has little to do with entrepreneurship in the sense of creating an enterprise and employing workers.
Kuten edellä todettiin, suurin osa Euroopassa 1990-luvulla syntyneistä työpaikoista on osa-aikaisia.
The majority of self-employed are one-person businesses with no employees, and in many cases the entrepreneurs are themselves employees of the companies they have created.
Vuosina 1994-1997 osa-aikaisten työpaikkojen määrä kasvoi EU:ssa lähes 2,4 miljoonalla eli runsaat 10 prosenttia (yli 3% vuodessa), kun taas kokopäiväisten työpaikkojen määrä väheni 125 000:11a.
The role of SMEs is therefore crucial to an understanding of the process of entrepreneurship in the Union.
Siirtyminen osa-aikatyöhön yleistyi sekä miesten että naisten keskuudessa — etenkin miesten, sillä osa-aikatyötä tekevien miesten määrä nousi tarkasteluaikana 20 prosenttia.
The guidelines set out under this pillar address a number of the issues relating to the growth and the prosperity of SMEs and the selfemployed, recognising that entre-
Ruotsi oli ainoa EU-maa, jossa osa-aikatyötä tekevien miesten ja naisten määrä väheni.
Jobs for people — people for jobs: turning policy guidelines into action
taan työmarkkinaosapuolten keskinäistä sekä niiden ja valtion välistä kumppanuutta.
France, Italy, Austria and Portugal).
Tilan teeseen vaikuttaa myös se, että suhteettoman suuri osa aiemmin työttömänä olleiden naisten ja miesten löytämistä työpaikoista on ollut osa-aikaisia.
This is matched by the fact that a disproportionate number of the jobs found by men and women who were previously unemployed are part-time, 14% in the case of men, over double the proportion of men working parttime in the Union, and 40% in the case of women, almost a third higher than the proportion of women in parttime work.
Miehillä osuus on 14 prosenttia eli yli kaksinkertainen verrattuna kaikkien osa-aikatyötä tekevien miesten osuuteen EUssa, naisilla taas 40 prosenttia eli lähes kolmannes enemmän kuin kaikkien osa-aikatyössä olevien naisten osuus.
preneurship leading to job creation depends on a complex set of factors, including the sectoral structure of economic activity in each Member State as well as the administrative and regulatory framework.
Viime vuosina naisten työllisyysaste on kohonnut ja heidän osallistumisensa työmarkkinoiden toimin taan lisääntynyt, kun taas miesten osallistuminen on jatkuvasti vä hentynyt kaikissa ikäluokissa.
The objective must be to remove the obstacles, perceived or genuine, to the creation of enterprises, particularly small and medium-sized ones, which are a major source of new jobs.
Huomattavia sukupuolieroja on kuitenkin vieläkin havaittavissa monissa työllisyyteen liittyvissä seikoissa: miesten ja naisten työllisyys- ja työttömyysasteet ovat eri laiset, ja toimialoittaista ja ammattikohtaista eriytymistä esiintyy edelleen.
Increasing adaptability of enterprises and their employees
Näiden työpaikkojen nettolisäyksestä noin kaksi kolmannesta on kanavoitunut naisille, ja suuri osa työpaikoista on lisäksi osa-aikaisia, kun kaupat pitävät yhä useammin ovensa auki vielä kauan tavanomaisen työpäivän päätyttyäkin.
Work organisation and working time are increasingly being examined for their potential contribution to greater flexibility in enterprises and to a better functioning of the labour market in order to create more job opportunities.
Joissakin jäsenvaltioissa onkin yhä tavallisempaa, että^marketit ovat auki vuorokauden ympäri ja/tai jokaisena viikonpäivänä. konpäivänä.
The new kind of adaptability in enterprises should be paralleled by continuing structural reform in markets for both goods and services and labour.
Naisten yleinen työllisyysaste EUssa (51%) on noin 20 prosenttiyksikköä alhaisempi kuin miesten. Ero on noin 24 miljoonaa hen keä.
Deregulation in goods and services markets can give rise to greater productivity and job creation, responding to the needs of consumers who require increased flexibility from business.
Luku on pienentynyt merkittävästi vuoden 1975 (40 miljoonaa) ja vuoden 1985 (32 miljoonaa) lukemista, vaikka kokonaistyöllisyys kasvoi samaan aikaan huomattavasti.
At the same time, this needs to be accompanied by more flexible working arrangements to match the needs of enterprises and their workers.
Jos suuntaus jatkuu, luku voi pienentyä vuoteen 2005 mennessä noin 18 miljoonaan.
Such a process is already underway: the only category of less-skilled jobs which has expanded in recent years has been that of sales and service workers, many of them in retailing, with around two-thirds of the net additional employment going to women, and a significant number also being part-time, as the opening hours of shops lengthen well beyond the normal working day.
Nuorten naisten ja miesten työllisyysasteet eroavat toisistaan vain 6 prosenttiyksikköä, mutta yli 25vuotiailla ero on jo yli 22 prosenttiyksikköä.
Indeed, supermarkets opening 24 hours a day and/or 7 days a week are becoming more prevalent in a number of Member States.
Naisten työllisyyden parantaminen ja sukupuolierojen kiinni kurominen on pitkäaikainen tehtävä, johon kuuluu nuorten ja varsinkin parhaassa työiässä ole vien naisten työllisyysasteen kohottaminen ja heidän kannustamisensa pysymään työelämässä pidemmän ajan.
The net additional jobs created during the present recovery have not only been part-time, they have also been predominantly temporary rather than permanent ones.
Nykyisen elpymisen aikana työpaikkojen nettolisäyksessä kyse on ollut työpaikoista, jotka ovat paitsi osaaikaisia myös pikemminkin määräaikaisia kuin pysyviä.
Although the proportion of people working on fixed-term rather than on standard contracts of employment remains relatively low (at only some 12% or 15 million jobs in the Union as a whole), it has been increasing steadily.
Vaikka vakiosopimuksen asemesta määräaikaisella työsopimuksella työskentelevien määrä on edelleen suhteellisen pieni (vain noin 12 prosenttia koko EUn työpaikoista eli 15 miljoonaa työpaikkaa), se on jatkuvasti kasvanut.
All of the net additional jobs for men created be tween 1994 and 1997 were temporary ones and 40% of those for women.
Miesten työpaikkojen nettolisäys vuosina 1994-1997 koostui täysin määräaikaisista työ paikoista; naisten kohdalla osuus oli 40 prosenttia.
For those unemployed looking for a job, it is increasingly likely that the only positions available will be fixed-term ones.
On yhä todennäköisempää, että työttömälle työnhakijalle on tarjolla vain määräaikaista työtä.
In 1997, 56% of both men and women in the Union entering employment after being unemployed moved into a temporary job — up from 50% in 1994.
Vuonna 1997 kaikkiaan 56 prosenttia työtä löytäneistä työttömistä miehistä ja naisista siirtyi määräaikaiseen työsuhteeseen, kun vastaava luku vuonna 1994 oli 50 prosenttia.
While some of these jobs might have become permanent ones after a probationary period, the high figure and the increase, both of which are common features across the Union, emphasise the changing nature of labour markets.
Vaikka osa näistä työpaikoista onkin saatettu vakinaistaa koeajan jälkeen, niitä kuvaavan luvun suuruus ja kasvu kaikkialla unionissa ilmentävät sitä, että työ markkinat ovat muuttumassa.
The shift to parttime working was true for both men and women, especially for men, the number of whom working parttime increased by 20% over these three years.
Suuntaviivat noudattavat niitä periaatteita, joille komissio on aina perustanut näitä seikkoja koskevat ehdotuksensa.
The introduction of new patterns of working should be specific to the individual place of work and should be negotiated between the social partners.
Uudet työskentelymuodot olisi otettava käyttöön toimipistekohtaisesti, ja niistä pitäisi sopia työmarkkinaosapuolten kesken.
Similarly, governments must create the conditions in which the flexible firm can exist and thrive: Member States should reform, where necessary, the rules governing contractual relation ships.
Valtion on puolestaan luotava sellaiset olot, joissa joustava yritys voi toimia ja menestyä: jäsenvaltioiden on tarpeen mukaan uudistettava työsopimussäännöksiään.
This does not mean deregulating labour markets but permitting the existence of various types of work contract, all on an equal footing, with none offering particular advantages over any other.
Kyse ei ole työ markkinoiden sääntelyn purkamisesta vaan siitä, että sallitaan erityyppisten työsopimusten käyttö tasavertaisina ja ilman, että jokin sopimusmuoto olisi selvästi toista edullisempi.
This may go beyond the legal recognition of the existence of such types of contract and involve are view of tax and social protection
Tämä saattaa vaatia muutakin kuin erityyppisten työsopimusten oikeudellista tunnustamista: on ehkä tarkistettava vero-ja sosiaaliturvamääräyksiä, sillä ne saattavat hankaloittaa joustavien