natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The choice of this age group offers an additional advantage in terms of demographic projections.
Tämän ikäryhmän valitseminen tuo mukanaan yhden lisäedun väestöennakointilaskelmien (väestöprojektioiden) suhteen.
As the study is concerned with the years 1995 to 2015, people reaching the age of 20 in 2015 have already been born.
Koska tutkimus koskee vuosia 1995—2015, vuonna 2015 20 vuotta täyttävät ihmiset ovat jo syntyneet.
The projections are therefore unaffected by hypotheses regarding future fertility among the 20-64 age group, an element of uncertainty which would have reduced the reliability of the forecasts.
Ennakointilaskelmiin eivät siten vaikuta mitkään olettamukset tulevasta hedelmällisyydestä 20—64-vuotiaiden ikäryhmässä, mikä on epävarmuustekijä, joka olisi vähentänyt ennustusten luotettavuutta.
It must also be remembered that these effects are no more than a backdrop against which other factors inevitably come into play, such as economic growth and productivity.
On myös syytä muistaa, että nämä vaikutukset ovat vain tausta, ¡ota vasten muut tekijät, kuten talouskasvu ¡a tuottavuus tulevat väistämättä mukaan kuvioihin.
Nevertheless, within the limits of our approach, the analyses pursued here aim at providing an understanding of the impact and extent of demographic change and of the margins for manoeuvre within the various population groups.
Siitä huolimatta tässä tehtyjen analyysien tarkoituksena on selvittää — valitun lähestymistavan asettamissa rajoissa — väestö muutosten vaikutuksia ¡a laajuutta sekä liikkumavaraa eri väestöryhmien sisällä.
Overall change in the active age population
Yleinen muutos työssä käyvän väestön määrässä
Changes in the total population and in the population of working age (20-64 years)
Väestön kokonaismäärän sekä työikäisen väestön (20—64-vuotiaat) määrän muutokset.
Base index of 100 in 1995 for three demographic scenarios
Perusindeksi l 00 vuonna l 995 kolmen väestöskenaarion osalta no
Three consecutive periods can be identified:
Voidaan erottaa kolme peräkkäistä jaksoa:
• over the past 20 years, the population of working age has increased at a faster rate than the total population; tion;
* viimeksi kuluneiden 20 vuoden aikana työikäisen väestön määrä on lisääntynyt nopeammin kuin väestön kokonaismäärä,
• after approximately 15 years, the population of work ing age will start to fall significantly, while the total population will slow down at a diminishing pace.
­ seuraavien 15 vuoden aikana työikäisen väestön määrä vakiintuu suhteellisen pysyvälle tasolle, kun taas väestön kokonaismäärä samaan aikaan kasvaa edelleen,
Related issues
Asiaan liittyviä kysymyksiä
Total population Population of working age
Työikäinen väestö
Source: Eurostat, observations until 1995, projections after that date.
Lähde: Eurostat, havaintoja vuoteen 1995 asti, ennakointilaskelmia siitä eteenpäin.
The reduced rate of increase and subsequent fall in the population of working age could reduce the pres sure exerted by labour supply on labour demand if participation in the labour market remains at the present rate.
Työikäisen väestön kasvun hidastuminen ¡a sitä seu­raava lasku voivat vähentää työvoiman tarjonnan aiheuttamaa painetta työvoiman kysyntää kohtaan, mikäli työelämään osallistuminen pysyy nykyisellä tasollaan.
On the other hand, the demographic trends within the total population will tend to increase the burden of social protection on the work ing population.
Toisaalta väestön kokonaismäärään liitty­vät väestölliset kehityssuuntaukset ovat omiaan lisää­mään sosiaaliturvan aiheuttamasta taakasta työssä käyvään väestöön kohdistuvia paineita.
Annex A presents five scenarios in total. The three scenarios in question (young, baseline and old] plus two more scenarios (high and low).
Liitteessä A esitetään yhteensä viisi skenaariota: kyseiset kolme skenaariota (nuoret, vanhat ¡a keskiarvo) sekä kaksi muuta (korkea ¡a alhainen).
Dependency relationships
Huoltosuhteet
Definitions years]
Määritelmiä
Total dependency (TD) = [0­19 years + 65 years and +] ­5­ [20­64 Dependency of elderly people (DE) = [65 years and +] 4­ [20­64 years]
Kuviossa 2 esitetyt huoltosuhteet antavat — väestötieteellisen lähestymistavan asettamissa rajoissa — hyvän kuvan sosiaaliturvaan kohdistuvasta väestöllisistä kehityssuuntauksista aiheutuvasta kasvavasta väestöllisestä jännitteestä ¡a sen vaikutuksista työmarkkinoihin:
Dependency of young people (DY) = [0­19 years] ■*■ [20­64 years]
Kokonaishuoltosuhde (TD) = [0—19-vuotiaat + yli 65-vuotiaat] -H [20—64-vuoti-aat] Vanhusten huoltosuhde (DE) = [yli 65-vuotiaat] -5- [20—64-vuotiaat] Lasten huoltosuhde (DYj = [0— 19-vuotiaat] -ï- [20—64-vuotiaat] TD = DE + DY
In brief
Lyhyesti
Total dependency has fallen over the past 20 years for two reasons: first, baby­boom generations joined the active population; second, fertility rates have fallen since 1975.
Kokonaishuoltosuhde on laskenut viimeisten 20 vuoden aikana kahdesta syystä: ensinnäkin suuret ikäluokat ovat liittyneet aktiiviväestöön, ¡a toiseksi syntyvyys on laskenut vuoden 1975 jälkeen.
ratios suggests an in favour of older
Huoltosuhteiden kehityksen perusteella sosiaalimenot näyttäisivät kasvavan vanhusten hyväksi.
Total dependency will start to increase again, initially because of smaller inflows of working age population and later, after 2010, because of the retirement of the baby­boom generations.
Kokonaishuoltosuhde alkaa jälleen kasvaa, aluksi sen vuoksi, että työikäiseen väestöön siirtyvien määrä pienenee, ja myöhemmin, vuoden 2010 jälkeen, suurten ikäluokkien eläkkeelle siirtymisen vuoksi.
The growth in elderly people will be the principal source of social protection expen­diture increase.
Sosiaaliturvamenojen kasvu johtuu tuolloin pääasiassa vanhusten määrän lisääntymisestä.
The variation in levels of dependency and the dete­rioration of the ratio of young to older people are factors which will affect the costs and organisation of the social protection system.
Vaihtelut huoltosuhteessa ja lasten osuuden pienentyminen suhteessa vanhuksiin ovat tekijöitä, jotka vai kuttavat sosiaaliturvajärjestelmän kustannuksiin ¡a järjestämiseen.
The size of the impact will also largely depend on other factors such as growth, productivity and job creation (').
Vaikutuksen suuruus riippuu myös suuresti muista tekijöistä, kuten kasvusta, tuottavuudesta ¡a uusien työpaikkojen luomisesta. (**) of demographic trends up to
Even if there ¡s a reversal of fertility trends, as envis­aged by the low ageing scenario (scenario 'c'), this will not be sufficient to prevent in the long term the rel­ative increase in the dependency ratio due to the increase in the proportion of older people.
Vaikka hedelmällisyyskehitys kääntyisikin täysin vastakkaiseen suuntaan, kuten alhaisen ikääntymisen skenaariossa ennustetaan (skenaario c), se ei kuitenkaan vanhusten suhteellisen osuuden lisääntymisen vuoksi riitä estämään huoltosuhteen kasvua pitkällä aikavälillä. lillä.
Measure of demographic dependency — EUR 15
Huoltosuhteet EU-15
Total dependency rate (%)
Kokonaishuoltosuhde (%)
Ratio of young people to elderly people
Nuorten osuus suhteessa vanhuksiin
Scenarios: a = continuation of present trend; b = maximum ageing; c = minimum ageing.
Skenaariot: a = nykyisen suuntauksen jatkuminen, b = korkein ikääntymisaste, c = alhaisin ikääntymisaste.
Source: Eurostat, Demographic projections, 1 996.
Lähde: Eurostat, väestönennakointilaskelmia, 1996.
This change can be broken down into two factors:
Tämä muutos voidaan jakaa seuraaviin kahteen tekijään:
Demography and changes in the active population
Väestötiede ja muutokset aktiivi­väestössä
• the 'demographic' factor, namely the variation in the population's age/sex structure and size alone (thus keeping the activity rates constant);
"väestötekijä" eli yksinomaan väestön ikä­/sukupuo­lirakenteen ja koon vaihtelu (taloudelliseen toimintaan osallistumisasteet pidetään vakiona)
A closer analysis allows us to estimate the impact of changes to the age pyramid on the active population.
Lähempi analyysi antaa mahdollisuuden arvioida väestö­pyramidin muutosten vaikutusta aktiiviväestöön.
How have changes in the size of each age group influ­enced the growth of the active population in the past and how will they influence it in the future?
Kuinka muutokset kunkin ikäryhmän koossa ovat vaikuttaneet aktiiviväestön määrän kasvuun menneinä vuosina ¡a kuin­ka ne vaikuttavat siihen tulevaisuudessa?
The results are set out in Figure 3.
Tulokset esite­tään kuviossa 3.
the 'behavioural' factor, namely the fact that levels of activity per age and sex change in time (thus the difference between the 'real' active population and the one obtained while keeping the activity rates constant).
"käyttäytymistekijä" eli se seikka, että kunkin ikäryh­män ja sukupuolen työelämään osallistumisaste muut­tuu ajan kuluessa (tästä johtuu ero aktiiviväestön todel­lisen määrän ¡a niiden lukujen välillä, jotka on saatu pitämällä osallistumisasteet vakioina).
On the basis of certain hypotheses, this analysis seeks to determine the factors leading to a change in the size of the working population for each of the three decades (see model in Annex Β and explanation on data sources).
Tiettyjen hypoteesien perusteella tässä analyysissä pyri­tään määrittelemään tekijät, jotka johtavat muutoksiin ammatissa toimivan väestön koossa kunakin kolmesta vuosikymmenestä (ks. malli liitteessä Β ¡a selvitys tietoläh­teistä).
Respective roles of the demographic factor and behavioural factor in producing changes in the size of the active population — EUR 12 and EUR 15
Väestötekijän ja käyttäytymistekijän merkitys aktiiviväestön koon muutoksissa EU-12 ja EU-15
Demog. decrease ­ 3 400 000 1.8'
Aktiiviväestö: ­2 1 50 000
Demographic effect
Väestölliset vaikutukset
Behavioural effect
Käyttäytymisen vaikutukset
Eurostat, Demographic projections, 1996. Baseline scenario; Eurostat, Labour force survey (EUR 12 1985­95, EUR 15 after 1995); Eurostat, projections of activity levels.
Lähteet: Eurostat, väestönennakointilaskelmia 1 99o, keskiarvoskenaano, Eurostat, työvoimatutkimus (EU­12 1985—1995, EU­15 vuoden 1995 jälkeen), Eurostat, aktüvisuustasolaskelmia.
An analysis of past data allows for the following conclusions: sions:
Aikaisemman aineiston analyysin perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:
• Demographic change has placed additional pres sure on the labour market over the past 7 0 years because of a sharp increase in the labour supply.
• Väestömuutokset ovat kohdistaneet lisäpaineita työmarkkinoille viimeksi kuluneiden 10 vuoden aikana työvoimatarjonnan jyrkän kasvun vuoksi.
Together with the growth in female participation the result was an increase in the active population. tion.
Yhdessä naisten työelämään osallistumisen lisääntymisen kanssa se on lisännyt aktiiviväestön määrää.
In the Europe of Twelve ('), 9.4 million people joined the active population between 1985 and 1995, a 7 % growth rate.
12 jäsenvaltion yhteisössäf) aktiiviväestöön liittyi 9,4 miljoonaa henkilöä vuosina 1985—1995, mikä merkitsi seitsemän prosentin kasvua.
During this same period, demographic change would have generated an increase of 9.6 million if it had been the sole factor, thus 200 000 more than actually recorded.
Tänä samana ajan jaksona väestölliset muutokset olisivat aiheuttaneet 9,6 miljoonan lisäyksen, jos ne olisivat olleet ainoa tekijä, eli siis 200 000 henkilöä todellista enemmän.
This latter figure indicates the extent of the participation decrease in the labour market.
Jälkimmäinen luku osoittaa työssä käyvän väestön määrän laskeneen.
• Even if participation in the labour market in creases, we will soon see a reduction in tensions in the labour market due to the demographic fall.
• Vaikka työelämään osallistuminen lisääntyy, työ markkinoiden jännitys helpottuu pian väestönlaskun vuoksi.
• Changes in the levels of participation will play a greater role in the future growth of the labour force.
• Muutoksilla työelämään osallistumisessa on suurempi merkitys työvoiman tulevan kasvun kannalta. ta.
• Economic performance, productivity growth and future migratory trends will also play a potentially important role.
Myös vuosina 1985—1995 työpaikkojen lukumäärä kasvoi ainoastaan 8,5 miljoonalla.
As the number of active adults increased more than the number of ¡obs, the difference represents the absolute increase in unemployment, that is 900 000 more unemployed in 1995 than in 1985 (2).
• Taloudellinen suorituskyky, tuottavuuden kasvu ja tulevaisuuden muuttokehitys saattavat myös vai kuttaa merkittävästi asiaan.
The same approach has been adopted for the development of future scenarios.
Samaa lähestymistapaa käytettiin tulevaisuudenskenaarioiden kehittämisessä.
Apart from the impact on employment and unemployment, the following trends in active population are likely:
Jos vaikutuksia työllisyyteen—työttömyyteen ei oteta huomioon, aktiiviväestö kehittyy todennäköisesti seuraavalla tavalla:
Future trends of active population become a critical parameter for policy-making.
Aktiiviväestön tulevaisuuden kehityksestä tulee ratkaiseva parametri politiikan suunnittelussa.
The double objective to reduce unemployment and provide financially balanced social protection systems would require a framework which stimulates and expands the participation of potential labour supply (mainly women and the working age population over 55) coupled with an effort to stimulate employment-rich growth.
Kaksinkertainen tavoite vähentää työttömyyttä ja pitää yllä taloudellisesti tasapainossa olevaa sosiaaliturvajärjestelmää edellyttää, että luodaan kehys, ¡oka rohkaisee ¡a laajentaa potentiaalisen työvoiman (pääasiassa naisten ja yli 55-vuotiaan väestön) osallistu mista ja ¡onka tavoitteena on edistää työllistävää kasvua.
We can expect to see the active population increase by about 6.9 million by the year 2005, representing a lower rate of growth than during the preceding period.
Aktiiviväestön voidaan odottaa kasvavan noin 6,9 miljoonalla vuoteen 2005 mennessä, mikä on edellistä jaksoa hitaampi kasvuvauhti.
Demographic change will contribute less to this increase, 50 % of which will be due to increased participation in the labour market.
Väestömuutos vai kuttaa vähemmän tähän kasvuun, ¡osta 50 prosenttia johtuu lisääntyneestä osallistumisesta työelämään.
Over the following 10 years — 2005 to 2015 — the active population could fall by as much as 2.15 million.
Seuraavien kymmenen vuoden aikana, vuosina 2005—2015, aktiiviväestö saattaa pienentyä jopa 2,15 miljoonalla.
An expected demographic fall of 3.4 million people will be partly offset by an extra 1.25 million people participating in the labour market.
Odotettavissa oleva väestön määrän laskeminen 3,4 miljoonalla henkilöllä tasoittuu osittain työmarkkinoille siirtyvillä 1,25 miljoonalla uudella henkilöllä.
Migratory flows could play a significant role in shaping the future trends of the working age population (3).
Muuttovirrat saattavat muuttaa merkittävästi työikäistä väestöä koskevia tulevaisuuden kehityssuuntauksia)3).
In the past decade they have contributed to some extent to increasing the size and reducing the pace of ageing of the working age population.
Viime vuosikymmenen aikana ne ovat vaikuttaneet ¡onkin verran lisäämällä työikäisen väestön kokoa ja vähentämällä sen ikääntymisvauhtia.
Data on the active population of EUR 15 are only available from 1995.
('} EU:n 15 jäsenvaltion aktiiviväestöstä on saatavissa tietoja ainoastaan vuodelta 1995. (?)
Between 1985 and 1995, peak years for unemployment, the total number of unemployed people grew from around 15 million to 16.8 million, whereby about 900 000 are to be attributed to the new Länder which in this simulation are not taken into account. See Eurostat scenarios in Annex A.
Työttömyyden huippuvuosina 1 985—1995 työttömien kokonaismäärä kasvoi noin 15 miljoonasta 1 6,8 miljoonaan, mistä määrästä 900 000 oli uusien Ländereiden osuus, ¡ota ei tässä simuloinnissa oteta huomioon. V) Ks.
Structure of the 20-64 age group
Ikäryhmän '20—64 rakenne
In the above, trends in the population of working age and the active population were seen to be closely linked.
Edellä työikäisen väestön ¡a aktiiviväestön kehityksen katsottiin liittyvän läheisesti toisiinsa.
But what is the situation within this population?
Entä mikä on tilanne tämän väestöryhmän sisällä?
Figure 4 shows that it is going to experience some major changes in age structure:
Kuvio 4 osoittaa, että kyseinen väestöryhmä kokee ¡öitäkin suuria muutoksia ikärakenteessa:
The increased numbers of older workers will call for a new approach to all matters relating to the links between age, labour market and work organisation.
Vanhojen työntekijöiden määrän lisääntyminen edellyttää uutta lähestymistapaa kaikkiin iän, työ markkinoiden ¡a työn järjestämisen väliseen yhteyteen liittyviin asioihin.
Working conditions, productivity and lifelong learning will all be crucial issues.
Työolosuhteet, tuottavuus ja työntekijöiden elinikäinen oppiminen tulevat kaikki olemaan ratkaisevia seikkoja.
A distinctive feature of the past 20 years has been the entry of all the baby-boom generations to the population of working age.
Viimeksi kuluneiden 20 vuoden aikana tapahtuneelle kehitykselle on ollut ominaista suurten ikäluokkien tuleminen työikään.
This produced a major increase in all age groups, especially the intermediate 30-49 age group.
Tämä aiheutti merkittävän lisäyksen kaikissa ikäryhmissä, erityisesti keskimmäisessä 30— 49-vuotiaiden ryhmässä.
In contrast to this, the next 20 years will see consider able imbalances in the contribution of the various age groups.
Sen sijaan seuraavien 20 vuoden aikana koetaan huomattavaa epätasapainoa eri ikäryhmien osuuksien välillä.
The 20-29 age group, a group which replenishes the population of working age, will fall by 1 1 million, the intermediate group will remain at its present size, and the oldest group (50-64 years) will increase by 16.5 million, which is over 25 %.
Työikäistä väestöä täydentävä 20—29-vuo-tiaiden ikäryhmä pienenee 1 1 miljoonalla, keskimmäinen ryhmä pysyy nykyisen kokoisena ja vanhin ikäryhmä (50—64-vuotiaat) kasvaa yli 16,5 miljoonalla henkilöllä eli yli 25 prosentilla.
Increase in certain age groups between 1975-95 and 1995-2015 — EUR 15
Lisäys tietyissä ikäryhmissä vuosina 1975—1995 ja 1995—2015 EU-15
Source: Eurostat, observations until 1995, projections after that date. Baseline scenario.
Lähde: Eurostat, havaintoja vuoteen 1 995 asti, ennakointilaskelmia siitä eteenpäin, keskiarvoskenaario.
this average age scarcely changed during the years 1 975-95, when it remained just over 40 years;
Tämä keski­ikä muuttui tuskin lainkaan vuosina 1975—1995, ¡olioin se oli hieman yli 40 vuotta.
Ageing of the population of working age
Lisäanalyysi on tarpeen, sillä ikääntymistä kuvaavat indi­kaattorit tuovat esiin kaksi taitekohtaa.
A further analysis is needed as the ageing indicators high­light two rupture points.
Vuodesta 1995 lähtien keski­ikä on selvästi pyrkinyt nousemaan, kuten kahta ajanjaksoa kuvaavien käyri­en vertailu osoittaa.
1995, first rupture point after having remained stable for the past 20 years, the average age will increase by 2.5 years on aver­age by the year 2015, a considerable increase.
Pysyttyään vakaana viimeksi kuluneet 20 vuotta keski­ikä kasvaa vuoteen 2015 mennessä keskimäärin 2,5 vuodella, mikä on huomattava lisäys.
Starting in 1995, and continuing beyond 2015, the average age of the working age population will show a considerable and constant increase.
Työikäisen väestön keski­iässä on havaittavissa huo­mattavaa ja jatkuvaa nousua, joka alkaa vuodesta 1995 ja jatkuu vuoden 2015 jälkeenkin.
The change in the average age of the population aged between 20 and 64, as illustrated in Figure 5, is an initial indication of this changing trend.
Muutokset 20—64­vuotiaan väestön keski­iässä (ks. kuvio 5) ovat ensimmäinen merkki tästä muuttuvasta suuntauk­sesta.
Change in the average age of the population of working age (20-64 years) — EUR 15
Muutokset työikäisen väestön (20—64-vuotiaat) keski-iässä EU-15
Source: Eurostat, observations until 1995, projections after that date. Baseline scenario.
Lähde: Eurostat, havaintoja vuoteen 1995 asti, ennakointilaskelmia siitä eteenpäin, keskiarvoskenaario.
2010, second rupture point
2010. (öinen taitekohta
• From the year 2010 onwards, older workers will account for a greater share of the population of working age than younger workers whose share will progressively decrease.
• Vuodesta 2010 alkaen vanhemmat työntekijät muodostavat työikäisestä väestöstä suuremman osan kuin nuoremmat, joiden osuus vähenee jat­kuvasti.
The second point relates to the relative share of those expected to join the active population for the first time, i.e. the 20-29 age group, compared with those who are close to leaving it, i.e. the 55-64 age group.
Toinen kohta liittyy 20—29­vuotiaiden eli niiden, ¡öiden odotetaan ensimmäistä kertaa liittyvän aktiiviväestöön, suhteelliseen osuuteen verrattuna niihin, jotka ovat lähiai­koina lähtemässä työmarkkinoilta, toisin sanoen 55—64­vuotiaiden ikäryhmään.
Figure 6 shows that:
Kuvio 6 osoittaa, että
• The intermediate group (30-54 years) will first increase, then stabilise and later begin to fall due to the knock-on effect of these changes.
• Keskimmäisen ikäryhmän (30—54­vuotiaat) osuus kasvaa ensin, vakiintuu sitten ja alkaa myöhemmin muutosten seurannaisvaikutusten ansiosta laskea.
• the share of the 20-29 age group has been constantly falling since the early 1990s, while around the year 2000 the share of the oldest group will start to rise;
20—29­vuotiaiden ikäryhmän osuus on jatkuvasti las­kenut 1990­luvun alusta alkaen, kun taas vuoden 2000 tienoilla vanhimman ikäryhmän osuus alkaa nousta
• in 2010 the two groups will be level pegging, each representing one fifth of the population of working age;
• vuonna 2010 nämä kaksi ryhmää ovat vakiintuneet samalle tasolle ¡a muodostavat kumpikin viidenneksen työikäisestä väestöstä
• Companies will be progressively faced with a new age pyramid in the labour force.
• Yritykset joutuvat koko ajan yhä selvemmin koh­taamaan työvoiman uuden ikäpyramidin.
after this date, the oldest group in the active population will account for a progressively larger share of the active population than the 20-29 age group. At the same time, the population of working age as a whole will start to fall.
Tämä tarkoittaa sitä, että aktiivinen työllistämispolitiikka joutuu kohtaamaan uusia haasteita pyrkimyk­sissään maksimoida inhimillisten voimavarojen tämän ¡aikeen aktiiviväestön vanhimman ryhmän osuus aktiiviväestöstä kasvaa vähitellen suuremmaksi kuin 20—29­vuotiaiden ikäryhmä; samaan aikaan työikäisen väestön määrä kokonaisuudessaan alkaa laskea.
* The relative share of the youngest and oldest groups of workers as part of the total population of working age will change, as will the relative share within the 30-54 age group which will consequently face similar problems.
Nuorimpien ja vanhimpien työntekijäryhmien suh­teellinen osuus koko työikäisestä väestöstä muut­tuu, samoin kuin 30—54­vuotiaiden ikäryhmän­kin, joka sen vuoksi joutuu kohtaamaan samanlai­sia ongelmia.
Respective shares of the 20-29 and 55-64 age groups in the working age population (20-64 years) — EUR 15
20—29­vuotiaiden ¡a 55—64­vuotiaiden osuudet työikäisestä väestöstä (20—64­vuotiaat) EU­15
Share of 20-29 age group\
20—29-vuotiaiden osuus\
Demographic impact on the renewal of the population of working age
Työikäisen väestön uusiutumisen väestölliset vaikutukset
In terms of ratios, the replacement rate will fall by 35 % over 20 years: in 1995 there were 140 entries for 100 departures; by 2015 there will be 90 entries for 100 departures, and thus a net deficit.
Tasapainon osalta vuonna 1990 alkanut lasku johtaa siihen, että noin vuonna 2009 työmarkkinoilta lähte­vien määrä ylittää uusien tulokkaiden määrän.
In the past, the renewal of the population of working age, i.e. the ability to replace generations leaving the labour market by those coming in to join it, has served to:
Aikaisemmin työikäisen väestön uusiutumisen eli työmark­kinoilta lähtevien sukupolvien korvaaminen työmarkkinoil­le tulevilla uusilla sukupolvilla on
• supply the highest growth sectors;
• tarjonnut työvoimaa nopeimmin kasvaville aloille,