natgillin/translations-raw huggingface dataset:
CHANGES IN THE NUMBERS OF GIRLS PER 100 BOYS IN UPPER SECONDARY EDUCATION (ISCED 3), 1975-90
MUUTOKSET TYTTÖJEN LUKUMÄÄRÄSSÄ 100:AA POIKAA KOHTI YLEMMÄN TOISEN ASTEEN KOULUTUKSESSA
CHANGES IN THE NUMBERS OF GIRLS PER 100 BOYS IN UPPER SECONDARY GENERAL EDUCATION (ISCED 3), 1985-91
MUUTOKSET TYTTÖJEN LUKUMÄÄRÄSSÄ 100:AA POIKAA KOHTI YLEMMÄN TOISEN ASTEEN YLEISSIVISTÄVÄSSÄ KOULUTUKSESSA (ISCED 3), 1985—91
IN UPPER SECONDARY VOCATIONAL EDUCATION (ISCED 3), 1985-91
MUUTOKSET TYTTÖJEN LUKUMÄÄRÄSSÄ 100:AA POIKAA KOHTI YLEMMÄN TOISEN ASTEEN AMMATILLISESSA KOULUTUKSESSA (ISCED 3), 1985—91 (KAAVIO E6)
United Kingdom: There is no separate secondary vocational education.
Yhdistynyt kuningaskunta: Ei ole olemassa erillistä ylemmän toisen asteen ammatillista koulutusta.
NUMBER OF GIRLS PER 100 BOYS IN UPPER SECONDARY GENERAL EDUCATION, 1992/93
TYTTÖJEN LUKUMÄÄRÄ 100:AA POIKAA KOHTI YLEMMÄN TOISEN ASTEEN YLEISSIVISTÄVÄSSÄ KOULUTUKSESSA, 1992/93
Number of girls 122 124
Tyttöien lukumäärä 122 124
Number of boys 109 436
Yhteensä 231 560
NUMBER OF GIRLS PER 100 BOYS IN UPPER SECONDARY VOCATIONAL EDUCATION, 1992/93
TYTTÖJEN LUKUMÄÄRÄ 100:AA POIKAA KOHTI YLEMMÄN TOISEN ASTEEN AMMATILLISESSA KOULUTUKSESSA,
Number of girls 124 734
Tyttöjen lukumäärä 124 734
Number of boys 142 669
Poikien lukumäärä 142 669
NUMBER OF PUPILS IN SECONDARY GENERAL EDUCATION LEARNING ENGLISH, FRENCH, GERMAN, SPANISH, OR ONE OR MORE FOREIGN LANGUAGES, 1992/93
ENGLANTIA, RANSKAA, SAKSAA, ESPANJAA TAI MUITA VIERAITA KIELIÄ OPISKELEVIEN OPPILAIDEN LUKUMÄÄRÄ TOISEN ASTEEN YLEISSIVISTÄVÄSSÄ KOULUTUKSESSA, 1992/93
Pupils learning German
Englantia opiskelevat oppilaat
Pupils learning Spanish
Espanjaa opiskelevat oppilaat
Pupils learning English
Saksaa opiskelevat oppilaat
Pupils learning French
Ranskaa opiskelevat oppilaat
Pupils learning one or more foreign languages
Yhtä tai useampaa Oppilaat toisen vierasta kieltä asteen yleissivistä­opiskelevat oppilaat vässä koulutuksessa
321 400 not available
321 400 ei saatavissa
NUMBER OF GIRLS OBTAINING AN UPPER SECONDARY EDUCATION QUALIFICATION, 1991 /92
YLEMMÄN TOISEN ASTEEN KOULUTUKSEN SUORITTAVIEN TYTTÖJEN PROSENTTIOSUUS, 1991/92
NUMBER OF GIRLS (PER 100 BOYS) OBTAINING GENERAL UPPER SECONDARY SCHOOL LEAVING CERTIFICATES, 1991/92
TYTTÖJEN LUKUMÄÄRÄ (100:AA POIKAA KOHTI) YLEMMÄN TOISEN ASTEEN YLEISSIVISTÄVÄN OPPILAITOKSEN PÄÄSTÖTODISTUKSEN SAAJISTA, 1991/92
NUMBER OF GIRLS (PER 100 BOYS) OBTAINING VOCATIONAL UPPER SECONDARY SCHOOL LEAVING CERTIFICATES, 1991/92
TYTTÖJEN LUKUMÄÄRÄ (100:AA POIKAA KOHTI) YLEMMÄN TOISEN ASTEEN AMMATILLISEN PÄÄSTÖTODISTUKSEN SAAJISTA, 1991/92
MOVEMENT IN THE NUMBER OF WOMEN PER 100 MEN IN HIGHER EDUCATION (ISCED 5, 6, 7), 1975-90
MUUTOKSET NAISTEN LUKUMÄÄRÄSSÄ 100:AA MIESTÄ KOHTI KORKEA­ASTEEN KOULUTUKSESSA
NUMBERS OF WOMEN IN HIGHER EDUCATION PER 100 MEN (ISCED 5, 6, 7), BY MEMBER STATE, 1992/93
NAISTEN LUKUMÄÄRÄ KORKEA­ASTEEN KOULUTUKSESSA 100:AA MIESTÄ KOHTI (ISCED 5, 6, 7) JÄSENVALTIOITTAIN, 1992/93
HIGHER EDUCATION STUDENTS AS A PERCENTAGE OF ALL PUPILS AND STUDENTS, BY NUTS 1 REGION, 1992/93
NUTS 1 -ALUEITTAIN, 1992/93, (Kartta F1)
Total of pupils/students
Kaikki oppilaat/opisk.
Total of students in higher education
Kaikki opiskelijat korkeaasteen koulutuksessa
FRANCE (EXCLUDING DOM/TOM))
FRANCE (Dom/Tom eivät mukana)
RATES OF PARTICIPATION IN HIGHER EDUCATION, BY AGE AND BY SEX, AND MEMBER STATE, 1992/93
OSALLISTUMINEN KORKEA-ASTEEN KOULUTUKSEEN IÄN JA SUKUPUOLEN MUKAAN JÄSENVALTIOITTAIN, 1992/93 992/93
(Graphs F2 and F5)
(Kaaviot F2 ja F5)
BELGIUM FLEMISH COMMUNITY
BELGIAN FLAAMILAINEN ALUE
Number of students Number of women
Opiskelijamäärä
Number of men
Miesten määrä
Population women
Miesväestö
Population men
Ikä Alle 16 16 17
Number of men
Naisten määrä
Population
Miesten määrä
Population women
Väestö
Population men
Ikä Alle 16
Number of men 8 7
Miesten määrä
Age Under 16 16 17
Ikä Alle 16 16
Population 836 019 817 679 807 674 831 452 858 098 965 478 1 090 833 1 155 667 1 261 877 1 335 258 1 379 675 1 423 865 1 437 922 1 466 266 1 458 035
Väestö 836 019 817 679 807 674 831 452 858 098 965 478 1 090 833 1 155 667 1 261 877 1 335 258 1 379 675 1 423 865 1 437 922 1 466 266 1 458 035
Population women
Naisväestö
Population men
Miesväestö
Number of students Number of women
Naisten määrä
Number of men 0 14
Miesten määrä 0 14
Number ot students Number of women
Naisten määrä
Age Under 16
Ikä Alle 16
AUSTRIA
Naisten määrä
Number of students Number of women
Miesten määrä
Population men
Naisväestö
Age Under 16 16 17
Miesväestö
Number of men 0 0 3 38 2 165 3 177 4 264
Miesten määrä 0 0 3 38
HIGHER EDUCATION STUDENTS BY FIELD OF STUDY AND BY MEMBER STATE, 1992/93
KORKEA-ASTEEN OPISKELIJAT ALOITTAIN JA JÄSENVALTIOITTAIN, 1992/93
(Graphs F6 and F7)
(Kaaviot F6 ja F7)
Humanities, Social sciences religion,
Hum. tiet., Yhteiskunta­usk.. teologia, tieteet
Engineering, architecture
Tekniikka, arkkitehtuuri taideaineet tietojenkäsit­tely
NUMBER OF WOMEN STUDENTS IN HIGHER EDUCATION, BY AREA OF STUDY AND BY MEMBER STATE, 1992/93
ALOITTAIN JA JÄSENVALTIOITTAIN, 1992/93
Women
Yht Naiset
SOCIAL SCIENCES
YHTEISKUNTATIETEET
NATURAL SCIENCES
LUONNONTIETEET 5,
MATHEMATICS, COMPUTER SCIENCES
MATEMATIIKKA, TIETOJENKÄSITTELY
MEDICAL SCIENCES
LÄÄKETIEDE
ENGINEERING, ARCHITECTURE
TEKNIIKKA, ARKKITEHTUURI
NUMBER OF HIGHER EDUCATION STUDENTS STUDYING IN ANOTHER MEMBER STATE OF THE EUROPEAN UNION, BY NATIONALITY, 1992/93
KANSALAISUUDEN MUKAAN, 1992/93 (Kaavio F9)
NUMBERS OF NON­NATIONAL STUDENTS IN HIGHER EDUCATION, BY NUTS 1 REGION, 1992/93
ULKOMAISTEN OPISKELIJOIDEN PROSENTTIOSUUS KORKEA­ASTEEN KOULUTUKSESTA
(Map F2)
NUTS 1 ­ALUEITTAIN, 1992/93 (Kartta F2)
FRANCE (EXCLUDING DOM/TOM)
FRANCE (Dom/Tom eivät mukana)
WOMEN HIGHER EDUCATION GRADUATES, BY MEMBER STATE, 1991/92
KORKEAKOULUTETUT NAISET JÄSENVALTIOITTAIN, 1991/92
Men
Naiset Miehet
HIGHER EDUCATION GRADUATES, BY FIELD OF STUDY AND BY MEMBER STATE, 1991/92
VALMISTUNEET ALOITTAIN JA JÄSENVALTIOITTAIN, 1991/92
Humanities, religion, theology, fine arts
Hum. tiet., usk., teologia, taideaineet
Mathematics, computer sciences
Matematiikka, tietojenkäsittely­oppi
Engineering, architecture
Tekniikka, arkkitehtuuri
SOURCES: (Graphs 12, 13, 14, 17, 18, 19 and 110)
LÄHTEET: (Kuviot 12, 13, 14, 17, 18, 19 ja 110)
Federal Statistical Office.
Liittovaltion tilastovirasto.
Data for 1985 on the Kindergärten are taken from the Jugendhilfestatistik 1986.
Lastentarhoja (Kindergärten) koskevat tiedot vuodelle 1985 on saatu tilastosta Jugendhilfestatistik 1986.
Ministry of Education and Religious Affairs, European Union Directorate, Section C Eurydice.
Opetus­ ja uskontoasioiden ministeriö, Euroopan unionin osasto, osasto C EURYDICE.
Data for 1970, 1980 and 1985 are taken from the Statistical Yearbooks for 1989 and 1991, Unesco, Paris, as are the data on secondary technical and higher education.
Vuosien 1970, 1980 ja 1985 tiedot on saatu julkaisuista Statistical Yearbook 1989 ja 1991, Unesco, Pariisi, samoin kuin toisen asteen teknistä koulutusta ja korkea­asteen koulutusta koskevat tiedot.
Centro de Investigación y Documentación Educativa, Ministry of Education and Science. Instituto Nacional de Estadística.
Centro de Investigación y Documentación Educativa, opetus­ ja tiedeministeriö. Instituto Nacional de Estadística.
Data for 1975, 1980, 1985 and 1990 on feminization at higher education level (university and non­university) are taken from the Statistical Yearbooks for 1989 and 1991, Unesco, Paris.
Vuosien 1975, 1980, 1985 ja 1990 tiedot naisistumisesta korkea­asteella (yliopistot ja ei­yliopistot) on saatu julkaisuista Statistical Yearbook 1989 ja 1991, Unesco, Pariisi.
Ministry of Education, Servizio Statistico.
Opetusministeriö, Servizio Statistico.
Ministry of Education. Service des Statistiques et des Etudes Economiques (STATEC).
Opetusministeriö.
Ministry for the Civil Service.
Hallintoministeriö.
The 1990 data on the primary level are taken from the Eurostat publication Education in the European Union, Statistics and Indicators, Luxembourg, 1995.
Vuoden 1990 perusastetta koskevat tiedot on saatu EUROSTAT­julkaisusta Education in the European Union, Statistics and Indicators, Luxemburg, 1995.
The 1980 data on higher.education are taken from the Statistical Yearbooks for 1989 and 1990, Unesco, Paris. Statistics Finland, OECD.
Vuoden 1980 tiedot korkeakoulutuksesta on saatu julkaisuista Statistical Yearbook 1989 ia 1990, Unesco, Pariisi.
Eurydice Finland, National Board of Education.
EURYDICE Finland, opetushallitus.
Ministry of Education and Statistics Sweden.
Opetusministeriö ja tilastokeskus.
PUPILS AS A PERCENTAGE OF TOTAL POPULATION, 1992/93 (TABLEI2)
KOULULAISTEN OSUUS KOKO VÄESTÖSTÄ PROSENTTEINA, 1992/93
* Provisional data.
Lähde: EUROSTAT. * Ennakkotieto.
Secondary general, technical and vocational
Toinen aste yleissivistävä, tekni­nen ja ammatillinen
Upper secondary general (HHX andHTX not included;
Ylempi toinen aste yleissivistävä (HHX ja HTX eivät mukana,)
Lower secondary Upper secondary
Alempi toinen aste Ylempi toinen aste
Germany: All types of schools at secondary level.
Saksa: Kaikki toisen asteen koulut.
MOVEMENT IN PERCENTAGE OF WOMEN TEACHERS IN NURSERY, PRIMARY, SECONDARY AND HIGHER EDUCATION, PUBLIC AND PRIVATE COMBINED, 1965­93 (GRAPHS I3 AND I4)
KAIKKI KOULUTUSASTEET, JULKINEN JA YKSITYINEN SEKTORI, 1965—93
B ni Pre­school + primary Secondary general,
Toinen aste yleissivistävä, tekninen ja ammatillinen
Lower and upper secondary
Alempi ja ylempi toinen aste
Higher non­university + university
Korkea­aste ei­yhopistot + yliopistot
Secondary technical
Toinen aste tekninen
Higher non­university + university
Korkea­aste. ei yliopistot + yliopistot
Pre­school Primary Secondary qeneral Secondary technical Hiqher non­university University
Esiopetus Perusaste Toinen aste yleissivistävä Toinen aste tekninen Korkea­aste. ei yliopistot Yliopistot
Secondary qeneral Secondary technical Hiqher non­university University
Esiopetus Perusaste Toinen aste yleissivistävä Toinen aste tekninen Korkea­aste. ei yliopistot Yliopistot
Pre­school Primary Secondary qeneral Secondary technical Hiqher non­university University
Toinen aste yleissivistävä Toinen aste tekninen Korkea-aste, ei yliopistot Yliopistot
Secondary technical Hiqher nonuniversity University
NL Esiopetus Perusaste Toinen aste yleissivistävä Toinen aste tekninen Korkea-aste, ei yliopistot opistot
Preschool peruskoulu/qrundskola Upper secondary general Upper secondary technical
Ylempi teinen aste ammat.
Upper secondary general + upper secondary technical
Ylempi toinen aste yleissiv. + ylempi toinen aste tekninen
Hiqher nonuniversity University
Korkea-aste, ei yliopistot Yliopistot
University
Yliopistot
Public only. Fulltime only
¡Vain julkiset + vain päätolm.
Greece, Spain and Portugal: Figures marked with an asterisk are taken from the Unesco or Eurostat publications (See Sources for individual references.)
Kreikka, Espanja ja Portugali: Tähdellä merkityt tiedot ovat Unescon tai EUROSTATin julkaisuista (katso lähteet).
WOMEN HAVE FAR FEWER HEADSHIPS
NAISIA VÄHÄN JOHTOASEMISSA
(Graphs 15 and 16)
(Kuviot 15 ja 16)
SECONDARY EDUCATION
TOINEN ASTE
Men and women
Naiset ja miehet
BY AGE BAND, PUBLIC AND PRIVATE SECTORS COMBINED, 1965-93
MUUTOKSET OPETTAJIEN IKÄRYHMÄJAKAUMASSA PERUS- JA TOISELLA ASTEELLA, JULKINEN JA YKSITYINEN SEKTORI YHDESSÄ, 1 965—93
(Graphs I7, I8, I9 and 110)
(Kuviot I7, I8, I9 ja 110)
Secondary education
Toinen aste
CONTACTUAL WORKING TIME AND ANNUAL NUMBER OF TEACHING HOURS BY LEVEL OF EDUCATION, 1992/93 (GRAPH J1)
SOPIMUKSEN MUKAINEN KOKONAISTYÖAIKA JA VUOSITTAINEN OPETUSAIKA KOULUTUSASTEITTAIN, 1992/93 992/93
Annual number of school days
Koulupäivät vuodessa
Number of school weeks according to calendar of holidays (calculation)
Vuosittaiset koulupäivät jaettuna
Number of teaching weeks, excluding public holidays
Opetusviikkojen lukumäärä, yleiset vapaapäivät pois lukien viikoittaisilla työpäivillä
Annual number of school days divided by weekly number of school days
Yleiset vapaapäivät, jotka on laskettu vuosittaisiin koulupäiviin
Number of pubic holidays included in the annual total of school days including public holidays excluding public holidays
Kouluviikkojen lukumäärä lomakalenterin mukaan (laskelma) sisältää yleiset vapaat ei sisällä yleisiä vapaita noin 37
IRL (primary) IRL (secondary)
F IRL ;perus) IRL (toinen aste)
Source: Eurydice.
0 Lähde: EURYDICE.
RETAIL PRICE INDEX (1985 = 100)
VÄHITTÄISHINTAINDEKSI (1985 = 100)
GDP AT CURRENT PRICES IN NATIONAL CURRENCIES
BKT NYKYHINTOINA KANSALLISENA VALUUTTANA
(Graphs J5, J6 and J7)
(Kuviot J5, J6ja J7)
Source: OECD, National Accounts, detailed tables: 1964-81 (1983 ed.); 1981-93 (1995 ed.).
Lähde: OECD, National Accounts, eritellyt taulukot: 1964—81 (1983 painos): 1981—93 (1995 painos).
GDP is expressed in millions except for Spain and Italy where it is in billions (thousands of millions).
BKT ilmaistaan miljoonina, paitsi Espanjassa ja Italiassa, joiden kohdalla se ilmoitetaan miljardeina (tuhansina miljoonina).
POPULATION (THOUSANDS)
KOKONAISVÄESTÖ (TUHATTA)
(Graphs J5, J6 and J7)
(Kuviot J5, J6 ja J7)
MOVEMENT OF MINIMUM AND MAXIMUM SALARIES IN NATIONAL CURRENCIES BY LEVEL OF EDUCATION
VÄHIMMÄIS- JA ENIMMÄISPALKKOJEN KEHITYS KANSALLISENA VALUUTTANA KOULUTUSASTEITTAIN
Upper sec. vocational
Ylempi toinen, amm.
Upper sec. vocationa
Ylempi toinen, amm.
Minimum salary 36 132 Primary 41 544 Lower secondary 43 692 Upper sec. general 43 692 Upper sec. vocational Maximum salary 64 452 Primary 71 724 Lower secondary 95 952 Upper sec. general 95 952 Upper sec. vocational
95 952 Ylempi toinen, yleinen
Minimum salary 32 970 51 436 96 264 139 076 178 682 265 356 Primary 34 650 54 390 104 076 150 080 192 514 265 356 Lower secondary 42 966 68 012 115 248 165 676 212 282 293 048 Upper sec. qeneral
293 048 Ylempi toinen, yleinen
Primary Lower secondary
Alempi toinen aste
121 086 177 226 293 160 424 389 537 257 711 900 Upper sec. general 85 645 129 171 211 641 312 168 396 319 528 115 Upper sec. vocational
711 900 Ylempi toinen, yleinen
Minimum salary 1 794 854 Primary 2 555 711 Lower secondary 2 555 711 Upper sec. general Upper sec. vocational Maximum salary 4 669 204 Primary 5 345 521 Lower secondary 5 345 521 Upper sec. general Upper sec. vocational
5 345 521 Ylempi toinen, yleinen
96 500 Upper sec. general 78 000 Upper sec. vocational Maximum salary
Ylempi toinen, amm.
72 000 110 000 173 125 Upper sec. qeneral 76 000 110 000 173 125 Upper sec. vocational
173 125 Ylempi toinen, yleinen
Gross annual salary is defined as the amount paid by the employer in a year, including bonuses, increases, and allowances such as those for the cost of living, 13th month (where applicable), and holidays etc., minus the employer's social security and pension contributions.
Bruttopalkka vuodessa on se summa, jonka työnantaja maksaa vuodessa, ja siihen kuuluvat bonukset, korotukset sekä hyvitykset, kuten elinkustannushyvitys, 13. kuukauden palkka (jos sitä sovelletaan) ja lomakorvaukset: siitä on vähennetty työnantajan sosiaaliturva­ ja eläkemaksut.
Salary figures are based on the case of a teacher who is (a) single, with no children, and (b) living in the capital.
Palkat perustuvat sellaisen opettajan ansioihin, joka on (a) naimaton ja lapseton ja (b) asuu pääkaupungissa.
Minimum salary is the salary received by teachers with the above characteristics at the start of their career, after completing their education, initial training and period of probation.
Vähimmäispalkka on palkka, jota maksetaan edellä kuvatuille opettajille heidän uransa alussa, kun he ovat suorittaneet vaadittavan koulutuksen ja mahdollisen koeajan.
Maximum salary is the salary received by teachers with the above characteristics at the end of their career, i.e. in their last year before retirement.
Enimmäispalkka on palkka, jota maksetaan edellä kuvatuille opettajille heidän uransa lopussa, eli viimeisenä vuotena ennen eläkkeelle jäämistä.
IN THE
VUOSINA
Lower secondary
Alempi toinen aste
Upper secondary (general)
Ylempi toinen aste (yleissivistävä)
Upper secondary (vocational)
Ylempi toinen aste (ammatillinen)
Upper secondary (general)
Ylempi .öinen aste (yleissivistävä)
Upper secondary (vocational) f
Ylempi toinen aste (ammatillinen)
SOURCES
LÄHTEET
Data from Eurostat labour force survey for Graphs C5, E20 and F10.
Tiedot kuvioissa C5, E20 ja F10 EUROSTATin työvoimatutkimuksesta.
Austria: Austrian Central Statistics Office.
Itävalta: Keskustilastovirasto.
Finland: Statistics Finland, The supplementary labour force survey, autumn 1993.
Suomi: Tilastokeskus, Työvoiman vuosihaastattelu, syksy 1993.
CEDEFOP. - Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 1995. - 464 p. -ISBN 92-826-9319-8.
— Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 1995. 464 s — ISBN 92-826-9319-8.
- Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 1995. - 373 p. -ISBN 92-827-0103-4.
— Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 1995. 373 s. — ISBN 92-827-0103-4.
Højere Forberedelseseksamen (higher preparatory examination) Erhvervsuddannelser (vocational education) Højere Handelseksamen (higher commercial examination) Højere Teknisk Eksamen (higher technical examination)
Højere Forberedelseseksamen (korkea­asteen valmistava tutkinto) Erhvervsuddannelser (ammatillinen koulutus) Højere Handelseksamen (korkea­asteen kaupallinen tutkinto) Højere Teknisk Eksamen (korkea­asteen teknillinen tutkinto)
Techniki Epaggelmatiki Skoli (technical-vocational school) Panepistimio/Anotati Skoli (higher university education) Technologiko Ekpedeutiko Idryma (higher technological education)
Techniki Epaggelmatiki Skoli (teknillis­ammatillinen koulu) Panepistimio/Anotati Skoli (korkea­asteen yliopistokoulutus) Technologiko Ekpedeutiko Idryma (korkea­asteen teknillinen koulutus)
Bachillerato Unificado Polivalente (general education at upper secondary level) Curso de Orientación Universitaria (one-year university orientation course)
Bachillerato Unificado Polivalente (ylemmän toisen asteen yleissivistävä koulutus) Curso de Orientación Universitaria (yliopistoon orientoiva yhden vuoden kurssi)
This second edition of the report 'Key data on education in the European Union, 1995 has been produced thanks to the contribution of the following persons:
Tämä toinen painos raportista "Avaintietoja koulutuksesta Euroopan unionissa, 1995" on laadittu seuraavien henkilöiden avustuksella:
At the European Unit of EURYDICE Scientific coordination of the document
Euroopan EURYDICE-yksikkö Raportin tieteellinen koordinointi
Drafting of the dossier on teachers
Opettajia koskevan aineiston luonnostelu
Translation and revision of English version
Suomenkielisen version käännös ja tarkistus
Coordination of printing
Painamisen koordinointi
The following provided support in the preparation of the first part
Seuraavat henkilöt ovat avustaneet ensimmäisen osan työstämisessä
Hans Luyten, University of Twente, Netherlands Annick Sacré, University of Liège, Belgium
Hans Luyten, Twenten yliopisto, Alankomaat Annick Sacré, Liegen yliopisto, Belgia
Price (excluding VAT) in Luxembourg: ECU 25
Hinta (ilman alv:a) Luxemburgissa: 25 ecua
Page 2
2. oppitunti:
Page 3
Uusi luokkahuone
Introduction c
4. oppitunti:
The information society, with all its equipment, language and promise is enveloping society at an increasing rate and transforming our work and lives.
Työnteko - pysyyköhän se entisenlaisena?
While children are fascinated by it, their parents are sometimes apprehensive.
Luettelo kansallisista toimistoista - koulujen väliset kumppanuudet (Comenius, osa 1)
However, no matter how complex information technology may seem, or how extravagant its claims, it is still only a tool to be used for the enhancement of society.
Tämä käsikirja lähetetään yhdessä Eksyksissä virtuaalimaailmassa -videon kanssa, ja sen tarkoituksena on auttaa opettajia ja oppilaita tutustumaan tieto- ja viestintätekniikan tarjoamiin uusiin mahdollisuuksiin.
Its impact will depend on how we exploit it and this presupposes that we can understand it.
Se on suunniteltu erityisesti 10-12-vuotiaille oppilaille.
The challenge facing schools is therefore to prepare students for the age of electronic information.
Kiitokset Esitämme kiitoksemme seuraaville heidän avustaan tämän tekstin valmistelussa: opettajat, jotka antoivat apuaan opettajien ohjekirjan kehittämisessä; koulut, jotka testasivat moduulin;
The aim of the Lost in Cyberspace programme is to assist teachers in this task.
Euroopan komission henkilöstö (Pääosasto XXII - Opetus-, koulutus- ja nuorisoasiat; Pääosasto XIII - Tietoliikenne, informaatiomarkkinat ja tutkimuksen hyväksikäyttö), joka avusti projektia yleismielessä; suunnittelu: DBA Publications Limited, Blackrock, Co. Dublin.
However, the global figures for the European Union should be interpreted carefully considering that there are important discrepancies between the North and the South of Europe in terms of equipment.
Opettajien käsikirjan teksti: Arthur O'Loan, Agtel Communications, 37/39 Fitzwilliam Sq., Dublin 2, Irlanti.
Table 1 Percentage or nomes wiin computers ana moaems.
Näin ollen kouluihin kohdistuva haaste on valmentaa oppilaat sähköviestinnän aikakaudelle.
United States
Taulukko 1.
Computers
Yhdysvallat 27%
15% have a reduced fear of failure, greater thought stimulation and more inclination towards reading and writing.
15% lukemiseen ja kirjoittamiseen lisääntyy.
There is also increased teacher satisfaction, and not just amongst the younger more technology-oriented teachers.
Opettajien tyytyväisyys lisääntyy myös, eikä vain nuorempien teknologiaan perehtyneiden opettajien joukossa.
Those teachers over 45 are just as fast to adopt it into their classrooms.
Yli 45-vuotiaat opettajat omaksuvat tietotekniikan luokkahuoneisiinsa aivan yhtä nopeasti.
Information technology is the fastest growth market in consumer products.
Tietotekniikan määrän kasvu kuluttajatuotemarkkinoilla on nopeaa.
So if homes are starting to take advantage of the information society, how are schools faring?
Siispä kotien alkaessa käyttää hyväkseen tietoyhteiskuntaa, miten käy koulujen?
In 1994 there were 3 computers per 100 students in the Netherlands, 11 in the UK, and in the US 49% of post-primary schools and 30% of primary schools were connected to the Internet.
Vuonna 1994 Alankomaissa oli 3 mikroa/100 oppilasta ja Isossa-Britanniassa 11.
A growing number of schools in Europe are being offered free connection to the Internet.
USA:ssa oli Internet yhteys 40 %:ssa yläasteista ja 30 %:ssa ala-asteista.
What about the educational impact of Information Technology?
Yhä useampiin Euroopan kouluihin on tarjolla nyt maksuton Internet-yhteys.
As a teaching tool, information technology can enhance the learning process.
Tietotekniikka voi opetusvälineenä parantaa oppimisprosessia.
Its use encourages active participation by the students in exploring its potential, while at the same time assisting in their ongoing intellectual development.
Sen käyttö kannustaa oppilaita osallistumaan aktiivisesti mahdollisuuksien tutkimiseen, samalla kun se edistää jatkuvaa henkistä kehitystä.
Research and in-school experience show that using information technology adds an exciting new dimension to the school experience for students.
Tutkimukset ja koulujen omat kokemukset osoittavat, että tietotekniikan käyttö lisää uuden ja jännittävän ulottuvuuden oppilaiden koulunkäyntiin.
Multimedia applications have a very positive effect on all learners, but the slower students make a disproportionate advance, as they are not threatened by their peers,
Multimediasovelluksilla on hyvin myönteinen vaikutus kaikkiin opissa oleviin, mutta hitaampiin oppilaisiin sen edullinen vaikutus on vertaansa vailla, koska luokkatoverit eivät ole heidän uhkanaan,
In summary, the infrastructure is there and developing rapidly.
Yhteenvetona voidaan sanoa, että tietotekniikan perusrakenne on valmiina ja kehittyy nopeasti.
Students enjoy and benefit from using the technology.
Oppilaat käyttävät tietotekniikkaa mielellään ja hyötyvät siitä.
The challenge for teachers is to fuse the students' motivation to use the technology with the educational goals of the teaching programme.
Opettajien haasteena on yhdistää oppilaiden motivaatio käyttää tekniikkaa ja opetusohjelman \ kasvatusopilliset päämäärät.