natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this way, one could try to construct a very rough and very imperfect indicator of changes in welfare.
Tällä tavoin voitaisiin yrittää hyvin karkean ja hyvin epätäydellisen hyvinvoinnin muutosten osoittimen rakentamista.
However, welfare has many dimensions, most of which are best not expressed in monetary terms.
Hyvinvoinnilla on kuitenkin monia ulottuvuuksia, joista useimpia on parempi olla ¡Imaisematta rahassa.
A better solution for measuring welfare is therefore to use, for each dimension, separate indicators and units of measure ment.
Parempi ratkaisu hyvinvoinnin mittaamiseen on sen vuoksi käyttää jokaiseen ulottuvuuteen erillisiä osoittimia ja mittausyksiköltä.
The indicators could be, for example, infant mortality, life expectancy, adult literacy and national income per capita.
Osoittimia voisi­vat olla esimerkiksi lapsikuolleisuus, odotetta­vissa oleva elinikä, aikuisten lukutaito ja kan­santulo henkeä kohti.
These indicators could be incorporated in a satellite ac count.
Nämä osoittimet voi­daan sisällyttää satelliittitiliin.
a) production within households can most easily be described in terms of hours allocated to the alternative uses; b) education can be described in terms of type of education, the number of pupils, the average number of years of education be fore obtaining a diploma, etc.;
a) kotitalouksien piirissä tapahtuvaa tuotanto­toimintaa voidaan helpoimmin kuvata tun­tien jakautumisella vaihtoehtoisiin käyttö­tarkoituksiin; b) koulutusta voidaan kuvata koulutuslajeit­tain, oppilaiden lukumäärän mukaan, tut­kinnon suorittamiseen keskimäärin käytet­tyjen koulutusvuosien mukaan jne;
In order to attain a consistent, internationally compatible framework, administrative con cepts are not employed in the ESA.
Jotta saataisiin aikaan yhdenmukainen, kan­sainvälisesti yhteensopiva kehikko, EKT:ssa ei käytetä hallinnollisia käsitteitä.
However, for all kinds of national purposes, obtaining figures based on administrative concepts can be very useful.
Erilaisia kansal­lisia tarkoituksia varten hallinnollisiin käsittei­siin pohjautuvien tietojen hankkiminen saattaa kuitenkin olla hyvin hyödyllistä.
For example, for estimating tax revenues statistics of taxable income are re quired.
Esimerkiksi ve­rotulojen arvioimiseen tarvitaan tilastoja vero­tettavista tuloista.
These statistics can be provided by making some modifications to the national accounts statistics.
Nämä tilastot voidaan tuot­taa tekemällä joitakin muutoksia kansan­talouden tilinpidon tilastoihin.
c) the effects of pollution are best described in terms of changes in the number of living species, the health of the trees in the forest, the volume of refuse, the amounts of carbon-monoxide and radiation, etc.
c) saastumisen vaikutusta kuvataan parhaiten eliölajien lukumäärässä tapahtuneiden muutosten, metsän puiden terveyden, jät­teiden määrän, hiilimonoksidin määrän ja säteilyn määrän jne. perusteella.
The satellite accounts offer a possibility to link such statistics in nonmonetary units to the standard national accounts framework.
Satelliittitilit tarjoavat mahdollisuuden yhdistää sellaiset ei­rahamääräisten yksiköiden tilastot kansantalouden tilinpidon standardikehik­koon.
The linkage is possible by using for these non-mon a) the concept of inflation used for increasing pensions, unemployment benefits or compensation of employees for civil servants;
Kytkeminen on mahdollista käyttämällä näissä ei­rahamääräisissä tilastoissa niin suures­sa määrin kuin mahdollista standardikehikossa käytettyjä luokituksia, esim. kotitaloustyyppi­luokitusta tai toimialaluokitusta.
GENERAL FEATURES eurostat b) the concepts of taxes, social contributions, government and the collective sector used in discussing the optimal size of the collec­tive sector; extra clarifications and also added in some specific instances the criterion that the sales of a market producer should cover at least 50% of the produc­tion costs (see Table 3.1 ); c) the concept of 'strategic' sectors/industries used in national economic policy or the economic policy of the EU;
d) 'yritysinvestointien' käsite, jota käytetään kansallisessa talouspolitiikassa.
(2) the ESA specifies concrete recording thresholds, e.g. for recording small tools and appliances devices as intermediate consumption; d) the concept of 'business investments' used in national economic policy.
Standardikehikko ja sen pääsuureet eivät ku­vaa hyvinvoinnin muutoksia. Voidaan laatia laajennettuja tilejä, jotka sisältävät myös las­kennallisia rahamääräisiä arvoja, esim.:
Satellite accounts or simple supplementary tables could meet such, usually specifically national, data needs.
Satelliittitilit tai yksinkertaiset I ifisätau lu kot saat­taisivat tyydyttää tällaisia yleensä erityisesti kansallisia tietotarpeita.
The 1995 ESA and the 1993 SNA
EKT 1995 ja SNA 1993 a) kotitalous­ ja henkilökohtaiset palvelut, jot­ka on tuotettu ja kulutettu saman kotitalou­den piirissä;
(4) the ESA makes explicit reference to spe­cific institutional arrangements in the EU, such as the INTRASTAT system for recording intra-EU flows of goods and the contributions by the Member States to the EU;
b) vapaa­ajassa tapahtuneet muutokset; c) kaupunkimaisen elämän hyvät ja huonot puolet; d) henkilöiden välisen tulonjaon epätasaisuus.
The ESA (the 1995 ESA) is fully consistent with the revised System of National Accounts (the 1993 SNA), which provides guidelines on na­tional accounting for all countries throughout the world.
EKT (EKT 1995) on täysin yhdenmukainen uu­distetun kansantalouden tilinpitojärjestelmän (SNA 1993) kanssa, joka antaa kansantalouden tilinpidon ohjeet maailman kaikille maille.
Nevertheless, there are several dif­ferences between the 1995 ESA and the 1993 SNA: a) differences in presentation, e.g.:
Siitä huolimatta EKT 1995:n ja SNA 1993:n välillä on useita eroja: a) erot esitystavassa, esim.:
(5) the ESA contains EU-specific classifica­tions, e.g.: CPA for products and NACE rev. 1 for industries (specific but har­monised with the corresponding UN classifications);
Niissä voidaan myös uudelleen luokitella vali­tettavien välttämättömyyksien (esim. puolus­tus) kulutusmenot välituotekäytöksi, toisin sa­noen kielteisesti hyvinvointiin vaikuttaviksi.
(6) the ESA contains an additional classifi­cation for all external transactions: they should be divided into those between residents of the EU and those with resi­dents from outside the EU.
Samoin tulvien ja muiden luonnonkatastrofien aiheuttamat vahingot voitaisiin luokitella väli­
(1) in the ESA there are separate chapters on transactions in products, distributive transactions and financial transactions.
(1) EKT:ssa on eri luvut tuotanto­, jako­ ja rahoitustaloustoimista. Sitä vastoin SNA:ssa nämä taloustoimet on selitetty seitsemässä tilien mukaan järjestetyssä
In contrast, in the SNA these transac­tions are explained in seven chapters arranged by account, e.g. chapters on the production account, the primary distribution of income account, the capital account and the Rest of the World account;
YLEISPIIRTEET eurostat luvussa, esim. luvut tuotantotuista, ensitulon jakotilistä, pääomatilistä ja ulkomaiden tilistä.
The ESA can be more specific than the SNA, because the ESA primarily applies to the EU Member States.
EKT voi olla täsmällisempi kuin SNA, koska EKT:a sovelletaan pääasiassa EU:n jäsenmaihin.
For the data needs of the EU, the ESA should also be more specific.
EU:n tietotarpeita varten EKT:n tulisi myös olla selkeämpi.
The 1995 ESA and the 1970 ESA
EKT 1995 ja EKT 1970
(2) the ESA describes a concept by provid­ing a definition and a listing of what is included and what is excluded.
(2) EKT kuvaa käsitettä tarjoamalla määritelmän ja luettelon siitä, mitä luetaan mukaan ja mitä ei lueta.
The SNA describes concepts usually in more general terms and endeavours also to explain the rationale behind the con­ventions adopted;
SNA kuvaa käsitteitä tavallisesti yleisemmin termein ja pyrkii myös selittämään tehtyjen so pimusten taustalla olevia perusteita.
The 1995 ESA differs in scope as well as in concepts from the 1970 ESA.
EKT 1995 eroaa sekä laajuudeltaan että käsitteiltään EKT 1970:sta.
Most of these differences correspond to differences between the 1968 SNA and 1993 SNA.
Useimmat näistä eroista vastaavat 1968 SNA:n ja 1993 SNA:n välisiä eroja.
Some of these major differences in scope are: a) the inclusion of balance sheets;
a) varallisuustaseiclen mukaan ottaminen;
(4) the SNA also contains a chapter on satellite accounts.
(4) SNA sisältää luvun myös satelliittitileistä.
b) the ESA concepts are in several instances more specific and precise than those of the SNA, e.g.: b) the inclusion of other changes in assets accounts, i.e. the introduction of the con­cepts other changes in volume, nominal holding gains and real holding gains; c) the introduction of a subsectoring of house­holds; d) the introduction of a new concept of final consumption: Actual Final Consumption;
b) E KT: n käsitteet ovat useissa tapauksissa sel vempiä ja täsmällisempiä kuin SNA:n, esim.: b) varojen muiden muutosten tilien mukaan ottaminen, so. sellaisten käsitteiden kuin muutvolyyminmuutokset, nimelliset hallussapitovoitot ja reaaliset hallussapitovoitot; c) kotitalouksien alasektoreiden käyttöönotto; cl) uuden kulutus-käsitteen käyttöönotto: to dellinen kulutus; e) uuden hinnoilla korjatun tulo-käsitteen käyttöönotto: reaalinen käytettävissä oleva kansantulo; f) ostovoimapariteetit-käsitteen käyttöönotto.
(1) the SNA does not contain very precise definitions on the distinction between market, for own final use and other nonmarket for institutional units, local KAUs and their outputs.
(1) SNA ei sisällä tarkkoja määritelmiä markkinatuotannon, tuotannon omaan loppukäyttöön ja muun markkinattoman tuotannon välisistä eroista institutionaalisille yksiköille, paikallisille toimialayksiköille tai niiden tuotoksille.
This implies that in this respect the valuation of out­put and the classification by sectors are not defined sufficiently precisely.
Tämä merkitsee sitä, että tuotoksen ar vottamista ja luokittelua sektoreittain ei ole määritelty tässä suhteessa riittävän tarkasti.
The ESA has therefore introduced several e) the introduction of a new price-adjusted income concept: real national disposable income;
e) rahoitusleasing-käsite on otettu käyttöön (SNA 1968 ja EKT 1970 sisälsivät ainoastaan käyttöleasing-käsitteen);
THE ESA AS A SYSTEM f) the inclusion of the concept of purchasing power parities.
Nämä viisi sektoria muodostavat yhdessä koko kansantalouden.
Some of the major differences in concepts are:
Paikalliset toimialayksiköt ja toimialat
The main features of the system are: a) statistical units and their groupings; b) flows and stocks; c) the system of accounts and the aggregates; a) literary-artistic work (writing books, composing music) is now regarded as production; payments for literary-artistic work are therefore payments for services and not property income; d) the inputoutput framework.
c) tilien ja kokonaissuureiden järjestelmä d) panos-tuotoskehikko.
Statistical units and their groupings8
Tilastoyksiköt ja niiden ryhmittelyt(8
b) the valuation of the output of insurance services has changed in some respects, e.g. the revenues from the investment of technical reserves are now also taken into ac count in valuing the output of nonlife in surance;
Paikallinen TAY ryhmittelee kaikki insti tutionaalisen yksikön tuottajina toimivat osat, jotka sijaitsevat yhdessä tai läheisesti sijaitsevissa paikoissa ja jotka vaikuttavat toiminnan harjoittamiseen NACE Rev. 1:n luokkatasolla (4numerotaso).
A characteristic feature of the system is the use of two types of unit and two ways of subdividing the economy which are quite different and serve separate analytical purposes.
Järjestelmälle ominainen piirre on kahden tyyppisten yksiköiden käyttö ja talouden jakaminen kahdella tavalla, jotka ovat aivan erilaisia ja sopivat erilaisiin analyyttisiin tarkoituksiin. siin.
c) more detailed treatment of trade and transport margins; d) the introduction of chain linking for calculating constant prices;
Tulojen, menojen ja rahoitusvirtojen sekä varallisuustaseiden kuvaamiseksi järjestelmä ryhmittelee institutionaaliset yksiköt sektoreihin niiden pääasiallisen toiminnan, käyttäytymisen ja tavoitteiden perusteella.
In order to describe income, expenditure and financial flows, and balance sheets, the system groups institutional units into sectors on the basis of their principal functions, behaviour and objectives.
Periaatteessa paikallisia toimialayksiköitä on kirjattava niin monta kuin on sivutoimintoja; jos kuitenkaan ei ole käytettävissä laskentaasiakirjoja, jotka olisivat välttämättömiä sellaisten toimintojen kuvaamiseksi, paikallinen toimialayksikkö voi sisältää yhden- tai useammanlaista sivutoimintaa.
In order to describe processes of production and for inputoutput analysis, the system groups local kind-of-activity units (local KAUs) into industries on the basis of their type of activity.
Tuotantoprosessien kuvausta ja panos-tuo-tosanalyysiä varten, järjestelmä ryhmittelee paikalliset toimialayksiköt (paikalliset TAY:t) toi mialoiksi niiden toiminnan lajin perusteella.
An activity is characterised by an input of products, a production process and an out put of products.
Toiminnalle ovat ominaista panoksena käytetyt tuotteet, tuotantoprosessi ja tuotoksena syntyvät tuotteet.
Institutional units and sectors g) capital consumption should also be re corded for infrastructure! works of govern ment (roads, dikes, etc.);
Institutionaaliset yksiköt ja sektorit
h) identification of new financial instruments, such as repurchase agreements, and derivative financial instruments such as options.
Institutionaaliset yksiköt ovat taloudellisia yksi köitä, jotka voivat omistaa tavaroita ja varoja,
c) a clear choice in favour of valuing output at basic prices (the 1970 ESA, the 1968 SNA and the 1993 SNA also accept valuation at producer's prices);
Institutionaalisten yksiköiden ja paikallisten toimialayksiköiden (TAY) välillä vallitsee hierarkkinen suhde.
Each sector is also divided into subsectors. The system makes provision for a complete set of flow accounts and balance sheets to be compiled for each sector, and subsector if desired, as well as for the total economy.
Institutionaalinen yksikkö si sältää yhden tai useampia paikallisia loimialayksikköitä; paikallinen TAY kuuluu yhteen ja vain yhteen institutionaaliseen yksikköön. köön.
See chapter 2., 'Units and groupings of units'.
Katso lukua 2. "Yksiköt ja yksiköiden ryhmittelyt".
GENERAL FEATURES
YLEISPIIRTEET eurostat
Local kind-of-activity units and industries
Virrat ja varannot
are included only in so far as they are engaged in transactions with resident institutional units.
Järjestelmään sisältyy kahta eri perustyyppiä olevia tietoja: virta- ja varantotietoja.
Consequently, as far as coding of classifications is concerned, a specific item for the rest of the world is included at the end of the classification of sectors.
Virrat tarkoittavat toimintoja ja tapahtumien vaikutuksia, jotka tapahtuvat tietyn ajanjakson ku luessa, kun taas varannot tarkoittavat tiettynä ajankohtana vallitsevia tilanteita.
Local kind-of-activity units are intended to meet this requirement as an operational approach.
Tuotantoprosessin eritellympää analyysiä varten käytetään tuotannon analyyttistä yksikköä.
In principle, as many local kind-of-activity units must be registered as there are secondary activities; however, if the accounting documents that would be necessary to describe such activities are not available, a local kind-of-activity unit may include one or several secondary activities.
Tämä yksikkö, jota ei voida havainnoida (paitsi ainoastaan yhden tyyppistä tuotetta tuottavan paikallisen TAY:n tapauksessa), on homogeenisen tuotannon yksikkö, joka määritelmän mu kaan ei kata sivutoimintoja.
The system records two basic kinds of informa tion: flows and stocks.
Näiden yksiköiden ryhmät muodostavat homogeenisia toimialoja.
Resident and nonresident units; total economy and rest of the world
Kotimaiset ja ulkomaiset talousyksiköt; koko kan santalous ja ulkomaat
Flows reflect the creation, transformation, ex change, transfer or extinction of economic value.
Virrat kuvastavat taloudellisen arvon luomista, muuttamista, vaihtamista, siirtämistä tai lakkaamista.
They involve changes in the value of an institutional unit's assets or liabilities.
Niihin sisältyy institutionaalisen yksi kön varojen tai velkojen arvossa tapahtuvia muutoksia.
Economic flows are of two kinds: transactions, and other changes in assets.
Taloudellisia virtoja on kahta tyyppiä: i) taloustoimia ja ii) muita varojen muutok sia.
Transactions appear in all accounts and tables where flows appear, except the other changes in volume of assets account and the revaluation account.
Taloustoimia esiintyy kaikilla tileillä ja kaikissa taulukoissa, joissa esiintyy virtoja, lukuunottamatta varojen volyymin muiden muutosten tiliä ja uudelleenarvotustiliä.
Other changes in the assets appear only in these two accounts.
Muita varojen muutoksia esiintyy ainoastaan näillä tileillä.
Elementary transactions and other flows are innumerable.
Koko kansantalous määritellään kotimaisten talousyksiköiden avulla.
The system groups them into a relatively small number of types according to their nature.
Edellä käsitellyt institutionaaliset sektorit ovat kotimaisten institutionaalisten talousyksiköiden ryhmiä.
The total economy is defined in terms of resi dent units.
Perustaloustoimia ja muita virtoja on lukemattomasi.
The institutional sectors referred to above are groups of resident institutional units.
Järjestelmä ryhmittelee ne suhteellisen pieneen määrään niiden luonteenomaisia tyyppejä.
A transaction is an economic flow that is an interaction between institutional units by mutual agreement or an action within an institu tional unit that it is useful to treat as a transac tion, often because the unit is operating in two different capacities.
Taloustoimi on taloudellinen virta, joka on ins titutionaalisten yksiköiden välistä yhteisestä so pimuksesta tapahtuvaa vuorovaikutusta tai sel laista toimintaa institutionaalisen yksikön sisällä, jota on tarpeen käsitellä taloustoimena, usein sen vuoksi, että yksikkö toimii kahdessa eri ominaisuudessa.
It is convenient to divide transactions into four main groups:
Taloustoimet on tarkoituksenmukaista jakaa neljään pääryhmään: a) Tuotetaloustoimet
Resident units engage in transactions with non resident units (that is, units which are residents in other economies).
Kotimaiset talousyksiköt suorittavat taloustoimia ulkomaisten talousyksiköiden kanssa (so. talousyksiköiden, joiden kotipaikka on muissa kansantalouksissa).
These transactions are the external transactions of the economy and are grouped in the rest of the world account.
Nämä taloustoimet ovat kansantalouden ulkomaisia taloustoimia ja ne ryhmitellään ulkomaiden tilille.
So, in the system's accounting structure, the rest of the world plays a role similar to that of an institutional sector, although nonresident units a) transactions in products:
Nimelliset kotimaan talousyksiköt, joita käsitellään järjestelmässä institutionaalisina yksiköinä, määritellään: jotka kuvaavat tuotteidenC') alkuperää (kotimainen tuotanto tai tuonti) ja käyttöä (välituotekäyttö, kulutus, pääoman muodostus tai vienti).
Such transactions often occur as counterparts of nonfinancial transactions, but they may also occur as transactions involving only financial instruments11;
EUROOPAN KANSANTALOUDEN TILINPITOJARJESTELMA eurostat esiintyä myös taloustoimina, joihin sisältyy ainoastaan rahoitusinstrumentteja^1).
Intraunit transactions are normally non monetary transactions. Nonmonetary transac tions involving more than one institutional unit occur among transactions in products (barter of products), distributive transactions (remuneration in kind, transfers in kind, etc.) and other transactions (barter of nonproduced nonfinancial assets).
jakotaloustoimissa (luontoiskorvaus, luontois­tulonsiirrot jne.) ja muissa taloustoimissa (val­mistamattomien muiden kuin rahoitusvarojen vaihtokauppa).
d) transactions not included in the three groups above: consumption of fixed capital and acquisitions less disposals of nonproduced non financial assets12.
d) Taloustoimet, jotka eivät sisälly edellä ole­viin kolmeen ryhmään: kiinteän pääoman kuluminen ja valmista­mattomien muiden kuin rahoitusvarojen nettohankinta(12).
The system records all transactions in monetary terms.
Järjestelmä kirjaa kaikki taloustoimet rahassa ilmaistuna.
The values to be recorded for non-mon etary transactions must therefore be measured indirectly or otherwise estimated.
Muille kuin rahataloustoimille kir­jattavat arvot on sen vuoksi mitattava epäsuo­rasti tai muutoin arvioitava.
Interactions versus intraunit transactions
Vuorovaikutukset versus yksiköiden sisäiset talous­toimet
Most transactions are interactions between two or more institutional units.
Useimmat taloustoimet ovat kahden tai useamman institutionaalisen yksikön välisiä vuorovaikutuksia.
However, the system records some actions within institu tional units as transactions.
Järjestelmä kirjaa kuitenkin eräät institutionaalisten yksiköiden sisäiset toi­minnot taloustoimiksi.
The purpose of recordingtheseintra-unittransactions isto give a more analytically useful picture of output, final uses and costs.
Näiden yksiköiden si­säisten taloustoimien kirjaamisen tarkoitukse­na on saada analyyttisesti käyttökelpoisempi kuva tuotannosta, loppukäytöstä ja kustannuk­sista.
The former are ex changes between institutional units, i.e. provi sion of goods, services or assets in return for a counterpart, e.g. money.
Edelliset ovat institutionaalisten yksiköiden välisiä vaihtoja, so. tavaroiden, palveluiden tai varojen hankin­taa vastinetta, esim. rahaa vastaan.
The latter typically are payments in cash or in kind from one institutional unit to another without counterpart.
Jälkimmäi­set ovat tyypillisesti raha­ tai luontoismaksuja yhdeltä institutionaaliselta yksiköltä toiselle il­man vastinetta.
'Something for something' transactions occur in all four transaction groups, while 'something for nothing' transactions occur mainly among distributive transactions, in the form of, for example, taxes, social assistance benefits or gifts.
"Jotain jostakin" ­taloustoimia esiintyy kaikissa neljässä taloustoimien ryhmäs­sä, kun taas "jotain ei mistään" ­taloustoimia esiintyy pääasiassa jakotaloustoimissa, esim. verojen, sosiaaliavustusten tai lahjojen muo­dossa.
Consumption of fixed capital, which is re corded as a cost by the system, is an important intraunit transaction.
Kiinteän pääoman kuluminen, jonka järjestel­mä kirjaa kustannukseksi, on tärkeä yksikön sisäinen taloustoimi.
Most of the other intraunit transactions are transactions in products, typically recorded when institutional units operating as both producers and final con sumers choose to consume some of the output they have produced themselves.
Useimmat muut yksikön sisäiset taloustoimet ovat tuotetaloustoimia, joita tyypillisesti kirjataan silloin, kun institutio­naaliset yksiköt, jotka toimivat sekä tuottajina että kuluttajina, päättävät kuluttaa osan ¡tse tuottamastaan tuotoksesta.
This is often the case for households and general govern ment.
Näin tapahtuu usein kotitalouksissa ja julkisyhteisöissä.
All own-produced output used for final uses within the same institutional unit is recorded.
Kaikki ¡tse tuotetut tuotokset, jotka käytetään lopputuotteina saman institutionaalisen yksi­kön sisällä, kirjataan.
Own-produced output used for intermediate consumption within the same institutional unit is recorded only when production and inter mediate consumption take place in different local kind-of-activity units within the same in
Itse tuotetut tuotokset, jotka käytetään välituotekäyttönä saman insti­tutionaalisen yksikön sisällä, kirjataan ainoas­taan silloin, kun tuotanto ja välituotekäyttö tapahtuvat saman institutionaalisen yksikön eri paikallisissa toimialayksiköissä.
The system's treatment of most transactions is straightforward; that is, the transactions are recorded in the same way as they appear to the institutional units involved.
Taloustoimi, joka näyttää siihen osallisena ole­ville yksiköille tapahtuvan suoraan yksiköiden A ja C välillä, voidaan kirjata tapahtuneeksi epäsuorasti kolmannen yksikön Β kautta.