natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Six countries are around the European average, varying by no more than 1 to 2%: Spain (53.8 against 38.7%), Portugal (55 against 37.7%), Germany (55.6 against 39.2%), Belgium (55.7 against 37.7%), Luxembourg (56.3 against 37.7%) and Ireland (56.5 against 38.2%).
Kuusi jäsenvaltiota sijoittuu eurooppalaisen keskiarvon tietämiin — poikkema siitä on vain 1—2 96: Espanja (53,8 % kansallisen hallituksen toiminnan puolesta ja 38,7 % EU:n toiminnan puolesta), Portugali (55 96 ja 37,7%), Saksa (55,6 % ja 39,2 96), Belgia (55,7 96 ja 37,7 96), Luxemburg (56,3 % ja 37,7 96) sekä Irlanti (56,5 96 ja 38,2 96).
There is a very high response rate to this question, with an average of only 4% of those questioned stating that they are unable to reply.
Haastateltavat olivat hyvin varmoja tähän kysymykseen vastatessaan, sillä ainoastaan keskimäärin 4 96 haastatelluista ilmoitti, ettei osannut vastata kysymykseen.
The Netherlands (1.1%) and Denmark (1.3%), followed by Greece (2.3%), France (2.5%) and Sweden (2.5%) are the most decisive.
Varminta suhtautuminen oli Alankomaissa (1,1 % "en tiedä" -vastauksia) ja Tanskassa (1,3 96), joiden jälkeen seurasivat Kreikka (2,3 96), Ranska (2,5 96) ja Ruotsi (2,5 96).
Austria (7%) and Belgium (6.6%) are the most indecisive, and also the least convinced of the importance of this common · priority.
Itävaltalaiset (7 96) ja belgialaiset (6,6 96) olivat kannassaan epävarmimpia, ja näissä jäsenvaltioissa oltiin myös vähiten vakuuttuneita tämän yhteisen toiminnan tärkeydestä.
Finland (85.6 against 11.9%) and Denmark (81.2 against 16.8%) have the highest number of those in favour of national action.
Kansallinen toiminta saa suurinta kannatusta Suomessa (85,6 % ja 11,9 96) ja Tanskassa (81,2 96 ja 16,8 96).
In four other countries, Austria (65.5 against 28.2%), Sweden (64 against 30.4%), France (63.5 against 32.8%) and the United Kingdom (60.6 against 34.8%), this rejection of European action is expressed slightly less forcefully.
Neljässä muussa jäsenvaltiossa, Itävallassa (65,5 96 ja 28,2 96), Ruotsissa (64 96 ja 30,4 96), Ranskassa (63,5 % ja 32,8 %) sekä Yhdistyneessä kuningaskunnassa (60,6 96 ja 34,8 96) Euroopan tason toimintaa vastustetaan hieman vähemmän.
One Member State gives only a very slight majority to its national authority: this is the Netherlands, with 50.6 against 47.5%.
Yhdessä jäsenvaltiossa kansalliset viranomaiset saavat vain niukasti enemmän kannatusta. Kyse on Alankomaista, jossa osuudet ovat 50,6 96 ja 47,5 96.
Finally, only in two countries does a majority wish to give predominance to the European institutions in the field of social security: Greece (61% in favour of European action against 36.1% in favour of the national government) and Italy (51.4 against 43.2%).
Ainoastaan kahdessa jäsenvaltiossa enemmistö haluaisi antaa Euroopan toimielimille valta-aseman sosiaalisen suojelun alalla. Nämä maat ovat Kreikka, jossa 61 96 on eurooppalaisen toiminnan puolesta ja 36,1 % kansallisten toimien kannalla, ja Italia, jossa vastaavat osuudet ovat 51,4 96 ja 43,2 96.
Here, too, there is a very low average rate of 'Don't knows' (5%), with the lowest being from the Netherlands (1.9%), Denmark (2%), Finland (2.4%) and Greece (2.9%), and the highest from Spain (7.5%) and Portugal (7.3%).
"En tiedä" -vastausten osuus on jälleen hyvin pieni (5 96). Varmimmat vastaajat ovat Alankomaissa (1,9 96), Tanskassa (2 96), Suomessa (2,4 96) ja Kreikassa (2,9 96), ja epäröivimmät Espanjassa (7,5 96) ja Portugalissa (7,3 96).
Health and safety at work
» Työterveys ja työturvallisuus
In social matters, the European Union and national governments each play, at their own level, an important role in the health protection and safety of workers.
Sekä Euroopan unionilla että kansallisilla hallituksilla on sosiaalialalla tärkeä tehtävä työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelussa.
European public opinion appears hesitant to give a preference, very slightly preferring action at national level (48.7 against 46.2%).
Näyttää siltä, että eurooppalaisten on vaikea antaa etusija kummallekaan näistä, mutta kansallinen toiminta saa niukasti enemmän kannatusta (48,7 % ja 46,2 96).
There are five countries at the European average: Belgium, Spain, France, Portugal and the United Kingdom.
Viisi jäsenvaltiota sijoittuu eurooppalaisen keskiarvon tietämiin: Belgia, Espanja, Ranska, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta.
The following countries clearly favour their national authorities: Germany, Austria, Denmark, Finland, Luxembourg and Sweden.
Seuraavat jäsenvaltiot kannattavat erittäin selkeästi kansallisia viranomaisiaan: Saksa, Itävalta, Tanska, Suomi, Luxemburg ja Ruotsi.
In four countries, a majority of citizens considers that decisions relating to health and safety at work should be taken at European level: these are Greece, Ireland, Italy and the Netherlands.
Neljässä jäsenvaltiossa kansalaisten enemmistö katsoo, että työterveyttä ja työturvallisuutta koskevat päätökset olisi tehtävä Euroopan tasolla. Kyseiset jäsenvaltiot ovat Kreikka, Irlanti, Italia ja Alankomaat.
♦ European Commission Directorate-General X Priority Information Projects, Office 6/47 Rue de la Loi 57 B-1040 Brussels.
Euroopan yhteisöjen komissio, Pääosasto X, "Ensisijaiset tiedotushankkeet" Rue de Ia Loi 57 Toimisto 6/47 B-1040 Bruxelles sin
EUROPEAN OPINION on culture in Europe f
EUROOPPALAISTEN KÄSITYKSIÄ
The six remaining go against the trend, with a majority expressing opposition to the idea: the Netherlands (63.9 %), Denmark (52.9 %), Germany (52.2 %), Sweden (49.9 %), Austria (47.3 %), and finally Belgium (46.7 %).
Euroopan kulttuurista i hdistyneessä kuningaskunnassa 47,7 prosenttia kannattaa ajatusta ja Suomessa Euroopan kulttuurien puolustamista kannatetaan niukasti (46,7 prosenttia puolesta ja 45,4 prosenttia vastaan).
Although on average this question does prompt a high level of reaction, with only 8.6 % of those questioned not giving an answer, in several countries there is a good deal of indecision, particularly Austria (15.3 % 'don't know'), Ireland (13 %) and Portugal (11.9 %). The most assured on this point are the French (3.8 % not giving an opinion), the Danes (3.6 %) and the Dutch (with only 3.4 %).
Muissa kuudessa valtiossa ollaan päinvastaista mieltä, eli kulttuurien puolustamista unionin tasolla ei pidetä tärkeänä Alankomaissa (63,9 prosenttia oli tavoitetta vastaan), Tanskassa (52,9 prosenttia), Saksassa (52,2 prosenttia), Ruotsissa (49,9 prosenttia), Itävallassa (47,3 prosenttia) ja Belgiassa (46,7 prosenttia).
formation sheet has been compiled from selected data from the results of the largest survey of this type ever conducted in Europe.
lakirja perustuu suurimman Euroopassa milloinkaan toteutetun kyselyn tulosten valikoituihin kohtiin.
They were asked to give their opinions on a number of questions relating to the development of the European Union, thereby expressing not only their aspirations but also tbeir fears and concerns.
Näitä henkilöitä pyydettiin vastaamaan Euroopan rakentamiseen liittyviin kysymyksiin ja ilmaisemaan toiveensa ja samalla myös pelkonsa ja huolenaiheensa.
Replies to questions about the role of the European Union on matters relating to culture reveal that Europeans are not afraid of losing their national — or indeed their regional — cultural identity. Nor do they fear a decline in the use of their languages.
Kysyttäessä eurooppalaisten mielipidettä Euroopan unionin asemasta kulttuuripolitiikassa vastaukseksi saatiin, että eurooppalaiset eivät pelkää kansallisen tai alueellisen kulttuuri-identiteettinsä menettämistä eivätkä usko oman kielensä käytön vähenevän.
However, they do expect to encounter problems caused by the enormous differences between peoples of the Union.
He uskovat kuitenkin kohtaavansa unionin kansojen välisistä suurista eroista aiheutuvia ongelmia.
On average, 59.4 % of Europeans are in favour of measures by the Union to help produce a more balanced audiovisual market by supporting European television and cinema productions against rival United States or Japanese productions, while 19.5 % oppose such measures.
Vaikka tähän kysymykseen saatiin suhteellisen suuri määrä vastauksia (ainoastaan 8,6 prosenttia haastatelluista ei osannut vastata kysymykseen), useissa valtioissa näyttää olevan paljon epätietoisi varsinkin Itävallassa (15,3 prosenttia ei osannut vastata), Irlannissa (13 prosenttia) ja Portugalisi (11,9 prosenttia).
There is majority. : support for the proposal in all 15 Member States. However, more than one in five (21.1 %) do not know what to think.
Eniten vastauksia saatiin Alankomaista (3,4 prosenttia ei osannut vastata) Tanskasta (3,6 prosenttia) ja Ranskasta (3,8 prosenttia).
The main priorities of the European Union
Euroopan unionin toiminnan ensisijaiset tavoitteet
• Safeguarding European culture
• Euroopan kulttuurien puolustaminen
The countries most convinced of the need to support European audiovisual productions are Greece (75.9 % in favour), France (70.2 %), Ireland (66.6 %), Spain (65.4 %) and Portugal (64.0 %).
Keskimäärin 59,4 prosenttia eurooppalaisista kannattaa (19,5 prosenttia vastustaa) sellaista unionin toimintaa, jonka tavoitteena on tasapainottaa audiovisuaalisia markkinoita tukemalla Euroopan televisio- ja elokuvateollisuutta yhdysvaltalaista ja japanilaista tuotantoa vastaan. Tästä kysymyksestä 15 jäsenvaltiota oli yhtä mieltä.
On average 50.6 % of European nationals believe that safeguarding European culture in all its forms (art, cinema, etc.) ought to be an essential priority for the Union.
Keskimäärin 50,6 prosenttia Euroopan kansalaisista pitää (ja 40,8 prosenttia ei pidä) Euroopan kulttuur n kaikkien muotojen (esimerkiksi taide ja elokuva) puolustamista erittäin tärkeänä unionin tason tavoitteena.
They are followed by a group of countries with scores close to the Community average: Italy (62.7 %), Luxembourg (60.7 %), United Kingdom (56.9 %) and Belgium (56.4 %).
Kaikkein vakuuttuneimpia Euroopan audiovisuaalisen alan tuen tarpeesta oltiin Kreikassa (75,9 prosenttia kannatti alan tukemista), Ranskassa (70,2 prosenttia), Irlannissa (66,6 prosenttia), Espanjassa (65,4 prosenttia) ja Portugalissa (64 prosenttia).
Close behind come Germany (53.3 %), Finland (52.0 %) and Sweden (45.3 %).
Ranskassa tätä tavoitetta kannatetaan eniten.
The majority in favour is very narrow in Denmark (45.2 % in favour and 41.4 % against) and in the Netherlands (43.3 % in favour and 41.7 % against).
R nskalaisista 67,8 prosenttia pitää sitä tärkeänä ja tärkeänä sitä pidetään myös seuraavissa kuudess valtiossa: Kreikassa (59,9 prosenttia kannatt tavoitetta), Portugalissa (59 prosenttia),
Austria has only 45.1 % in favour, but opposition is not very strong (27.4 % against), with a very large proportion of 'don't knows' (also 27.4 %).
(58,6 prosenttia), Italiassa (58,3
Nine cou tries feel that preserving European culture should f ature high on the list of priorities for the Union. F ance is well in front with 67.8 % taking this view, fo owed by a group of six countries that are slightly ss enthusiastic: Greece (59.9 %), Portugal (59.0 %), pain (58.6 %), Italy (58.3 %), Luxembourg (56.8%) nd Ireland (55.4 %).
Seuraavissa valtioissa mielipiteet asiasta olivat lähellä Euroopan keskiarvoa: Italia (62,7 prosenttia kannatti), Luxemburg (60,7 prosenttia), Yhdistynyt kuningaskunta (56,9 prosenttia) ja Belgia (56,4 prosenttia).
The only two countrie close to the Community average are the
Seuraavina olivat Saksa (53,3 prosenttia)
United gdom, with 47.7 % in favour, and Finland, where th idea of preserving European culture is supporte by only a very small majority of 46.7 % against
), Luxemburgissa (56,8 prosenttia) ja (55,4 prosenttia).
.4 % who are opposed.
Ainoastaan kahdessa Haan lähellä unionin keskiarvoa:
Source: Mega-Eurobarometer 1/1996.
(Lähde: Mega-turobarometri
Europeans also prefer national measures on matters concerning basic rules with regard to radio, television and the press.
1/1998) keskiarvoa (Belgiassa, Espanjassa, Ranskassa, Kreikassa, Portugalissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa).
This question failed to produce a reaction from a great many people.
ja Suomi (52 prosenttia) sekä Ruotsi (45,3 prosenttia).
Denmark, France and Finland — the countries with the highest reply rates — still had 13.3 %, 13.3 % and 14.1 % respectively of 'don't knows'. The rate was 23 % or above in Austria (27.4 %), Italy (24.6 %), Portugal (24.6 %), Ireland (24.5 %), Spain (24.1 %), Germany (24.0 %) and Belgium (23.0 %).
Tanskassa (45,2 prosenttia puolesta ja 41,5 prosenttia vastaan) ja varsinkin Alankomaissa (43,3 prosenttia puolesta ja 41,7 prosenttia vastaan) puoltavia mielipiteitä oli vain niukasti enemmän.
> Areas of European Union action - Cultural policy
Tosin enemmistö on vähäinen (43,6 prosenttia kannattaa kansallista toimintaa).
Denmark (76.7 %) and Sweden (69.7 %) are the most fervent supporters of national government measures. They are followed closely by the United Kingdom (62.7 %) and Austria (62.5 %).
Itävallasta ei saatu juurikaan enempää puoltavia mielipiteitä (45,1 prosenttia), mutta siellä vastustavien mielipiteiden osuus oli selvästi vähäisempi (27,4 prosenttia), kun taas niiden osuus, jotka eivät osanneet sanoa mielipidettään, oli paljon suurempi (myös 27,4 prosenttia).
As far as Europeans are concerned, cultural policy is a matter for national governments.
Tähän kysymykseen saatiin paljon vastauksia.
This, in any case, is what is felt by an average of 57.1 % of the public, with 34.3 % opposed.
Ainoastaan 8,6 prosenttia eurooppalaisista ei osannut vastata.
There is a majority in favour of national action in 14 countries.
-» Joukkoviestinten sääntely
France is the only country actually matching the Community average, with 53.6 % in favour and 38.3 % against.
Epätietoisten suuri määrä kuvastaa siis suhtautumista tähän kysymykseen.
Seven Member States have figures close to this average: Germany, Belgium, Spain, Ireland, Luxembourg, the Netherlands and Portugal.
Jopa niissä maissa, joissa kysymykseen saatiin eniten vastauksia, saatiin usein vastaukseksi "ei osaa sanoa".
They are all within a range from 2 % above and 4.5 % below the average.
Tanskassa ja Ranskassa 13,3 prosenttia jà Suomessa 14,1 prosenttia ei osannut ilmaista mielipidettään.
In Finland, supporters of national measures (47.6 %) only just outnumber those in favour of Community measures (45.1 %).
Niiden osuus, jotka eivät osaa sanoa mielipidettään, on vähintään 23 prosenttia seitsemässä valtiossa: Itävallassa (27,4 prosenttia), Italiassa (24,6 prosenttia), Portugalissa (24,6 prosenttia), Irlannissa (24,5 prosenttia), Espanjassa (24,1 prosenttia), Saksassa (24 prosenttia) ja Belgiassa (23 prosenttia).
Views are strongest in Denmark and Sweden, well ahead of Austria, Finland, Ireland and the Netherlands.
Eurooppalaiset pitävät kansallisen tason poliittisia päätöksiä parempina, kun on kyse radio-, televisioja lehdistötoimintaa koskevista perussäännöistä: keskimäärin 53,5 prosenttia on tätä mieltä (37 prosenttia on päinvastaista mieltä).
Only Germany matches the European average, while six Member States (Belgium, Spain, France, Greece, Portugal and the United Kingdom) are close.
Kansallisia päätöksiä pidetään parempana vaihtoehtona 13 jäsenvaltiossa.
Fewer are in favour of national measures in Luxembourg, but they still form a majority.
> Euroopan unionin toiminta-alueet • Kulttuuripolitiikka
In Italy, support for European action (46.4 %) just exceeds support for national action (43.9 %), while in Greece, the difference is wider (54.3 % against 38.8%).
Tanska (76,7 prosenttia) ja Ruotsi (69,7 prosenttia) ovat niiden valtioiden ryhmän kärjessä, joissa kannatetaan eniten kansallisten hallitusten toimintaa.
The only country with a majority in favour of joint Union action on cultural issues is Italy, with 47.6 % taking this view.
Tätä mieltä on joka tapauksessa keskimäärin 57,1 prosenttia kansalaisista (34,3 prosenttia on toista mieltä).
However the majority is very slim, since 43.6 % favour national action.
Enemmistö kannattaa kansallista toimintaa 14 valtiossa.
The question prompted a relatively high level of response, with only 8.6 % unable to express an opinion.
Kyseisistä valtioista kansallista toimintaa kannatetaan selvästi eniten Tanskassa ja Ruotsissa, mutta myös Itävallassa, Suomessa, Irlannissa ja Alankomaissa.
The most responsive were the Danes, the Greeks and the Dutch, while the Spaniards, Luxembourgers, Portuguese and the British were the most indecisive.
Ainoastaan Saksassa mielipiteet vastaavat Euroopan keskiarvoa, kun taas kuudessa jäsenvaltiossa mielipiteet sijoittuvat lähelle
pagt 2 -
Seitsemässä jäsenvaltiossa mielipiteet sijoittuvat keskiarvon molemmin puolin korkeintaan 2 prosenttiyksikköä ylöspäin ja 4,5 prosenttiyksikköä alaspäin.
Decline in the use of European languages
prosenttia on kansallista toimintaa kannattavia, ja 45,1 prosenttia unionin toiminnan kannalla.
Continuation of the integration process with a Union eventually taking in new members and introducing new.languages in the Union's 'heritage', could cause some people to fear that their language may gradually be replaced by, say, English in European Union institutions and publications.
Ainoastaan kahdessa maassa enemmistö pelkää oman identiteetin ja kulttuurin katoamista: Irlannissa (46 prosenttia kansalaisista on huolestuneita asiasta ja 44 prosenttia ei ole) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (53,6 prosenttia on huolestunut ja 39,6 prosenttia ei ole).
Europeans feel comfortable on the issue of the influence the European Union may have on their identity and national culture.
Kreikassa ja Italiassa yhteisön tason poliittisen toiminnan kannattajat vievät voiton, Italiassa vain niukasti (46,4 prosenttia puolesta ja 43,9 prosenttia vastaan) ja Kreikassa suuremmalla enemmistöllä (54,3 prosenttia puolesta ja 38,8 prosenttia vastaan).
On average, 56.5 % claim not to be afraid that the continuation of the integration process could lead to a loss of identity and culture. Some 35.1 % take the opposing view.
Tähän kysymykseen saatiin.varsin kiitettävästi vastauksia, ainoastaan keskimäärin 8,4 prosenttia haastatelluista ei osannut vastata.
On the other hand, virtually the same proportion (55.5 % against 31.7 %) believe this occurrence is unlikely.
Eniten vastauksia saatiin Tanskasta ja seuraavaksi eniten Alankomaista, Suomesta, Ruotsista ja Kreikasta.
On average, 60.2 % of Europeans are relaxed, compared with 32.6 % who harbour such fears.
> Eurooppalaisten huolenaiheet Eurooppalaisten kielten käytön väheneminen
In 13 Member States the majority view is to have no sense of fear.
Kansallisen identiteetin ja kulttuurin menettäminen
With the exception of Germany, these countries also belong to the group that think it most unlikely that a loss of identity and culture could occur as a result of Union membership.
Mielipidetutkimuksesta käy kuitenkin ilmi, että tällaista kehitystä pidetään harvoissa valtioissa mahdollisena ja että sitä pelätään vielä harvemmissa.
The countries least anxious about the future of their language are the Netherlands (66.5 % claiming to have no fear), United Kingdom (65.9 %), Austria (65.1 %), Germany (64.7 %), Sweden (62.5 %), Finland (61.3 %), Spain (60.5 %).
Euroopan kansalaiset suhtautuvat tyynesti Euroopan unionin vaikutukseen kansalliseen identiteettiinsä ja kulttuuriinsa. Keskimäärin 56,5 prosenttia ei pelkää Euroopan yhdentymisen johtavan identiteetin ja kulttuurin menettämiseen (35,1 prosenttia pelkää).
They are followed by Denmark (59.1 %), France (56.6 %), Belgium (55.7 %), Italy (54.9 %) and Ireland, 49.7 %, where there is a certain amount of anxiety — 40.6 % — concerning the future of the Irish language.
Toisaalta he pitävät tätä mahdollisuutta varsin epätodennäköisenä lähes vastaavin luvuin (55,5 prosenttia samaa mieltä ja 31,7 prosenttia eri mieltä).
In Portugal, 49.0 % of nationals feel comfortable on this issue.
Keskimäärin 60,2 prosenttia eurooppalaisista suhtautuu asiaan rauhallisesti (32,6 prosenttia ei).
Among the 13 most confident countries, a second group is situated around the Community average: Austria, Belgium, Denmark, France, Greece and Sweden.
Asia ei huolestuta enemmistöä 13 jäsenvaltiossa.
Only two countries appear really anxious: Luxembourg with 44.5 % (against 43.5 % expressing no fears), and Greece.
Asiasta ei siis juurikaan kanneta huolta 13 valtiossa, joista Saksassa, Espanjassa, Suomessa, Italiassa ja Alankomaissa ollaan kaikkein levollisimpia.
Greeks, who are the only Union members to use a different alphabet, expressed most concern, with 49.3 % (against 46.1 %) admitting their fears.
Saksaa lukuun ottamatta edellä mainitut valtiot kuuluvat myös ryhmään, jossa identiteetin ja kulttuurin katoamista unionin vuoksi pidetään kaikkein epätodennäköisimpänä — tästä vakuuttuneimpia oltiin Tanskassa.
In only two countries is there a majority feeling that identity and culture could be lost: Ireland (with 46.0 % anxious and 44 % confident) and the United Kingdom (53.6 % against 39.6 %).
Kaikkein vähiten huolestuneita oman kielen tulevaisuudesta ollaan Alankomaissa (66,5 prosenttia haastatelluista ilmoittaa, ettei ole huolestunut), Yhdistyneessä kuningaskunnassa (65,9 prosenttia), Itävallassa (65,1 prosenttia), Saksassa (64,7 prosenttia), Ruotsissa (62,5 prosenttia), Suomessa (61,3 prosenttia) ja Espanjassa (60,5 prosenttia).
This question produced a relatively high level of response, with only about 8.4 % not expressing an opinion.
Seuraavana ovat Tanska (59,1 prosenttia), Ranska (56,6 prosenttia), Belgia (55,7 prosenttia), Italia (54,9 prosenttia) ja Irlanti (49,7 prosenttia), jossa 40,6 prosenttia vastanneista ilmoittaa huolestuneisuutensa iirin kielen tulevaisuudesta.
The highest rates of response — in ascending order — were Greece, Sweden, Finland, the Netherlands and Denmark.
Portugalin kansalaisista 49 prosenttia ilmoittaa, ettei ole asiasta huolestunut.
This question produced responses from a very large proportion in Denmark and the Netherlands, where only 1.5 % and 1.7 % respectively answered 'don't know'.
Kaikkein levollisimpien 13 valtion joukosta erottuu toinen valtioiden ryhmä, jossa tulokset ovat lähellä Euroopan keskiarvoa: tähän ryhmään kuuluvat Itävalta, Belgia, Tanska, Ranska, Kreikka ja Ruotsi.
Greece, Sweden and Finland were also very responsive, where only 4.6 %, 3.5 % and 3.1 % respectively had no opinion.
Luxemburgissa ja Portugalissa huolestuneiden kansalaisten osuus on hiukan keskiarvoa suurempi.
The least interested — or rather the most hesitant — on this issue were Luxembourg (12.0 %), Portugal (11.3 %), Ireland (9.7 %) and Belgium (9.6 %).
Tuloksista ilmenee kuitenkin varsin suuri epätietoisten osuus (Luxemburgissa 13,3 prosenttia ja Portugalissa 16,1 prosenttia ei osannut sanoa mielipidettään) eikä niinkään huolestuneiden määrän kasvu.
Do you fear losing your identity and national culture?
> Pelkäättekö, että kansallinen identiteettinne ja kulttuurinne katoaa? 6,8
Don't know
■ 55,3 el osaa sanoa
Source: Mega-Eurobarometer L/1996.
(Lähde: Mega-Eurobarometri i/1996)
> Problems that stem from differences between peoples of the Union Are the peoples of the Union or (in the event of enlargement) will the peoples of the Union be too different to get along with each other?
Tiettyä pessimismiä sen sijaan esiintyy ν kysymykseen, onko todennäköistä, et unionin kansojen välisistä kulttuurieroi aiheutuu ongelmia.
Opinion on this issue seems divided and unclear. About 45.4 % of those questioned (against 43.4 %) fear that differences between people could be a source of problems.
Näyttää siltä, että ainoastaan kahdessa jäsenvaltiossa ollaan todella huolestuneita: Luxemburgissa (44,5 prosenttia on huolestunut ja 43,5 prosenttia ei ole) ja Kreikassa.
Some 50.6 % (against 33.6 %) believe such problems are likely.
Kreikka on unionissa ainoa erilaista kirjaimistoa käyttävä valtio, ja siellä ollaan kaikkein huolestuneimpia: 49,3 prosenttia kreikkalaisista on huolestunut kielestään (46,1 prosenttia ei ole).