natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Due concern needs to be given to the protection of confidential health data in ICT-based systems, and to the require ment of reviewing the ethical codes of health professionals in the light of ICT-based health practices.
Tekniikka hyödyttäisi informaation keruuta ja analysointia sekä riskiryhmien määrittämistä, kohentaisi palvelujen saatavuutta, antaisi uusia välineitä terveyskasvatuksen ja -valistuksen käyttöön, auttaisi laajentamaan terveyspalvelulta sijainniltaan etäisille ja palvelutasoltaan heikoille alueille, tukisi kansalaisten omia terveyttä edistäviä toimia jne.
The opportunities afforded by ICTs, and telemedicine in particular, should be used as effectively as possible to improve the prevention of health haz ards, promote health and enhance the coverage, availability and quality of services to all, especially to under-served groups such as people with special
Tieto- ja viestintätekniikan kustannusvaikutukset eivät terveysalalla ole välttämättä positiivisia, kun otetaan huomioon vaadittavien investointien absoluuttinen määrä, mutta tekniikan odotetaan olevan kustannuksiin nähden kannattava investointi, sillä palvelujen kattavuutta, saatavuutta ja laatua voidaan parantaa suhteellisen kohtuullisin kustannuksin.
Health service cover in Europe is incomplete; there is variation between countries both in the quantitative coverage and in the content and quality of services.
Edellisen vuoksi on siis perusteltua laajentaa tietoja viestintätekniikkaan perustuvan teknologian käyttöönottoa terveysalalla.
The need fortraining and education for potential users of ICT-based services requires consideration in orderto prevent exclusion.
Tätä olisi tuettava palvelujen saa tavuuden, kattavuuden ja laadun parantamiseksi.
Theservices should also be designed to encourage and support citizens' own initiatives to promote their own and their families' health, by means of health information, education and counselling, training material and self-care instructions, which can all be effectively provided with the help of telematic services and multimedia technology.
Otettaessa tietoja viestintä tekniikkaa käyttöön terveysalalla on arvioitava ja varmistettava tekniikan sovellettavuus, turvallisuus ja kannattavuus samoin kuin se, että terveysalan henkilöstöllä ja sovellusten muulla käyttäjäkunnalla on uuden tekniikan käytön edellyttämät taidot.
Appropriate measures should be taken to ensure reliability and protect the confidentiality of health-related data and informa tion in the new ICT-based health systems.
TVT-järjestelmien sisältämien luottamuksellisten tietojen suojaamisesta on pidettävä asianmukaista huolta.
Measuring intangible production
Terveyspalvelujen kohentaminen
ICTs play an essential role in what has been called the 'codification' of know ledge.1 Cod if ¡ed knowledge is contrasted with tacit knowledge, which cannot eas ily be transferred because it is has not been set out in an explicit form.
Näitä ovat ihmiset, joilla on erityisiä tarpeita, kuten pitkäaikaissairaat, vammaiset ja iäkkäät, sekä ryhmät, jotka heikon sosioekonomisen asemansa tai työttömyyden vuoksi ovat jääneet palvelujen ulkopuolelle.
As argued above, skills are one important kind of tacit knowledge.2The most important impact of new ICTs is that they shift the border between tacit and codified knowledge; it becomes technically possible and economically attractive to codify various types of knowledge which so far have remained in a tacit form.
Terveyspalvelujen tarjonta ei Euroopassa ole aukotonta: sekä palvelujen määrällinen kattavuus että niiden sisältö ja laatu vaihtelevat maittain. Kysymykseen tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvien palvelujen mahdollisen käyttäjäkunnan kouluttamisesta ja heidän tie dottamisestaan on paneuduttava huolellisesti, jottei palvelujen ulkopuolelle jätettäisi ketään.
In terms of material goods, this embodiment of codified knowledge has been characteristic of the dramatically increased performance of many new capital and consumer goods, incorporating new electronic information and communications devices. The
Palvelut on lisäksi suunniteltava niin, että ne tukevat kansalaisten omia toimia oman ja perheensä terveyden hyväksi. Tämä voi tapahtua tiedotuksen, terveyskasvatuksen ja -neuvonnan, oppimateriaalin ja itsehoito-ohjeiden avulla.
This implies that knowledge is transformed into information, which can either be Incorporated Into new material goods (machines, new consumer goods, etc.) or be easily transmitted through information infrastructure.
Kaikki tämä voidaan asettaa saataville telemaattisten palvelujen ja multimediatekniikan avulla.
It can be best described as a process of reduction and conversion which renders the embodiment or transmission, verification, storage and reproduction of knowledge especially easy.
Asianmukaisin toimenpitein on varmistettava terveyteen liittyvän datan ja informaation luo tettavuus ja luottamuksellisuus uusissa tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvissa terveysalan järjestelmissä.
See amongst others Foray and David, STI outlook 1995, and Technology, productivity and job creation, OECD, 1996.
Terveysalan toimintatapoja koskevia eettisiä ohjeita on lisäksi tarkasteltava uudelleen.
The skilled person follows rules he or she is not aware of, linked to activities acquired through learn ing but often of a non-routine kind.
Merkittävä muotoutumassa olevan tietoyhteiskunnan piirre on arvostuksen siirtyminen kohti aineetonta tuotantoa ja kulutusta: tätä kutsutaan myös demateriaalistumiseksi.
resulting quality and performance improvements of these high-tech electronic consumer goods have been accompanied by sometimes significant price decreases.
luonteenomaista tavalle, jolla aineetonta tuotantoa ja kulutusta käsitellään.
The computer is undoubtedly the most dramatic illustration of this dual impact of rapid technological change and codification, which may be described as a 'technology value paradox': as more and more codified knowledge becomes incorporated into such goods, nominal 'value' appears to evaporate.
Käsittelyn perustana ovat edelleen vanhentuneet ja puolueellisetteollisuuden käyttämät käsitteet ja mittarit.
In services, by contrast, while codification will make knowledge more accessible than before to all sectors and operators in the economy, the processcan never be complete, owing to the intangible nature of knowledge in this area.
Tietoja viestintätekniikalla on keskeinen asema niin kutsutussa tiedon kodifioinnissa(1).
Codification will rarely reduce the relative importance of tacit knowledge in the form of skills, competencies, and so on, ratherthe reverse.
Kodifioitu tieto eroaa hiljaisesta tiedosta, jonka siirtäminen on vaival loista, sillä sitä ei ole asetettu mihinkään täsmälliseen muotoon.
It is tacit knowledge that will become the main value of the service activity: the 'content'.
Kuten edellä on esitetty, taidot ovat yksi merkittävä hiljaisen tiedon tyyppi(2).
While services may be based in part on purely tacit values such as talent or creativity, for the most part they will depend greatly on the continuous accumulation of new knowledge, i.e. learning.1
Uuden tietoja vies tintätekniikan vaikutuksista tärkein on, että se siirtää hiljaisen ja kodifioidun tie don välistä rajaa: nyt on teknisesti mahdollista ja taloudellisesti mielekästä koodata sellaista tietoa, joka tähän asti on ollut muodoltaan hiljaista.
The shift in value from manufactured goods incorporating increasing amounts of codifiable knowledge towards service-based tacit knowledge activities is typical of the emerging IS.
Koodatun tiedon sisällyttäminen aineellisiin hyödykkeisiin on ollut luonteenomaista monien tuotanto- ja kulutushyödykkeitten suorituskyvyn rajulle kasvulle.
It raises some fundamental issues about where value is being created, how it can be extracted, by whom, and how it is distributed.
Kyse on esimerkiksi uusista elektronisista tietoja viestintälaitteista.
There is a strong presumption that much of this value is currently unaccounted for: it 'evaporates', at least i n its monetary form.
Kun näiden huipputeknologiaa edustavien elektronisten kulutushyödykkeitten laatu ja suorituskyky ovat kohentuneet, myös niiden hinta on laskenut — usein huomattavastikin.
It questions the material-based accounting systems of most of our economic measures and the increasingly blind policy-making dependency on ever less reliable industrial-based economic indicators.
Palveluissa taas — jos kohta tiedot kodifioinnin myötä ovatkin entistä laajemmin talouden kaikkien toimialojen ja toimijoiden käytettävissä — prosessi ei voi olla täydellinen.
Furthermore, it raises fundamenta I questions about the way the benefits of the new technolog ies are being distributed throughout the economy or throughout society.
Kodifiointi ei juurikaan vähennä taitojen, kykyjen jne. kaltaisen hiljaisen tiedon merkitystä vaan pikemminkin päinvastoin: juuri hiljaisesta tiedosta tulee palvelutoiminnan keskeinen arvo, sen sisältö.
Some of these benefits are fully accounted for and realized in increased sales and income, including tax income; others are not appropriated effectively and the newly created wealth evaporates as a non-monetized social benefit.
Vaikka palvelut saattavatkin perustua osittain tai puhtaasti hiljaisiin arvoihin, kuten lahjakkuuteen tai luovuuteen, ne ovat enimmältä osaltaan suuresti riippuvaisia uuden tiedon jatkuvasta keräämisestä eli oppimisesta(3).
At a time when both policy-makers and markets appear to rely more and more on such apparently 'objective' economic performance measures, there are tough questions to be asked concerning the bias
(2) Tietyillä taidoilla varustettu ihminen seuraa sääntöjä, joiden olemassaolosta hän joko on tai ei ole tietoinen ja jotka liittyvät opittuihin, usein ei-rutiininomaisiin toimintoihin.
This will typically be based on the spiral whereby tacit knowledge is transformed into codified knowledge, and the process then turns back on itself as new kinds of tacit knowledge are developed in close interaction with the newly acquired codified knowledge.
(3) Tyypillisesti perustana on spiraalimainen jatkumo, jossa implisiittinen tieto muunnetaan kodifioi duksi tiedoksi, minkä jälkeen prosessi palaa lähtökohtaansa, kun uudenlaiset implisiittiset tiedot kehittyvät läheisessä yhteydessä vastikään hankittujen kodifioitujen tietojen kanssa.
This spiral is at the very core of both individual and organizational learning.
Tämä spiraaliprosessi on mitä olennaisin osa sekä yksilöllistä että organisatorista oppimista.
implicit in the reliance on material production in constructing such measure ments.1 There must be an attempt to produce a more accurate measurement of
määrittää ja eristää ja kuinka sitä voidaan levittää. Vahvan olettamuksen mukaan suuri osa tästä arvosta jää tällä hetkellä hyödyntämättä: se haihtuu, ainakin rahallisena arvona.
'real' inflation and'real'output growth, taking ful 1er account of ICT-based quality improvements, as well as the rapidly growing number of information products and services.
On pyrittävä luomaan tarkempia "todellisen" inflaation ja "todellisen" tuloskasvun mittareita ja otettava tässä yhteydessä huomioon tietoja viestintätekniikkaan perustuva laadun kohentuminen samoin kuin infor maatioalan tuotteitten ja palvelujen nopea lisääntyminen.
Removing obstacles to electronic consumption
Sähköisen kuluttamisen esteiden poistaminen
The growing convergence between manufacturing and services, coupled with the fact that the latter account on average for two thirds of economic activity in EU countries, have made service activities increasingly important in their own right.
Koska tuotanto ja palvelut lähestyvät toisiaan yhä kiivaammin ja koska palvelut vastaavat keskimäärin kahdesta kolmasosasta EU-maiden taloudellista toimintaa, palvelutoiminnasta on tullut jo itsessään hyvin merkittävä ilmiö.
In fact, in a growing number of areas, services dominate over manufacturing rather than the reverse.
Yhä useammalla alalla palvelut ovattuotantoa merkittävämpi toimintamuoto, ja päinvastainen tilanne on harvinainen.
In particular, the emergence of ICTs and their impact on the 'tradability' of many services have helped the latter to emerge as core valueadded activities.
Nimenomaan tietoja viestintätekniikan kehittyminen ja sen myötä syntyvä palvelujen "myyntikelpoisuus" ovat osaltaan tehneet palveluista lisäarvon kannalta perustoimintaa.
However, it is evident that much of the expected growth potential of new services has been particularly slow to emerge within Europe.
On kuitenkin ilmeistä, että suuri osa uusien palvelujen odotetusta kasvupotentiaalista on toteutunut Euroopassa erityisen hitaasti.
Numerous studies (McKinsey, 1995; OECD, 1996) highlight the problem of the restrictive regulatory framework which often prevents the development of new ICT-based services.
Lukuisissa tutkimuksissa (McKinsey 1995, OECD 1996) korostetaan rajoittavan sääntelyn tuomaa ongelmaa: usein se rajoittaa uusien tietoja viestintätekniikkaan perustuvien palvelujen kehitystä.
In other words, the new services are pilot products.
Tätä näkemystä kiistämättä tah-
down this road, they are nevertheless experiencing considerable problems in developing new electronic products and services, due to practical understanding of how the information should be regulated and by whom in order to promote maximum confidence in the new world of on-line electronic commerce.
domme kuitenkin korostaa joitakin informaatiotuotteitten ja -palvelujen vaihtoon luontaisesti liittyviä ongelmia.
We propose that the work of the various groups1 set up to deal with information security, privacy, intellectual property and the potentially harmful and illegal content of on-line services should be synthesized and conclusions drawn for both SMEs and consumers.
Käytännössä tietoja viestintätekniikkaan perustuvien järjestelmien raskastekoisuudessaja luotettavuudessa on paljon toivomisen varaa: tekniset viat, ympäristövaarat ja päättäväisten hakkerien murtautumiset voivat tehdä järjestelmistä epäluotettavia.
Action is urgently called for in this area to establish more flexible and dynamic systems of procedures, codes, standards, regulation and self-regulation.
Näiden uhkien aiheuttamia taloudellisia ja sosiaalisia riskejä ei vielä voida täysin arvioida.
The aim should be to increase confidence in the IS among both producers and consumers by reducing and codifying the risks of sharing information and ensuring fair trade on electronic markets for information.
Tavaroiden ja palvelujen yhä laajempi valikoima ja niiden parempi saatavuus tie toverkkojen kautta lisää selvästi kuluttajien saamaa hintahyötyä.
In particular, the effectiveness of existing EU initiatives to encourage SME participation in electronic commerce should be assessed.
Kuluttajilla on enemmän mahdollisuuksia hankkia tuotteita ja palveluja kilpailukykyisin hinnoin milloin ja mistä haluavat.
Gaps in the provision of effective infrastructure for SME training and technology transfer need to be identified and filled.
Kasvu on sen vuoksi tällä hetkellä voimakkainta niillä toimialoilla, joilla asiakkaan ei tarvitse opetella uusia taitoja ja joilla perinteinen tuote korvataan uudella(1).
It is important that SM Es have the opportunity and expertise to foster electronic I inks with their trading partners which meet their own needs and suit their own informa tion handling procedures, rather than having inappropriate systems imposed upon them by trading partners who are larger and more powerful or have more IS expertise.
Vaikuttaa siltä, että kaikkien toimialojen, tavaroiden ja palvelujen osalta ei täysin tiedetä, kuinka luoda joustava informaationvaihtoon ja elektronisiin liiketoimiin perustuva talous, jossa tarvittavat varotoimet on otettu huomioon. Vaikka jotkin toimialat, erityisesti rahoituspalvelut, ovat jo edenneet tätä tietä pitkälle, nekin kohtaavat huomattavia ongelmia uusien elektronisten tuotteitten ja pa Ivel uitten kehittämisessä.
Managing abstraction
Luottamusta sähköiseen kaupankäyntiin
Many questions can be raised about the impact of generalized abstraction on our lives. Human activities will increasingly be based on representations of reality rather than on reality itself.
Ehdotamme, että tietoturvallisuutta, tietojen yksityisyyttä, henkistä omaisuutta sekä online-palvelujen mahdollista haitallista ja laitonta sisältöä käsittelevien eri työryhmien työn tulokset(1) kerätään yhteen ja että sen pohjalta laaditaan päätelmät pkyritysten ja kuluttajien käyttöön.
There are significant advantages to this evolution, but there are also risks. Virtual life is not real life and the representation of reality is not reality.
Alalla on kiireesti ryhdyttävä toimiin entistä joustavampien ja dynaamisempien menettelytapa-, koodi-, standardi-, sääntely- ja itsesääntelyjärjestelmien aikaansaamiseksi.
There is concern that the abstract nature of much ICT use leads to a similar abstraction of reality.
Tavoitteena pitäisi olla tuottajien ja kuluttajien tietoyh-
Such as the working group on illegal and harmful content on the Internet, and the communication on electronic commerce to be discussed at the Interministerial Conference 'Global Information networks: Realizing the potential' to be held in Bonn in July 1997.
(') Esimerkiksi Internetin laitonta ja haitallista sisältöä käsittelevä työryhmä sekä elektronista kaupankäyntiä käsittelevä tiedonanto, josta on määrä keskustella Bonnissa heinäkuussa 1997 pidettävässä Global In formation Networks: Realising the Potential -nimisessä ministerikokouksessa.
Mastering the impact of virtuality
Abstrahoitumisen hallinta
There is a need to gain a better understanding of the effect of 'virtuality' on people's lives.
Voidaan hyvin kysyä, mitä merkitsee elämämme yleinen muuttuminen abstraktiksi.
As more and more work, home and leisure activities become based on abstractions, questions can be raised about the overall social impact of this generalized process.
Ihmisen toiminta perustuuyhä useammin mallinnettuuntodellisuuteen kuin ¡tse todellisuuteen.
More generally, investigation into the many diverse personal consequences of ICTs, not only in terms of their design but also in the ways in which they are used, is urgently called for.
Tähän kehitykseen liittyy merkittäviä etuja mutta myös riskejä.
The aim should be to identify guidelines for the design and implementation of people-centred ICT systems and to raise general awareness of the need to consider the social context of ICT use in the home, in the community and at work.
Virtuaalielämä ei ole todellista elämää eikä mallinnettu todellisuus todellisuutta.
Another objective should be to identify how ICTs can increase conviviality and avoid isolation.
Huolena onkin, että monen tietoja viestintätekniikan osa-alueen abstraktisuus muuttaa myös todellisuuden abstraktiksi.
Towards flexible organizations
Virtuaalisuuden vaikutusten hallinta
Over the past 20 years, many European firms have invested heavily in new technology.
Virtuaalisuuden vaikutuksista ihmisten elämään on saatava tarkempi selko.
However, for much of this period the widespread dissemination of technologies has not been accompanied by productivity gains, and there is a growing body of evidence that the application of new technologies alone is insufficient to secure such benefits.
Kun yhä useammat toimet työssä, kotona ja vapaa-aikana perustuvat abstraktioihin, voidaan kysyä, mikä tämän kokonaisvaltaisen prosessin yleinen sosiaalinen vaikutus on.
Many European firms have consequently been unable to improve their competitive position to any significant extent.
Yleisemmin ottaen on tutkittava tietoja viestintä tekniikan monia erilaisia vaikutuksia yksilöön — teknisen suunnittelun lisäksi myös käyttötapojen osalta.
Instead they have tended to make partial alterations to their working arrangements, leaving the overall organization of work unchanged. Indeed, it has been argued that industrial and public policy in Europe hastoo long been preoccupied with 'quick fixes'.
Tavoitteena on oltava määrittää ohjeet ihmiskeskeisten TVT-järjestelmien suunnittelulle ja käytölle sekä lisätä yleistä tietoisuutta tällaisen tekniikan käytön sosiaalisista puolista kotona, yhteiskunnassa ja työssä.
For a detailed overview, see M. Castells, 'The information age: Economy, society and culture', Volume I: 'The rise of the network society', Blackwell, Oxford, 1996.
Toisena päämääränä pitäisi olla selvittää, kuinka tietoja viestintätekniikalla voitaisiin lisätä yhdessäoloa ja välttää eristyneisyyttä.
As argued above, purely technological visions of the organizational models of the future have clear limits.
D. Organisaatioiden ja työn luonteen muuttuminen
Costly mistakes have been made by organizations which have spent large sums of money on high-tech systems without realizing the importance of their human capital.
Yksi tieto- ja viestintätekniikan ominaispiirteistä on se joustavuus ja avoimuus, jota se korostaa yritysten tavassa organisoida tuotantoaan sekä yksittäisten työ tapojen kustannuksia ja hyötyjä.
More than ever, organizations are dependent on highly skilled and motivated workforces, and on securing their cooperation.
Tietoyhteiskunta on usein yhdistetty uusiin, joustaviin ja hajautettuihin työn organisoinnin muotoihin, kuten uusiin mahdollisuuksiin työllistää ¡tse itsensä (esimerkiksi mikroyrityksissä), suurten yritysten toimintojen karsimiseen teettämällä tiettyjä toimia ulkopuolisilla sekä uusiin etätyömalleihinO).
Only a coherent and interactive process of innovation can release the full benefits of implementing new technology.
Tällaiset toimintojen organisoinnin muutokset herättävät orga nisatoriseen muutokseen ja työmallien muutokseen liittyviä kysymyksiä.
Together with the introduction of hardware and software, organizational structures and practices need to be reviewed to ensure that innovation becomes an integrated process involving technological, organizational and social components.
Lisäksi ne asettavat poliittisia haasteita työmarkkinoitten perinteiselle toiminta-ja instituutiorakenteelle sekä työnantajien ja työntekijöiden neuvotteluille.
To benefit from their investment in new technologies, European firms need to address not only the technological environment within which they operate, but also their relationships with suppliers, customers and other trading partners, systems of production, the physical configuration of machines, and the utilization and development of labour and skills.
Viimeksi kuluneiden 20 vuoden aikana moneteurooppalaisetyrityksetovat investoineet voimakkaasti uuteen tekniikkaan. Tänä aikana tapahtunut laaja tekniikan leviäminen ei kuitenkaan ole hetikään aina merkinnyt tuottavuuden lisääntymistä, ja yhä enemmän onkin näyttöä siitä, ettei uuden tekniikan soveltaminen sinänsä riitä takaamaan tuottavuusetuja.
Organizational change in the IS should therefore ideally consist of a set of closely-related developments in the structure of firms, in production and work processes, in labourand in skill requirements, and in technological systems.
Monet eurooppalaiset yritykset eivät sen vuoksi ole pystyneet merkittävästi parantamaan kilpailuasemaansa.
Here we wish to re-emphasize the importance of considering these developments as a whole, and to voice concerns regarding strategies which focus purely on the implementation of new technologies and ignore their organizational contexts.
Yleinen suuntaus on sen sijaan ollut työjärjestelyjen osittainen muuttaminen ja työn yleisen organisoinnin jättäminen ennalleen.
Such strategies are not only ineffective, they are also very costly.
Onkin väitetty, että eurooppalainen teollisuus ja julkinen valta ovat liian pitkään juuttuneet politiikassaan pikaratkaisujen etsimiseen.
In this context, it is clear that ICTs have the potential to improve innovation processes within organizations.
Kuten edellä on esitetty, puhtaan teknolog ¡si Na visioi Ila tulevaisuuden organisaatiomalleista on selvät rajoituksensa.
To date in Europe, firms and organizations have tended to concentrate on productivity improvements at the level of the shop f loor.
Organisaatiot, jotka ovat sijoittaneet sievoisia summia korkean teknologian järjestelmiin oivaltamatta inhimillisen pääomansa merkitystä, ovat maksaneet erehdyksistään kipeästi.