natgillin/translations-raw huggingface dataset:
order to improve the knowledge on cause-effect relationships between air pollution and other important factors influencing forest condition and the health of forest ecosystems.
Metsäekosysteemien tutkimuksia ja täydentävien metsänhoitotoimenpiteiden edistämistä metsäekosysteemien tasapainottamiseksi on jatkettava kansallisella tasolla.
Forest ecosystem investigations, and promotion of accompanying forestry measures to stabilize the forest ecosystems, must continue at national level, and results will be followed and if necessary summarized by the European Commission and the ICP Forests.
Euroopan komissio ja ICP:n metsäohjelma seuraavat tuloksia ja tekevät tarvittaessa niistä yhteenvetoja.
Since information on status and trends in forest condition has been identified as one of the basic criteria of sustainable forest management in Europe (Resolution H1 of the Helsinki Ministerial Conference on the Protection of Forests in Europe), the common activities of the European Commission and the ICP Forests provide an appropriate framework for the assessment and evaluation of the most suitable quantitative indicators of this criterion.
Koska tieto metsien tilasta ja kehityssuunnista on katsottu yhdeksi kestävän metsänhoidon peruskriteeriksi Euroopassa (Euroopan metsien suojelua koskeneen Helsingin ministerikonferenssin päätöslauselma H1), Euroopan komission ja ICP:n metsäohjelman yhteiset toimet antavat sopivan kehyksen tämän perusteen sopivimman määrällisen mittarin arvioinnille.
The close cooperation with other international institutions working in the field of forest assessment (e.g. ECE/FAO) will remain of high importance.
Tiivis yhteistyö muiden metsän arvioimisen alalla toimivien kansainvälisten instituutioiden (esimerkiksi ECE/FAO) kanssa on edelleen hyvin tärkeää.
Future
Tulevaisuus
Summary of the actual situation, development and future plans
Yhteenveto nykyisestä tilanteesta, kehityksestä ja tulevaisuuden suunnitelmista
On the previous pages it has been indicated how the activities with regard to the protection of forests against atmospheric pollution have started.
Edellisillä sivuilla on esitetty, miten toiminta metsien suojelemiseksi ilmansaasteilta on alkanut.
Systematic grid At this moment, a systematic grid of around 5400 plots covers all the forests in the European Union and a majority of the forests in the whole of Europe.
Systemaattinen koeruudukko Tällä hetkellä noin 5 400 koealan systemaattinen koeruudukko kattaa kaikki Euroopan unionin metsät ja suurimman osan koko Euroopan metsistä.
This grid is surveyed annually and appropriate structures have been developed for a transnational evaluation of the survey results.
Tätä koeruudukkoa tutkitaan vuosittain, ja tutkimustulosten ylikansallista arviointia varten on kehitetty tarkoituksenmukaiset rakenteet.
Most of the countries have now a data set of five years or more and are coming into a stage where the survey methods have stabilized, national structures are well known and working, and at the same time the moment is arriving that on national level the first development studies can be carried out.
Useimmilla mailla on nyt sarja tietoja viideltä tai useammalta vuodelta, ja ne tulevat vaiheeseen, jossa tutkimusmenetelmät ovat vakiintuneet, kansalliset rakenteet ovat hyvin tunnettuja ja toimivia ja samalla lähestyy ajankohta, jolloin voidaan toteuttaa ensimmäiset kehitystä koskevat tutkimukset kansallisella tasolla.
On the level of the European Union, information on about 2500 plots is available since 1991.
Euroopan unionin tasolla tietoa on saatavissa noin 2 500 koealalta vuodesta 1991 lähtien.
The additional information from the soil condition survey (all plots) and the survey on the chemical contents of needles and leaves (about 2000 plots in the European Union) means that a large database is now available.
Maaperän tilan (kaikki koealat) sekä neulasten ja lehtien sisällön kemiallisten aineiden pitoisuuksien (noin 2 000 koealaa Euroopan unionin alueella) tutkimuksista saatava lisätieto merkitsee, että nyt on käytettävissä laaja tietokanta.
The first integrated evaluations have been started.
Ensimmäiset integroidut arvioinnit on aloitettu.
Intensive Monitoring So far, the Pan-European Intensive Monitoring Programme of Forest Ecosystems consists of 770 plots.
Tiivis seuranta Tähän mennessä yleiseurooppalainen metsäekosysteemien tiiviin seurannan ohjelma käsittää 770 koealaa.
As several countries outside the European Union, are not yet covered, it is expected that the number of plots will rise.
Koska useat Euroopan unionin ulkopuoliset maat eivät vielä ole mukana, on odotettavissa, että koealojen lukumäärä nousee.
Within the European Union the total number of 440 plots will not change very much anymore, although some countries are studying the possibility to add some more plots to cover additional forest ecosystems.
Euroopan unionin sisällä 440 koealan kokonaismäärä ei muutu enää kovin paljon, vaikka jotkut maat tutkivatkin mahdollisuutta lisätä joitakin koealoja uusien metsäekosysteemien kattamiseksi.
The most important development in the intensive monitoring is found in the surveys to be executed.
Merkittävin kehitys tiiviin seurannan alalla löytyy toteutettavista tutkimuksista.
Originally only crown condition, soil, foliar and increment were applied.
Alun perin käytettiin ainoastaan latvuston tilaa, maaperää, lehvistöä ja kasvua.
This was completed by the monitoring of atmospheric deposition and meteorology.
Tätä täydennettiin ilmasta tulevan laskeuman ja säätieteen seurannalla.
Only recently amended methods for the assessment of crown condition, remote sensing applications and the monitoring of soil solution were agreed upon.
Vasta äskettäin sovittiin latvuston tilan, kaukokartoitussovellusten ja maaperän nesteiden seurannan muutetuista menetelmistä.
Several activities are still going on.
Monia toimintoja on vielä meneillään.
Preparations are being made to evaluate the test phase results from the monitoring of meteorology and from the ground-vegetation assessment.
Säätieteen seurannan ja aluskasvillisuuden arvioinnin testivaiheen tulosten arvioimiseksi tehdään valmisteluja.
Later on, the assessment methods for soil, foliage, deposition and increment may be reviewed, and inclusion of additional items, such as, the assessment of further aspects of ecosystems functioning (e.g. mineral content of biomass and litterfall, soil biology, etc.) and sensitive bio-indicators (lichens and mosses) may be discussed.
Myöhemmin maaperän, lehvistön, ilmasta tulevan laskeuman ja kasvun arviointimenetelmiä voidaan tarkastella uudelleen, ja voidaan keskustella uusien kohtien, kuten ekosysteemien toiminnan lisätekijöiden arvioinnin (esimerkiksi biomassan mineraalisisältö ja roskien keräytyminen, maaperän biologia jne.) ja herkkien bioindikaattoreiden (jäkälät ja sammaleet) sisällyttämisestä seurantaan.
The surveys on the intensive monitoring plots have only just started and the first data areto be submitted by the end of 1996.
Tutkimukset tiiviin seurannan koealoilla ovat vasta alkaneet, ja ensimmäiset tiedot on toimitettava vuoden 1996 loppuun mennessä.
However, it will take several years and repetitions of surveys before studies on the development of the forest damage can be undertaken.
Tutkimuksiin metsävaurioiden kehittymisestä voidaan kuitenkin ryhtyä vasta useiden vuosien ja tutkimusten toistojen jälkeen.
Cooperation with other data centres Good cooperation already exists between the European Union Scheme and the ICP Forests of the LRTAP Convention.
Yhteistyö muiden tietokeskusten kanssa Yhteistyö toimii hyvin jo Euroopan unionin toimintasuunnitelman ja LRTAP-yleissopimuksen ICP-metsäohjelman välillä.
The cooperation with other subsidiary bodies of this convention may grow in the future (e.g. with the ICP of Integrated Monitoring and the Task Force on Mapping).
Yhteistyö muiden tämän yleissopimuksen alaisten elinten kanssa saattaa lisääntyä tulevaisuudessa (esimerkiksi ICP:n integroidun seurannan ja kartoitustyöryhmän kanssa).
On the other hand international data centres with data on meteorology and deposition are already involved and a combination of databanks will become possible.
Toisaalta kansainväliset säätieteeseen ja laskeumiin liittyviä tietoja sisältävät tietokeskukset ovat jo mukana, ja tietopankkien yhdistelmä tulee mahdolliseksi.
Projects with an experimental character As explained before, an important aspect of the Regulation on the Protection of Forests against Atmospheric Pollution is the encouragement of Member States to carry out experiments in the field to improve the understanding of atmospheric pollution in forests and its effects on forest ecosystems.
Kokeiluluonteiset hankkeet Kuten edellä selitettiin, tärkeä näkökohta, joka liittyy metsien suojelua ilmansaasteilta koskevaan asetukseen, on jäsenvaltioiden kannustaminen toteuttamaan alan kokeiluja metsien ilmansaasteita ja niiden metsä ekosysteemeihin kohdistuvia vaikutuksia koskevan tietämyksen parantamiseksi.
Many projects in this field have been co-financed by the European Union and the results have found their way back into the development and improvement of monitoring methods.
Monet tämän alan hankkeet ovat olleet Euroopan unionin osarahoittamia, ja niiden tulokset ovat johtaneet seurantamenetelmien kehittämiseen ja parantamiseen.
Together with information which is, or becomes, available on pan-European level, national institutes have now the possibility to use the information in the databanksto expand the evaluation possibilities.
Sen tiedon lisäksi, joka on tai tulee olemaan käytettävissä yleiseurooppalaisella tasolla, kansallisilla instituuteilla on nyt mahdollisuus käyttää tietopankeissa olevaa tietoa laajentaakseen arviointimahdollisuuksia.
The modern communication techniques make it possible to create a medium for interactive studies spread over several institutes in various countries.
Nykyaikaiset viestintätekniikat mahdollistavat välineen luomisen interaktiivisille tutkimuksille, joita tekevät monet instituutit eri maissa.
Systematic.
Katsaus maittain
Intensive
Tiivis seuranta
Total
Metsäalue
Observations grid
Yhteen sä
Area per forest area* budget*
Myönnetyn rahoituksen jakautuminen*
#proj.
#hanke
Austria ')
Itävalta
Finland ')
Suomi
') Only two years (1995 and 1996)
76 Vain kaksi vuotta (1995 ja 1996)
·) Excluding maquis
Pensaikkoja lukuun ottamatta
') including Canary Islands
169 Mukaan lukien Kanariansaaret
Sweden ')
Ruotsi
St. Petersburg and Kalingrad regions
Pietarin ja Kalingradin alueet
#proj. = number of projects co-financed by the European Union * budget and cost relate to the total period from 1987-1996, unless indicated otherwise.
# Hanke = joukko Euroopan unionin osarahoittamia hankkeita. * Budjetti ja kustannukset liittyvät koko ajanjaksoon 1987-1996, ellei toisin mainita.
Crown Condition Assessment: The crown condition assessment is the yearly survey of the crown with regard to defoliation and discolouration.
Latvuston tilan arviointi: Latvuston tilan arviointi on vuosittain tehtävä latvuston lehti­katoa ja värivikoja koskeva tutkimus.
Defoliation: The defoliation is a score of the lack of foliage in relation to a fully foliated tree as it would grow on that specific location.
Lehtikato: Lehtikato on tilanne, jossa puusta puuttuu lehtiä verrattuna täyden lehvistön omaavaan puuhun sellaisena kuin se kasvaisi juuri kyseisellä paikalla.
An ¡deal tree would score 0% defoliation and a fully defoliated tree would score 100% defoliation.
Paras mahdollinen puu saisi 0 prosentin tuloksen ja täysin lehtensä menettänyt puu 100 prosentin tuloksen lehtikadon suhteen.
Discolouration: The discolouration is a score ranging from 0% (not discoloured) to 100% (all leaves are fully discoloured).
Väriviat: Värivikaisuuden asteikko ulottuu 0 prosentista (ei­värivikainen) 100 prosenttiin (kaikki lehdet täysin värivikaisia).
Article 2: In the Council Regulation (EEC) No 3528/86 (and amended in 2157/92) this article contains the monitoring part of the scheme.
2 artikla: Neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3528/86 (sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella 2157/92) tämä artikla sisältää toimintasuunnitelman seurantaa koskevan osan.
Two levels have been identified; the periodic inventory on 16 χ 16 km grid (often mentioned as Level I) and the intensive surveillance of forest ecosystems (Level Π).
Kaksi tasoa on yksilöity: määräajoin tapahtuva inventointi 16x16 km:n koeruudu­koilla (usein käytetty nimitystä taso I) ja metsäekosysteemien tiivis seuranta (taso II).
Periodic inventory, systematic grid, 16 χ 16 km. Level I: With these synonyms the points of the yearly crown condition assessment are meant.
Määräajoin tapahtuva inventointi, systemaattinen koeruudukko, 16 χ 16 km, taso I: Näillä synonyymeillä tarkoitetaan paikkoja, joissa suoritetaan vuosittain latvuston tilan arviointi.
Each point consists of 20 to 30 trees and these trees are surveyed once per year.
Jokainen alue koostuu 20 ­ 30 puusta, ja nämä puut tutkitaan kerran vuo­dessa.
Besides the annual crown condition assessment also the soil condition and, on a voluntary basis, the foliage, were sampled and analysed.
Vuosittaisen latvuston tilan arvioinnin lisäksi maaperän tila ja vapaaehtoisuuden perusteella myös lehvistön tila analysoitiin.
Intensive monitoring, intensive and continuous surveillance. Level Π: These synonyms are used for the more in­depth surveillance of the forest ecosystems.
Tiivis seuranta, tiivis ja jatkuva seuranta, taso II: Näitä synonyymejä käytetään metsäekosysteemien perusteellisemmassa arvioinnissa.
Besides the yearly crown condition assessment, the soil is surveyed, the foliage is sampled and analysed, increment measurements are carried out and the atmos­pheric deposition is monitored.
Vuosittaisen latvuston tilan arvioinnin lisäksi maaperä tutkitaan, lehvistönäytteet analysoidaan, kasvu mittaukset suo­ritetaan ja ilmasta tulevia laskeumia seurataan.
Meteorology parameters are being recorded on a voluntary basis, whilst a protocol for monitoring of soil solution chemistry has recently been agreed upon, and a methodology for ground vegetation assess­ment is under development.
Säätieteellisten parametrien rekisteröinti on vapaaehtoista, vaikka äskettäin on päästy yhteisymmärrykseen maanesteiden kemiaa koskevasta seurannasta ja aluskasvillisuuden arvioinnin metodologiaa kehitellään parhail­laan.
Article 4: In the Council Regulations (EEC) Nos 3528/86 and 2157/92, this article contains the part on special experimental projects in the field.
4 artikla: Neuvoston asetuksissa (ETY) N:o 3528/86 ja N:o 2157/92 kyseiseen artiklaan sisältyy alan erityisiä kokeiluhankkeita koskeva osa.
Publications
Liitteet
List of Publications made under this European Union Scheme
Luettelo tähän Euroopan unionin toimintasuunnitelmaan liittyvistä julkaisuista
Brussels: CEC 1989.
Bryssel: Euroopan komissio 1989.
Brussels: CEC 1990 .
Bryssel: Euroopan komissio 1990.
Brussels: CEC 1991.
Bryssel: Euroopan komissio 1991.
EUROPEAN COMMISSION, Directorate General for Agriculture: Mediterranean forests trees.
EUROOPAN KOMISSIO, Maatalouden pääosastoja Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomissio: Metsien tila Euroopassa Kertomus vuodelta 1993 Vuoden 1992 tutkimuksen tulokset. Bryssel, Geneve: EY, YK/ECE 1993.
Directorate General for Agriculture: General information on the permanent observation plots in Europe.
EUROOPAN KOMISSIO, Maatalouden pääosasto: Essences forestières méditerranéennes. Guide pour l'évaluation des couronnes.
Second edition.
Toinen painos. Bryssel: EY 1996.
We kindly thank the following authors for their contributions to this report:
Kiitämme seuraavia kirjoittajia heidän panoksestaan tämän kertomuksen laadinnassa: nassa:
Mr C. Anz, Mr F. Kremer, Mr H. Intemann of the European Commission, DG VI/F.II.2 Mr M. Lorenz of the PCC-West/BFH in Hamburg, Germany.
C. Anz, F. Kremer ja H. Intemann, Euroopan komissio, PO VI/F.II.2 M. Lorenz, PCC-West/BFH, Hampuri, Saksa.
('Forest condition and reporting' on pages 11-13)
(Metsien tilan arviointi ja raportointi, sivut 11-13)
Mr G. Landmann of the Min. of Agriculture (DERF) in France ('The intensive monitoring of forest ecosystems in Europe' pages 14 -16) Mr M. Ferretti of the Linnaea Ambiente, Italy ('Ad-Hoc Working Group of Mediterranean Experts' on page 17)
M. Ferretti, Linnaea Ambiente, Italia 'Välimeren asiantuntijoiden tilapäinen työ ryhmä, sivu 17)
This report was prepared by E. Vel, Oranjewoud International, Heerenveen, The Netherlands under the authority of the European Commission, DG VI/F.II.2.
Tämän kertomuksen valmistelusta vastasi E. Vel, Oranjewoud International, Heerenveen, Alankomaat, Euroopan komission PO Vl/F.ll.2:n valtuuttamana.
20 QUESTIONS AND ANSWERS z
20 KYSYMYSTÄ JA VASTAUSTA
The Lomé Convention between the European Community and the African, Caribbean and Pacific States
Euroopan yhteisön ja Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden välisestä Lomen yleissopimuksesta.
A policy instrument
Erään politiikan väline
What is the Lomé Convention?
Mikä on Lomen yleissopimus?
page 4
sivu 4
Development aid: what is it for?
Miksi kehitysyhteistyötä?
Are there strings attached to this aid? . page 15 11. Doesn't Lomé policy have to change in response to the globalization of the economy, the emerging needs of the former Communist countries and the new organization of world trade? page Hi page °
Onko välttämätöntä ryhtyä sopeuttamaan Lomen politiikkaa talouden muuttumisen maailmanlaajuiseksi, Itä-Euroopan maiden uusien tarpeiden ja maailmankaupan uudelleenjärjestelyjen johdosta? sivu 16
Development aid: fact and fiction page 7
Taru ja todellisuus sivu 6 sivu 7 sivu 18
Why doesn't the European Community concentrate on humanitarian aid instead of getting involved in development? 3.
Miksi Euroopan yhteisö toimii kehityksen parissa ja niiksi se ei anna yksinomaan humanitaarista apua? 3.
Why finance development aid when unemployment is on the rise in Europe? 4.
Miksi kehitysyhteistyötä rahoitetaan, vaikka oma työttömyytemme kasvaa? 4.
Why go on providing development aid when the results are disappointing?
Miksi kehitysapua jatketaan, vaikka tulokset jäävät epätyydyttäviksi?
What is the cost to European citizens of development aid to the ACP countries? . page 18 13.
Mikä on kustannus Euroopan kansalaisille AKT-maissa toteutettavasta kehitysyhteistyöstä? 13.
Does aid really add to people's welfare or is it purely economic in focus? page '20 1 5.
Luoko kehitysapu riippuvuussuhteen avunsaajan ja kyseisen maan väestön sivu 19
Why does aid cover so many areas? Wouldn't, say, trade cooperation be enough? page 21 16.
Miksi sitä jatketaan sellaisissa maissa, joissa ei tapahdu ilmeisesti mitään myönteistä? . .
Does the European Commission monitor the distribution of aid to prevent corruption and embezzlement? 18.
Valvooko Euroopan komissio avun perille toimittamista lahjonnan ja petosten torjumiseksi? 18.
Are some countries developing thanks to aid?
Onko sellaisia maita, jotka kehittyvät avun johdosta?
page 25
sivu 25
The future of aid page 12 e
Miltä tulevaisuus näyttää?
What does the future hold for cooperation links with the African, Caribbean and Pacific Croup? 20.
Mitkä ovat kehitysyhteistyön näkymät Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden osalta? sivu 26 20.
So where do I fit in?
Mikä on minun roolini kaikessa tässä? . sivu 27
page 27 policies do not? 7.
Mitä etuja on Euroopan yhteisön kehitysyhteistyöstä jäsenvaltioiden kahdenväliseen yhteistyöhön verrattuna? . . sivu 10 7.
How much Community aid do the ACP countries get compared to other regions of the world? 8.
Miten suuri on apu, jota yhteisö antaa AKT-maille, suhteessa apuun, jota annetaan maailman muille alueille? sivu 12 8.
What is currently the driving force behind development aid? 9.
Mitä perusteluja on kehitysyhteistyölle nykyään? sivu 13 9.
Why does the Community always deal with governments when allocating develop­ment aid?
Miksi hallitukset ovat aina keskustelukumppaneita yhteisön avun osalta? sivu 14 10.
European t lommission Dircctonue-Gencral foi Development
Saavatko kumppanuusmaat apua ilman ehtoja? sivu 15
> β ECSC­EO­EAEC, Brussels · Luxembourg, 1096 Reproduction is authorised except [br commercial purpof provided the solute· is acknowledged. Page 3
Tekstin jäljentäminen on sallittua muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin, kunhan lähdetiedot mainitaan.
ince its founding by the Treaty of Rome in 1957, the Euro
uroopan yhteisön perustamisesta Rooman yleissopimuksen allekirjoittamisella vuonna 1957 yhteisö on välttänyt eristäyty
S pean Community has been anything but isolationist; it has constantly striven to establish relations with other geographic and economic groupings around the globe.
E mistä muusta maailmasta. Yhteisö on johdonmukaisesti pyrkinyt avautumaan maapallon muihin maantieteellisiin ja taloudellisiin kokonaisuuksiin nähden.
From the outset, it was determined to lend its support to the poorest peoples of the world.
Siten yhteisö on alusta alkaen jatkuvasti osoittanut tahtonsa antaa apua köyhimmille kansoille.
Of course, in the nearly four decades since the Treaty was signed, the world map has been redrawn and international relations have undergone profound changes.
Maailman tilanne on melkein neljän vuosikymmenen aikana läpikäynyt merkittäviä mullistuksia ja kansainväliset suhteet ovat perusteellisesti muuttuneet.
One such change has been the accession to independence of what, at the time of signing, were colonies and overseas possessions of European nations.
Muun muassa sellaiset maat, jotka yleissopimuksen allekirjoittamisen aikaan kuuluivat Euroopan siirtomaa-alueeseen, ovat saavuttaneet itsenäisyytensä.
The Community has successfully adjusted to this new situation.
Yhteisö on pystynyt sopeutumaan tähän uuteen tilanteeseen.
From a unilateral policy with the title "Implementing Convention on the Association of the Overseas Countries and Territories with the Community", which was aimed more at ensuring a continuation of preferential trade and aid relations that were geared to serve its own interests, the Community has moved on to a system of genuine partnership which today finds its expression in the Lomé Convention.
Yksipuolisesta politiikasta, jonka nimi oli "soveltamissopimus merentakaisten maiden ja alueiden assosioinnista yhteisöön" ja jolla tosiasiallisesti ei ollut muuta tavoitetta kuin varmistaa erityisetuja nauttivien kaupallisten suhteiden ja yhteisön omia etuja parhaiten palvelevan avun jatkuminen, on yhteistyö kehittynyt todelliseksi kumppanuusjärjestelmäksi, joka on saanut täyden ilmaisunsa Lomen yleissopimuksessa.
A POLICY INSTRUMENT
ERAAN POLITIIKAN VÄLINE
What is the Lomé Convention?
Mikä ΟΠ Lomen yleissopimus?
In 1975 the nine Member States of the European Community (Germany, Belgium, Denmark, France, Ireland, Italy, Luxembourg, the Netherlands and the United Kingdom) and 46 African, Caribbean and Pacific (ACP) countries signed the first Lomé Convention in the Togolese capital. The objectives and founding principles of this Convention clearly set out and illus trate the desire for cooperation and true partnership that motivated the signatories.
Vuonna 1975 allekirjoittivat Euroopan yhteisön yhdeksän jäsen­valtiota (Saksan liittotasavalta, Belgia, Tanska, Ranska, Irlanti, Italia, Luxemburg, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta) sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueen 46 maata Togon pääkaupungissa ensimmäisen Lomen yleissopimuksen.