natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I have always stressed complementarity - between the actions of NGOs and those of European institutions and between the social and civil dialogues.
Olen aina korostanut täydentävyyttä - niin kansalaisjärjestöjen ja EU:n toimielinten toimien välillä kuin työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja kansalaisjärjestöjen ja EU:n toimielinten vuoropuhelunkin välillä.
Complementarity does not mean that these actions are the same, or that one can substitute for the other.
Täydentävyys ei tarkoita sitä, että toimet olisivat samoja tai että jokin toimi korvaisi toisen.
That is why there must be partnership".
Siksi tarvitaan yhteistyökumppanuutta."
Despite its avowed support for the civil dialogue, the Commission came in for criticism from a number of quarters (aside from the specific issue of the suspended budget headings - see below).
Kansalaisjärjestöjen ja EU:n toimielinten vuoropuhelulle antamastaan avoimesta tuesta huolimatta komissio sai kritiikkiä moniltakin suunnilta (lakkautettuja budjettikohtia koskevan erityiskritiikin lisäksi - katso jäljempänä).
Stephen Hughes, MEP, while he had "no doubt about Commissioner Flynn's personal commitment to civil dialogue", accused the Commission of "missing important opportunities and what looks more than a little like foot-dragging" as well as a "lack of a clear strategy towards the social NGOs and the voluntary sector as a whole".
Euroopan parlamentin jäsen Stephen Hughes totesi kyllä uskovansa komission jäsenen Pádraig Flynnin henkilökohtaista sitoumusta vuoropuheluun, mutta syytti komissiota merkittävien tilaisuuksien hukkaamisesta ja huomattavasta vitkuttelusta samoin kuin sosiaalialan kansalaisjärjestöjä ja vapaaehtoissektoria koskevan selvän strategian puutteesta.
He stated that the Commission gave out "contradictory signals" after the first Forum and took too long to agree on the Communication on promoting the role of the voluntary sector and foundations, which "found little political support within the Commission" and "very little echo in Council", while "what is more worrying, it has very little to say about civil dialogue'!
Hänen mukaansa komissio antoi ristiriitaisia signaaleja ensimmäisen foorumin jälkeen ja hidasteli liian kauan laatiessaan yhdistysten ja säätiöiden tukemista koskevaa tiedonantoa, joka ei saanut laajaa poliittista tukea komissiossa eikä neuvostossakaan ja
For Mr Hughes, the Forum "should be part of an ongoing civil dialogue involving NGOs and the voluntary sector.
jossa oli huolestuttavan vähän asiaa kansalaisjärjestöjen ja EU:n toimielinten vuoropuhelusta.
Some would, however, in my view, have it be a substitute for such an ongoing civil dialogue".
Hughesin mukaan foorumin pitäisi olla osa jatkuvaa vuoropuhelua, jossa ovat mukana kansalaisjärjestöt ja vapaaehtoissektori.
The Chair of the Parliament's Employment and Social Affairs Committee also accused the Council of "merely paying lip service to the objective of a Union closer to its citizens" and criticised the European Parliament itself and the social NGOs for "the way at times too much emphasis and too much effort has been placed on the establishment of civil dialogue at EU level regardless of mechanisms for grassroots involvement and, more generally, of developments in the Member States".
Hänen mielestään jotkut kuitenkin haluaisivat tehdä siitä jatkuvan vuoropuhelun korvikkeen. Parlamentin työllisyysja sosiaaliasioiden valiokunnan puheenjohtaja myös syytti neuvostoa siitä, että se vain puhuu kauniita sanoja unionin saamisesta lähemmäs kansalaisiaan, ja kritisoi Euroopan parlamenttia ja sosiaalialan kansalaisjärjestöjä siitä, että ne ovat painottaneet liikaa vuoropuhelun saamista aikaan EU:n tasolla ruohonjuuritason osallistumismekanismeista ja yleisesti ottaen jäsenvaltioiden kehityssuuntauksista välittämättä.
This last point was echoed by Marie-Françoise Wilkinson, Chair of the Platform of European Social NGOs: "It is not just a question of approaching the political authorities. We must remember our own responsibility in seeing that rights of expression prevail in our own organisations and that we are ensuring a voice from the grassroots level right up.
Euroopan sosiaalialan kansalaisjärjestöjen foorumin puheenjohtaja Marie-Françoise Wilkinson oli samaa mieltä viimeisestä kohdasta ja totesi, että kyseessä ei ole ainoastaan tapa, jolla lähestytään poliittisia päättäjiä, vaan kansalaisjärjestöjen on muistettava vastuunsa sen valvomisessa, että ilmaisunvapautta kunnioitetaan myös niissä ja että ruohonjuuritason ääni kuuluu ylös asti.
But we can't carry this out unless we have the practical and financial means to do so'!
Tätä ei voida toteuttaa, ellei kansalaisjärjestöillä ole käytännöllisiä ja rahoituksellisia resursseja siihen.
From the NGOs came a number of proposals for the future development of the civil dialogue, beyond calls for the omission of a reference to structured dialogue to be rectified in the next Treaty revision (with some going so far as to seek a place in the social dialogue negotiations based on the Treaty, alongside the social partners). Specific proposals from the Platform of European Social NGOs include the following:
Kansalaisjärjestöt tekivät lukuisia ehdotuksia kansalaisjärjestöjen ja EU:n toimielinten vuoropuhelun kehittämisestä sen lisäksi, että seuraavaan perussopimukseen haluttiin lisätä viittaus vuoropuheluun (joissakin ehdotuksissa haluttiin kansalaisjärjestöille mahdollisuus osallistua perustamissopimuksen mukaisiin työmarkkinaosapuolten kuulemisiin).
• the drawing up by the Commission of a list of European NGOs with which it would establish a civil dialogue consisting of regular, organised and comprehensive consultations.
Euroopan sosiaalialan kansalaisjärjestöjen foorumi teki seuraavia erityisiä ehdotuksia: • Komission olisi laadittava luettelo eurooppalaisista kansalaisjärjestöistä, joiden kanssa se ryhtyy käymään säännöllistä, organisoitua ja kattavaa vuoropuhelua.
The legal and financial conditions of these consultations should be discussed;
Tähän liittyvistä oikeudellisista ja taloudellisista edellytyksistä on neuvoteltava.
• DG V should set up twice-yearly civil dialogue meetings between the members of the European Platform of Social NGOs and the Commission (including other DGs) based on an ongoing evaluation of the Commission's social policy work programme and including consultations on matters suggested by both sides (such meetings actually commenced in March 1998);
• Pääosaston V olisi pidettävä kahdesti vuodessa kokous Euroopan sosiaalialan kansalaisjärjestöjen foorumin jäsenten ja komission edustajien kanssa (myös muista pääosastoista); kokousten olisi perustuttava komission sosiaalipoliittisen toimintaohjelman jatkuvaan arviointiin ja niissä on käsiteltävä molempien osapuolten kuultavaksi ehdottamia aiheita (tällaiset kokoukset aloitettiin itse asiassa maaliskuussa 1998).
• the European Parliament should press the Commission to draw up the abovementioned list of social NGOs and participate in the process of reflection on this issue.
• Euroopan parlamentin olisi kiirehdittävä komissiota laatimaan edellä mainittu luettelo sosiaalialan kansalaisjärjestöistä, ja sen olisi osallistuttava asiaa koskevaan pohdintaan.
Parliament's Employment and Social Affairs Committee should meet twice a year with the European Platform of Social NGOs; and
Parlamentin työllisyys- ja sosiaaliasioiden valiokunnan olisi pidettävä kokous kahdesti vuodessa Euroopan sosiaalialan kansalaisjärjestöjen foorumin kanssa.
• funding should be provided to facilitate the necessary infrastructure to encourage NGO participation at all levels in the civil dialogue.
• EU:n olisi annettava rahoitusta sellaisten infrastruktuurien luomiseksi, joita tarvitaan kansalaisjärjestöjen kannustamiseksi osallistumaan vuoropuheluun kaikilla tasoilla.
Procedures for EU funding and resources for NGOs should be simplified.
EU:n rahoitusta kansalaisjärjestöille olisi yksinkertaistettava.
NGOs also stressed the importance of developing the civil dialogue with national governments and of reviewing their own structures to balance their grassroots legitimacy and representativeness with their expertise in dialogue with public authorities.
Kansalaisjärjestöt myös korostivat, miten tärkeää on kehittää kansalaisjärjestöjen ja kansallisten hallitusten välistä vuoropuhelua ja tarkistaa järjestöjen omia rakenteita, jotta ruohonjuuritason asiantuntemus olisi tasapainoisesti edustettuna viranomaisten kanssa käytävässä vuoropuhelussa.
The attitude of the traditional social partners - employers' organisations and trade unions - to the new civil dialogue seemed generally positive.
Perinteisten työmarkkinaosapuolten - työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen - asenne uutta vuoropuhelua kohtaan vaikutti yleisesti myönteiseltä.
ETUC supported the opening up of the civil dialogue at EU level, calling it a logical result of the structures used at all other levels.
EAL kannatti kansalaiskeskustelun laajentamista EU:n tasolle ja piti sitä loogisena tuloksena muilla tasoilla käytetyistä järjestelyistä.
"ETUC supports any measure to increase democracy and citizen participation. The EU needs a fresh intake of air as regards social policy", as General Secretary Emilio Gabaglio put it.
Pääsihteeri Gabaglion mukaan EAL tukee kaikkia toimenpiteitä, joilla lisätään demokratiaa ja kansalaisten osallistumista.
UNICE stressed the distinctions between the social and civil dialogues and their different tasks.
UNICE painotti työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun sekä kansalaisjärjestöjen ja EU:n toimielinten vuoropuhelun eroavaisuuksia ja eri tehtäviä.
Equality of opportunity for women and men has been one of the most prominent issues in Community social policy for decades and has increasingly been "mainstreamed" into all areas of activity in recent years.
Naisten ja miesten tasa-arvo on ollut tärkeimpiä aiheita yhteisön sosiaalipolitiikassa jo vuosikymmeniä, ja tasa-arvoasiat on otettu mukaan kaikkiin toiminta-alueisiin viimevuosina.
Across the whole spectrum of its work, the Forum indicated that the issue has lost none of its importance or topicality - as Commissioner Flynn pointed out, "there is still a gender gap to be addressed, in unemployment levels, quality and access, working time, working conditions and career development".
Foorumin koko työskentelystä kävi ilmi, että asia ei ole menettänyt merkitystään tai ajankohtaisuuttaan. Kuten Pádraig Flynn totesi: "Työttömyyden tasossa, työpaikkojen laadussa, työnsaannissa, työajassa, työoloissa ja urakehityksessä on edelleen sukupuolieroja, joihin on puututtava".
The previous months had seen a number of significant developments in this area, which were discussed during the Forum.
Tällä alueella on viime kuukausina otettu merkittäviä edistysaskelia, joista keskusteltiin foorumissa.
The Amsterdam Treaty for the first time recognises equal opportunities as a primary political objective of the Union, and this seems generally to have received a positive response, though as Stephen Hughes, MEP, said, this new provision, "unfortunately, does not confer individual rights enforceable in law".
Amsterdamin sopimuksessa tunnustetaan ensimmäistä kertaa yhtäläiset mahdollisuudet unionin ensisijaiseksi poliittiseksi tavoitteeksi, mikä on yleisesti saanut positiivisen vastaanoton. Parlamentin jäsen Stephen Hughes tosin totesi, että uudessa määräyksessä ei valitettavasti anneta yksilöllisiä oikeuksia, jotka voitaisiin panna lainsäädännössä täytäntöön.
In the Commission's view, the Employment Summit also made an important contribution in this area, agreeing action to reverse occupational under-representation and identifying the importance of raising levels of care and eliminating obstacles to return to work after absence.
Komission mukaan myös työllisyyshuippukokous antoi merkittävän panoksen sopimalla toimista, joilla tasapainotetaan aliedustusta joissakin ammateissa, ja tunnistamalla, että on tärkeää kohottaa lastenhoidon tasoa ja poistaa esteet työhönpaluulta.
From the perspective of UNICE, Thérèse de Liedekerke stated that: 'The area of equal opportunities has developed more rapidly than other areas and there has been a lot done at the EU level.
Thérèse de Liedekerke totesi UNICEn puolesta, että tasa-arvoala on kehittynyt nopeammin kuin muut alat, ja EU:n tasolla on tehty paljon.
The challenge now is to derive full advantage from the legislative framework.
Nyt haasteena on saada täysi hyöty lainsäädännöstä.
It's important to be more specific in action in terms of childcare, training etc".
On tärkeää toteuttaa erityistoimia esimerkiksi lastenhoidon ja ammattikoulutuksen alalla.
She made reference to the EU-level social partners' success in negotiating European agreements on parental leave and part-time work.
De Liedekerke viittasi EU-tason työmarkkinaosapuolten onnistumiseen vanhempainlomaa ja osa-aikatyötä koskevien Euroopan laajuisten sopimusten neuvotteluissa.
Emilio Gabaglio of ETUC stressed the need "to strengthen policies which invest in childcare and the care of the elderly and to introduce structures to free up women from their responsibilities so they can have full access to the labour market".
Emilio Gabaglio EAL:stä painotti tarvetta voimistaa toimintalinjoja, joissa investoidaan lasten- ja vanhustenhoitoon sekä etsiä tapoja, joilla naiset saadaan vapautettua hoitovastuustaan niin, että heillä on täydet mahdollisuudet päästä työmarkkinoille.
One particular issue relevant to equal opportunities came under discussion in the final day's panel session: part-time work.
Päätöspäivän paneelikeskustelussa tuli esiin tasa-arvoon liittyvä tietty aihe: osa-aikatyö.
Employers stressed the positive aspects, with Thérèse de Liedekerke saying that she was "struck by the pervasive,
Työnantajat korostivat sen positiivisia puolia, ja Thérèse de Liedekerken totesi, että häntä hämmästyttää vallitseva negatiivinen käsitys osa-aikatyöstä, jota valitettavan usein pidetään vain toissijaisena vaihtoehtona.
Part-time work is important for undertakings and for women because they are at a juncture where it is difficult to reconcile working and family life".
Osaaikatyö on tärkeä yrityksille ja naisille, koska he ovat tilanteessa, jossa on vaikea sovittaa yhteen työtä ja perhettä. Jotkin kansalaisjärjestöt tukivat tätä näkemystä.
Support for this view came from some NGOs - Mr de Luna of ONCE said that "we need a proper framework to ensure part-time work is a choice rather than an imposition, a right and not just the second best option'!
De Luna ONCE-järjestöstä totesi, että tarvitaan kunnollisia puitteita sen varmistamiseksi, että osaaikatyö on valinta eikä pakko, oikeus eikä vain toiseksi paras vaihtoehto.
Racism and other discrimination
Rasismi ja muu syrjintä
With Article 13 of Amsterdam Treaty providing for the first time the possibility of "appropriate action" to combat discrimination based on sex, racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age or sexual orientation, there was much discussion at the Forum of what the scope for action now was.
Amsterdamin sopimuksen 13 artiklassa annettiin ensimmäistä kertaa mahdollisuus toteuttaa "tarvittavia toimia" sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi, ja foorumissa keskusteltiin laajasti siitä, mikä toimien soveltamisala on.
Commissioner Flynn made a strong statement that "combating discrimination is a basic element of building a Europe based on citizenship.
Komission jäsen Pádraig Flynn otti voimakkaasti kantaa asiaan ja totesi, että syrjinnän torjuminen on perustekijä kansalaisuuteen perustuvan Euroopan rakentamisessa.
Our citizens expect our societies to respect fundamental rights and principles of equality, and to provide fair opportunities for all to participate fully in economic and social life'!
Euroopan kansalaiset odottavat yhteiskunnan kunnioittavan perusoikeuksia ja tasa-arvon periaatteita ja antavan kaikille oikeudenmukaisen mahdollisuuden osallistua taloudelliseen ja sosiaaliseen elämään.
He went on to say that "we are now exploring the possibilities offered by the new Article with the Member States and with all the interested parties that can help develop this work.
Hän totesi edelleen, että nyt ollaan jäsenvaltioiden kanssa tutkimassa uuden artiklan tarjoamia mahdollisuuksia; tutkimiseen osallistuvat kaikki osapuolet, jotka voivat auttaa asian kehittämisessä.
It will enable us to help you to do more on the fundamentals of integration and rights, on disability, on minorities, on the social justice upon which cohesion is built, and on which the European Union is built".
Artiklaan perustuen komissio voi auttaa enemmän integraatioon ja oikeuksiin liittyvillä perusalueilla sekä asioissa, jotka liittyvät vammaisuuteen ja vähemmistöihin samoin kuin sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen, johon koheesio ja koko Euroopan unioni perustuu.
One key area of concern, for the Commissioner as well as for many participants from all across Europe, is racism.
Yksi tärkeimmistä aiheista, niin komission jäsenelle kuin muillekin osallistujille kaikkialta Euroopasta, oli rasismi.
Following the 1997 European Year against Racism and Xenophobia and the agreement to set up a European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia, the anti-discrimination clause of the new Treaty will, according to the Commission "provide a firm legal footing for future work".
Rasismin ja muukalaisvihan vastaisen teemavuoden 1997 sekä rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen perustamisen jälkeen uuden perussopimuksen syrjimättömyyslauseke antaa komission mukaan vakaan oikeudellisen perustan tulevalle työlle.
The new Social Action Programme promises "a proposal for legislation to combat racial discrimination once the new Treaty is ratified, and ... a broad debate on the use of Article 13, including the possibility of a framework programme to combat all forms of discrimination".
Uudessa sosiaalisessa toimintaohjelmassa luvataan antaa lainsäädäntöehdotus rotusyrjinnän torjumiseksi, kunhan uusi sopimus on ratifioitu, ja aloittaa laaja keskustelu 13 artiklan hyödyntämisestä, mistä esimerkkinä puiteohjelma kaikenlaisen syrjinnän torjumiseksi.
Stephen Hughes, MEP, spoke for a number of more sceptical contributors when he bemoaned the fact that Article 13 does not have direct effect and will require proposals from the Commission and unanimity in Council - "frankly, I won't hold my breath in anticipation of early action but that is exactly what we need to campaign for..."
Hän valitti, että 13 artiklalla ei ole mitään välittömiä vaikutuksia ja se edellyttää komission ehdotuksia ja neuvoston yksimielistä päätöstä. "En varsinaisesti pidätä hengitystäni odotellessani pikaisia toimia, mutta juuri siksi meidän onkin toimittava", hän totesi.
NGOs arguably tend to see the new article as constituting modest progress, while emphasising that the unanimity requirement in Council means that positive action will depend on the political will of Member State Governments.
Kansalaisjärjestöt todennäköisesti pitävät uutta artiklaa vaatimattomana edistyksenä ja korostavat sitä, että vaatimus neuvoston yksimielisestä päätöksestä merkitsee positiivisen toiminnan olevan riippuvaista jäsenvaltioiden hallitusten poliittisesta tahdosta.
Many of the NGOs participating in the Forum represent the numerous groups who are subject to discrimination and/or exist to fight such discrimination.
Monet foorumiin osallistuneista kansalaisjärjestöistä edustivat monia ryhmiä, jotka kohtaavat syrjintää tai pyrkivät torjumaan syrjintää.
This was reflected in, for example, the Open Forum at which "Combating racism and xenophobia" was a specific theme and in which issues of discrimination (against older, disabled and homeless people, for example, or lesbians and gays) featured in many of the other themes.
Tämä tuli esiin esimerkiksi avoimella foorumilla, jolla rasismin ja,muukalaisvihan torjuminen oli erityisaiheena ja jolla syrjintään liittyviä aiheita (esimerkiksi vanhuksiin, vammaisiin ja kodittomiin tai lesboihin ja homoihin kohdistuvaa syrjintää) käsiteltiin monien muiden aiheiden yhteydessä.
NGOs identified discrimination against groups as diverse as travellers and deaf people as barriers to full participation as European citizens.
Kansalaisjärjestöt pitivät niinkin erilaisiin ryhmiin kuin esimerkiksi liikkuvaan väestöön ja kuuroihin kohdistuvaa syrjintää esteenä sille, että he voisivat osallistua yhteiskunnan toimintaan Euroopan täysivaltaisina jäseninä.
Demographic change
Väestörakenteen muutos
The issues raised by the demographic changes affecting European societies, and especially the ageing of the population, ran through many of the Forum's debates.
Euroopan yhteiskuntiin vaikuttavat väestörakenteen muutokset ja varsinkin väestön ¡kääntyminen tulivat esiin monissa foorumin keskusteluissa.
For Commissioner Flynn "this is an enormous challenge: the decreasing size of the Union's working age population, and the increasing number of retired people, will place enormous stress on the unwritten contract between generations, and it will do so within a very short time.
Pádraig Flynnin mukaan kyseessä on valtava haaste: unionin työikäisen väestön väheneminen ja eläkkeensaajien lisääntyminen aiheuttavat suurta painetta sukupolvien väliseen kirjoittamattomaan sopimukseen lyhyessä ajassa.
To manage that challenge, we need to equip more of the potential workforce to contribute to the economy, rather than pay them to just sit on the sidelines.
Haasteen voittamiseksi potentiaalista työvoimaa on valjastettava hyödyttämään taloutta sen sijaan, että heille maksetaan syrjässä seisomisesta.
This is the ground where employment and broader social policy meet. It is where the Social Action Programme and the European employment strategy meet".
Tässä kohtaavat työllisyysja sosiaalipolitiikka ja tässä kohtaavat sosiaalinen toimintaohjelma ja Euroopan työllisyysstrategia.
Participants stressed the importance of demographic factors in areas such as new demands on social protection, underlining the key role of the users (such as older people) in defining and managing the new services and benefits to be provided.
Osallistujat korostivat väestörakenteellisten tekijöiden merkitystä esimerkiksi käsiteltäessä sosiaalisen suojelun uusia vaatimuksia, käyttäjien (esim. vanhusten) roolin painottamista uusien palveluiden määrittelyssä ja hallinnoinnissa sekä tarjottavia etuuksia.
Fundamental social and civil rights
Sosiaaliset ja kansalaisen perusoikeudet
While the issue of fundamental social and civil rights was arguably not as central to the second Forum as to the first -which saw the launch of the report of the Comité des Sages - it was nevertheless a key theme.
Sosiaaliset ja kansalaisen perusoikeudet eivät olleet yhtä keskeisiä tässä toisessa foorumissa kuin ensimmäisessä -joka antoi alkusysäyksen viisaiden komitean raportille - mutta ne olivat kuitenkin merkittävä aihe.
Once again, the Amsterdam Treaty formed the starting point for many of the discussions.
Jälleen kerran Amsterdamin sopimus toimi lähtökohtana monille keskusteluille.
The Treaty refers to the Member States' attachment to fundamental social rights as defined in the Council of Europe European Social Charter and in the Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers.
Sopimuksessa viitataan siihen, että jäsenvaltiot ottavat huomioon sosiaaliset perusoikeudet sellaisina kuin ne ovat Euroopan neuvoston sosiaalisessa peruskirjassa ja työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevassa yhteisön peruskirjassa.
As with much in the Treaty, this was widely regarded by NGOs and other parties as being both a step in the right direction and something of a disappointment.
Kansalaisjärjestöt ja muut osallistujat pitivät tätä samoin kuin monia muitakin asioita sopimuksessa sekä askeleena oikeaan suuntaa että lievänä pettymyksenä.
There was particular disappointment that the approach suggested by the Comité des Sages - the incorporation of a set of specific individual rights - had been disregarded.
Erityistä pettymystä herätti se, että viisaiden komitean ehdottama lähestymistapa - tiettyjen yksilöllisten oikeuksien sisällyttäminen itse sopimukseen - oli hylätty.
This point of view was shared by, for example, many NGOs, the European Parliament and the ETUC.
Tätä mieltä olivat ainakin useat kansalaisjärjestöt, Euroopan parlamentti ja EAL.