natgillin/translations-raw huggingface dataset:
relation to social protection by suggesting 'A concerted strategy for modernising social protection' ('). Systems of social protection through out the Union are undergoing a process of change in response to the major demographic, economic and social developments which have occurred in recent years in all Member States.
liittyvän uuden aloitteen ehdottamal­la yhteistä strategiaa sosiaalisen suojelun uudistamiseksi (')· Sosiaalisen suojelun järjestelmät kaikkialla unionissa ovat muuttu­massa viime vuosina kaikissa jäsen­valtioissa tapahtuneiden suurten väestörakenteellisten, taloudellisten ja yhteiskunnallisten muutosten seu­rauksena.
These pose new challenges to governments in meeting the twin objectives of providing an extensive and high level of assistance to people in need of support and of ensuring that their economies remain competitive and capable of generating sustained, and sustainable, improvements in living standards and a high rate of net job creation.
Tämä aiheuttaa uusia haasteita valtioille, koska niiden on saavutettava kaksi tavoitetta: taatta­va kattava ja korkeatasoinen tuki ihmisille, jotka ovat sen tarpeessa, ja toisaalta varmistettava valtiontalou­den säilyminen kilpailukykyisenä ja sellaisena, että se luo kestäviä parannuksia elintasoon ja nettomää­räisesti paljon työpaikkoja.
The present report focuses on changes in systems of social protection which have either been made in the past two or three years or which are in the process of being introduced, in the light of those broad objectives, and which are central to the modernisation of social protection systems.
Tässä raportissa keskitytään sosiaa­lisen suojelun järjestelmien muutok­siin, jotka ovat tapahtuneet kahden tai kolmen viime vuoden aikana tai joita ollaan tekemässä edellä esitet­tyjen laajojen tavoitteiden mukai­sesti, koska ne ovat keskeisiä so­siaalisten suojelun järjestelmien uudistamiselle.
As such, it updates the analysis contained in the previous three Social protection in Europe reports (for 1993, 1995 and 1997).
Tässä mielessä raportissa päivitetään kolmessa edeltävässä sosiaalista suojelua Euroopassa koskevassa raportissa (vuosilta 1993, 1995 ja 1997) tehtyä analyysia.
The aim of this new, policy-oriented, initiative is to strengthen cooperation in this area in parallel with, and complementary to, the process in respect of employment.
Tämän uuden aloitteen tavoitteena on voimistaa ja täydentää alan yhteistyötä työllisyysprosessin rin­nalla.
Policies on social protection are a key adjunct to the European employment strategy and a major means of helping Member States to pursue the measures set out in the employment guidelines which are the practical manifestation of the strategy.
Sosiaalista suojelua koskevat toimintalinjat ovat olennainen täy­dennys Euroopan työllisyysstrate­giaan ja tärkeä apukeino jäsenval­tioille työllisyyden suuntaviivoissa ­ työllisyysstrategian käytännön ilmentymässä ­ asetettujen toimen­piteiden toteuttamiseksi.
A number of the 1999 guidelines entail, either explicitly or implicitly, changes to systems of social protection and the Commission's proposals for the guidelines for 2000 retain or reinforce this approach.
Useat vuo­den 1999 suuntaviivat sisältävät suoraan tai viitteellisesti muutoksia sosiaalisen suojelun järjestelmiin, ja komission ehdotuksessa vuoden 2000 suuntaviivoiksi tämä lähesty­mistapa säilytetään tai sitä vahviste­taan.
There is a variety of reasons for the Commission to launch a new initiative now: the completion of EMU through the establishment of a single currency, including the requirements for budgetary discipline and sound public finances; the entering into force of the Amsterdam Treaty putting the European employment strategy and the fight against social
Komissiolla oli useita syitä käynnis­tää uusi aloite juuri nyt: Euroopan talous­ ja rahaliiton loppuun saatta­minen yhteisvaluutan myötä, mihin sisältyvät budjettikuria ja vakaata valtiontaloutta koskevat vaatimuk­set, Amsterdamin sopimuksen voi­maantulo, jolla annettiin uusi oikeusperusta Euroopan työllisyys­strategialle ja sosiaalisen syrjäyty­misen torjunnalle, sekä unionin laa­
At the same time, the report devotes some attention to financial aspects, such as the level, growth and structure of expenditure on social protection, the different sources of revenue and the interlinkages between financing social protection and employment policy, as well as the level of benefits and incentives to work.
Samalla siinä käsitellään jossakin määrin taloudellisia näkökohtia, kuten sosiaalisesta suojelusta aiheu­tuvien menojen tasoa, kasvua ja rakennetta, eri tulonlähteitä, yhteyt­tä sosiaalisen suojelun rahoituksen ja työllisyyspolitiikan välillä sekä etuuksien tasoa ja työntekoon kan­nustavia tekijöitä.
(') 'A concerted strategy for modernising social protection' (COM(1999) 347).
Tiedonannossa esitetään neljä pää­tavoitetta, joiden tarkoituksena on taata korkeatasoinen sosiaalinen suojelu, johon unionin kansalaiset voivat luottaa, ja toisaalta vahvistaa talous­ ja työllisyysstrategiaa. Tavoitteet ovat seuraavat:
Gender issues, as made clear in the Communication, cut across all four objectives, and the present report emphasises the need for social pro-
Sukupuolinäkökohtia käsitellään kaikkien neljän tavoitteen yhteydes­sä. Raportissa korostetaan sitä, että sosiaalisen suojelun järjestelmissä on otettava paremmin huomioon
Social protection Europe 1999 the EU and the demands made upon them (in Chapter 1 of the Report of the Commission Services).
EU:ssa, sekajärjestelmiin kohdistuvia vaatimuksia (komission yksiköiden raportin luvussa 1).
tection systems to respond better to changing gender realities, particularly the need to support the participation of women in the workforce.
muuttuvat sukupuoliroolit ja erityisesti tarve tukea naisten työntekoa.
In addition, the report, for the first time, examines social protection systems in central and eastern European countries (CEECs) and recent developments in these.
Raportissa myös tarkastellaan ensimmäistä kertaa sosiaalisen suojelun järjestelmiä ja niiden kehittymistä viime vuosina Keski- ja Itä-Euroopan maissa.
Secondly, it analyses the scale of expenditure on social protection in the different Member States, its composition and the changes which have occurred over the 1990s (in Chapter 3 of the Report of the Commission Services).
Toiseksi siinä analysoidaan sosiaalisesta suojelusta aiheutuvia menoja eri jäsenvaltioissa, menojen muodostumista ja 1990luvulla tapahtuneita muutoksia (komission yksiköiden raportin luvussa 3).
Outline of the Report he present report summarises the main findings of the full the Union over the past two or three years in relation to the key objectives set out in the Commission communication.
R kolmen vuoden aikana suhteessa komission tiedonannossa esitettyihin päätavoitteisiin.
It focuses, in particular, on those which are designed to support the employment strategy, to reduce the number of people dependent on benefits and to expand the number in work.
Siinä keskitytään erityisesti niihin muutoksiin, joiden tarkoituksena on tukea työllisyysstrategiaa, vähentää etuuksista riippuvaisten ihmisten määrää ja lisätä työssä käyvien määrää.
It also examines the evidence on the level of unemployment benefits relative to earnings from work and assesses the extent of any financial disincentive which this may create for not active ly looking for a job (in Chapters 2 and 4).
Siinä myös tarkastellaan, mikä on työttömyys etuuksien suhde työstä saatuihin an sioihin, ja arvioidaan, onko tällä vai kutusta siihen, miten aktiivisesti ihmiset hakevat työtä (luvuissa 2 ja 4).
Thirdly, it examines the relative importance of different sources of finance for spending and the extent to which they have altered during this period (in Chapter 3 of the Report of the Commission Services).
Kolmanneksi siinä tarkastellaan eri rahoituslähteiden suhteellista vaikutusta sosiaalimenoihin ja sitä, missä määrin tilanne on muuttunut tällä kaudella (komission yksiköiden raportin luvussa 3).
The report, first, examines the principal demographic, economic and social developments which shape both the context within which social protection systems operate across
Neljänneksi siinä käsitellään laajemmin muutoksia, joita kaikkialla unionissa on tehty sosiaalisen suojelun järjestelmiin viimeisten kahden tai
Fourthly, it reviews more largely the changes which have been made to systems of social protection across
Ensin raportissa tarkastellaan tärkeimpiä väestörakenteellisia, taloudellisia ja yhteiskunnallisia seikkoja, jotka vaikuttavat siihen ympäristöön, jossa sosiaalisen suojelun järjestelmät toimivat kaikkialla
Fifthly, it gives an overview of developments in social protection systems in candidate CEECs, drawing on recently completed studies carried out under the Phare Consensus programme (Chapter 5.)
Viidenneksi siinä tehdään katsaus sosiaalisen suojelun järjestelmien kehittymiseen jäsenyyttä hakeneissa KIE-maissa. Tämän pohjana ovat äskettäin toteutetut tutkimukset, jotka tehtiin Phare Consensus -ohjelman osana (luvussa 5).
The changing context of social protection systems
Sosiaalisen suojelun järjestelmien muuttuva ympäristö
1 The changing context of social protection systems have, therefore, limited the scale of government borrowing and constrained the growth of public expenditure.
1 Sosiaalisen suojelun järjestelmien muuttu va ympäristö kuttaa suoraan julkisen talouden vakauttaminen, jota edellytetään vakaus- ja kasvusopimuksessa sekä talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa.
Public policies are directly affected by fiscal consolidation required by the stability and growth pact, as well as by the broad economic policy guidelines which pro vide a framework for reforming public policies in line with broader objectives, in particular, in support of employment and job creation.
Niissä annetaan puitteet, joilla uudistetaan yhteiskuntapolitiikkaa samansuuntaisesti laajempien tavoitteiden kuten työllisyyden ja työpaikkojen luomisen kanssa.
These evolutions have concentrated policy attention on social protection, which represents a large component of overall spending.
Tämä kehitys on kiinnittänyt huomiota sosiaaliseen suojeluun, joka edustaa laajaa osaa kokonaismenoista. noista.
he major demographic, eco Tnomic and social changes over the past 2025 years across the Union have had profound implications for social protection systems and will continue to do so in future years.
Väestörakenteelliset suuntaukset: ikääntyvän väestön vaikutukset nionissa viimeisten 2025 vuo Uden aikana tapahtuneet merkittävät väestörakenteelliset, taloudelliset ja yhteiskunnalliset muutokset ovat vaikuttaneet syvästi sosiaalisen suojelun järjestelmiin, ja ne vaikuttavat edelleen tulevinakin vuosina.
Four major trends are of particular importance: the ageing of the population in all Member States and the prospective increase in the rate of growth in the number of elderly people from 2010 onwards; the growing participation of women in the labour force and the changing gender balance; the persistence of longterm unemployment, especially among older workers, and the trend towards earlier retirement; and the increase in the number of households in relation to the growth of population, with the rise of people living on their own and of house
Erittäin merkittäviä ovat seuraavat neljä pääsuuntausta: i) väestön ikääntyminen kaikissa jäsenvaltioissa ja vanhusten määrän kasvun kiihtyminen vuodesta 2010 alkaen, ii) naisten kasvava osuus työmarkkinoilla ja sukupuolijakauman muut tuminen, iii) pitkäaikaistyöttömyyden jatkuminen erityisesti vanhempien työntekijöiden keskuudessa ja suuntaus jäädä varhaiseläkkeelle sekä iv) kotitalouksien määrän kasvu suhteessa väestönkasvuun yhden hengen talouksien vuoksi ja sellaisten kotitalouksien määrän kasvu, joissa kukaan ei käy työssä.
Demographic trends: the implications of an ageing population
tämän ennustetaan muuttuvan hieman alle yhdeksi kolmea kohti ja vuoteen 2040 mennessä lähes yhdeksi kahta kohti.
Whereas, at present, there is on average in the Union, one person aged 65 or over for every four people of working age (the old-age dependency ratio), this is projected to rise to just under one in three by 2020 and to almost one in two by 2040.
Toisin kuin aikaisemmin huollettavien vanhusten osuuden lisääntymistä ei todennäköisesti korvaa alle 15-vuotiaiden määrän jatkuva väheneminen, sillä heidän määränsä ennustetaan vähenevän hitaammin kuin työikäisten.
In contrast to the past, this growth in the old-age dependency ratio is unlikely to be offset very much by the continued decline in the number of children and young people under 15, which is forecast to decline more slowly than the number of people of working age.
Yleinen huoltosuhde on laskenut unionissa hiukan viimeisten 20 vuoden aikana, mutta sen ennustetaan kääntyvän nousuun vuoteen 2010 mennessä ja sen jälkeen nousevan huomattavasti tämänhetkisestä ti lanteesta, jossa alle 15-vuotiaita tai yli 65-vuotiaita on viisi kymmentä työikäistä kohti.
The overall dependency ratio which has fallen slightly in the Union over the past 20 years, is projected to recover by 2010 and then increase markedly, from its present ratio of 5 people aged under 15 or 65 and over per 10 of working age, to 6 per 10 by 2025 and 7 per 10 by 2040.
Vuonna 2025 alle 15-vuotiaita tai yli 65-vuotiaita olisi kuusi kymmentä työikäistä kohti ja vuonna 2040 seitsemän kymmentä kohti.
he growth in the number of people of 65 and over is set to
Y den aikana, kun sodanjälkeiset suuret ikäluokat saavuttavat tämän iän, mikä aiheuttaa lisäpaineita eläkejärjestelmiin.
These trends, moreover, are occurring in a context of increasing globalisation and a faster pace of technical advance, which have accelerated the speed of structural change in the economy, put greater pressure on businesses and workers alike to adapt to changing market circumstances and new methods of working and reduced the ability of governments to manage economic developments.
Nämä ovat kiihdyttäneet talouselämän rakennemuutoksen vauhtia, aiheuttaneet suuria paineita yrityksille ja työntekijöille, joiden on sopeuduttava muuttuviin markkinaolosuhteisiin ja uusiin työskentelytapoihin, sekä vähentäneet valtioiden kykyä hallita taloudellista kehitystä.
At the same time, they have increased the importance of securing financial stability and
Samalla ne ovat lisänneet taloudellisen vakauden merkitystä ja näin ollen rajoittaneet valtioiden lainanottoa ja hillinneet julkista ku lutusta. Yhteiskuntapolitiikkaan vai
These prospective increases in dependency ratios, which are the conventional way of assessing the implications of demographic trends, are liable, however, to give a misleading impression of the scale of the problem which they pose for systems of social protection and of the most appropriate policy response to them.
Tämä ennustettu huoltosuhteen kasvu (huoltosuhdetta käytetään perinteisesti väestösuuntausten vaikutusten arviointiin) saattaa kuitenkin antaa harhaanjohtavan kuvan sosiaalisen suojelun järjestelmille aiheutuvan ongelman laajuudesta ja sopivimmista ongelmanratkaisukeinoista.
So far, attention in most Member States has focused on curbing the growth of pension commitments and trying to ensure that there will be sufficient funds avail- accelerate over the next 10-15 years as the post-war baby boom generation reaches its late sixties, so imposing increased pressure on pension systems.
Tähän asti useimmissa jäsen valtioissa on keskitytty eläkesitoumusten kasvun rajoittamiseen ja siihen, että tulonsiirtojen suorittamiseen on riittävästi varoja.
At the same time, the even larger expansion in the number of people of 75 and over will increase demand for longterm care markedly, just when increased female participation in the work force is also likely to reduce the available pool of unpaid family carers.
Tämä on toki tärkeää, mutta yhtä tärkeää on ottaa huomioon se, että suuri osuus työikäisestä väestöstä ei käytännös-
The changing context of social protection systems effective dependency ratio (everyone not in work, including those under 15, relative to those employed) fell over this period.
Sosiaalisen suojelun järjestelmien muuttuva ympäristö nen perheen ulkopuolelta on ratkaisevassa asemassa.
able to effect the transfers involved. While this is important, it is equally important to take account of the fact that a large proportion of people of working age are not, in practice, in employment and, therefore, play no role in generating the income from which pensions for those in retire ment have to come.
sä ole työelämässä eikä näin ollen osallistu millään tavalla niiden tulojen tuottamiseen, joista eläkkeet on maksettava.
Instead, they rely, like those of 65 and over on support from those who are working.
Sen sijaan tämä väestön osa on riippuvainen - kuten yli 65vuotiaatkin - työssä käyvien maksamasta tuesta.
In other words, any assessment of the prospective difficulties of fund ing social transfers in future years has to distinguish between the potential workforce - those aged 15 to 64 - and the actual people in employment.
Kun siis arvioidaan sosiaalisten tulonsiirtojen rahoitus vaikeuksia tulevina vuosina, on tehtävä ero potentiaalisen työvoiman -kaikkien 15-64-vuotiaiden -ja tosiasiallisesti työelämässä olevien välille.
This illustrates the potentially misleading impression gained by focus ing solely on the old-age dependency ratio and demonstrates the importance of taking due account of the number of people in employment which will be critical to over coming the problems created by supporting an ageing population.
Tästä käy ilmi, että saattaa olla harhaanjohtavaa keskittyä pelkästään vanhusten huoltosuhteeseen ja että on tärkeää ottaa huomioon työssä käyvien määrä; se on ratkaisevassa asemassa, kun pyritään löytämään vastauksia vanhenevan väestön tukemisesta johtuviin ongelmiin.
In other words, the success of economies in effecting the transfers which will be necessary to ensure a decent standard of living for those of 65 and over ultimately depends on their success in increasing the proportion of people of working-age actually in work and, therefore, on their performance in creating jobs and wealth.
Toisin sanoen se, onnistutaanko tekemään tulonsiirrot, joilla varmistetaan yli 65vuotiaiden kunnollinen elintaso, riippuu siitä, onnistutaanko lisäämään tosiasiallisesti työelämässä olevien työikäisten osuutta ja näin ollen luomaan työpaikkoja ja vaurautta.
Participation of women in the workforce ne of the main features of so cial change in the Union over
Naisten osallistuminen työelämään ksi tärkeimmistä tekijöistä unionissa viimeisen kahdenkymme
The effect of the apparent deficiency in childcare support in a number of northern Member States shows up most notably in the much lower rate of participation of single mothers than married mothers.
Lastenhoitojärjestelyiden ilmeisen puutteen vaikutukset useissa pohjoisissa jäsenvaltioissa tulevat esiin erityisesti siinä, että yksinhuoltajaäitien osallistuminen työelämään on huomattavasti vähäisempää kuin naimisissa olevien äitien.
This is particularly the case in the UK and Ireland, where under half of single women aged 25 to 49 with a child under five were in the workforce, much less than anywhere else in the Union and well below the rate of participation of married women in a similar position.
Tämä koskee varsinkin Irlantia ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa, joissa alle puolet 25^19-vuotiaista yksin huoltajaäideistä, joilla on alle 5vuotias lapsi, olivat työelämässä. Tämä on paljon vähemmän kuin missään muualla unionissa ja huomattavasti vähemmän kuin naimisissa olevien, samanikäisten lasten äitien työssäkäyntiaste.
There is, therefore, an evident need in many Member States for an extension in the avail ability of childcare facilities as well as for support arrangements to help women caring for disabled or frail elderly family members.
Useissa jäsenvaltioissa onkin tarpeen laajentaa lastenhoitopalveluiden saatavuutta sekä tukea järjestelyitä, joilla autetaan naisia huolehtimaan vammaisista ja ikääntyneistä perheenjäsenistä. senistä.
O the past two decades has been the increase in the relative number of women pursuing working careers.
nen vuoden aikana tapahtuneessa yhteiskunnallisessa muutoksessa on ollut työelämässä olevien naisten suhteellisen määrän kasvu.
In practice, women account for all, or nearly all, of the expansion in jobs which has occurred over this period in all Member States.
Käytännössä naiset vastaavat lähes kaikesta työpaikkojen lisääntymisestä, joka on tapahtunut tällä kaudella kaikissa jäsenvaltioissa.
In 1998, only just over 60% of the working-age population were in paid employment.
Vuonna 1998 vain vähän yli 60 prosenttia työikäisestä väestöstä oli ansiotyössä.
The rest were either unemployed (around 7%) or (the great majority) not in the labour force at all, most of them women but around a third of them men.
Loput olivat työttömiä (noin 7 %) tai eivät olleet työvoimassa mukana lainkaan (suurin osa). Näistä suurin osa oli naisia; miehiä oli noin kolmannes.
Among men, a major cause is early retire ment, among women, other factors are also important such as earlier barriers to female participation and caring obligations.
Miehillä suurimpana syynä on varhaiseläke, naisilla muut tekijät ovat yhtä tärkeitä, kuten aikaisemmat esteet naisten työssäkäynnille ja hoitovelvoitteet.
In consequence, the effective dependency ratio - the number of people aged 15 and over not in work - was substantially higher than the conventional ratio cited above, even if children under 15 are left out of account.
Näin ollen tosiasiallinen huoltosuhde - yli 15-vuotiaat, jotka eivät ole työssä - oli huomattavasti suurempi kuin edellä mainittu ta vanomainen huoltosuhde, vaikka alle 15-vuotiaat jätettäisiinkin ottamatta huomioon.
In fact, slightly more people in the Union of 15 and over are not in employment than those who are, and over 60% of them are under 65.
Unionin yli 15vuotiaista kansalaisista on itse asiassa hieman useampi työssä käymättömiä kuin työssä käyviä, ja näistä yli 60 prosenttia on alle 65-vuotiaita.
This ratio was much the same in 1998 as in the mid1980s, as the fall in unemployment and rise in women's participation has more than offset the increased number aged 65 and over.
Suhde oli vuonna 1998 lähes sama kuin 1980-luvun puolivälissä, kun työttömyyden lasku ja naisten li sääntynyt osuus työvoimasta on enemmänkin kuin korvannut yli 65vuotiaiden kasvanutta määrää.
If the decline in the number of children is also taken into account, it means that the overall
Jos lasten määrän väheneminen otetaan myös huomioon, se merkitsee, että tosiasiallinen yleinen huoltosuhde (kaikki, jotka eivät ole työssä - alle 15-vuotiaat mukaan lukien -suhteessa työssä käyviin) putosi tällä kaudella.
The biggest increase in participation has been among women of childbearing age, but there remain substantial differences in participation rates for this group between Member States, partly explained by differ ences in underlying labour market conditions.
Eniten on lisääntynyt synnytysikäisten naisten osuus, mutta jäsenvaltioiden välillä on huomattavia eroja tässä ryhmässä, mitä osaltaan selittävät erot kunkin maan työmarkkinaolosuhteissa.
As well as the increase in the par ticipation of women, the kind of job they do is also important.
Naisten osallistumisasteen lisääminen on tärkeää, mutta yhtä tärkeää on se, minkälaista työtä he tekevät.
There is a strong trend across the EU for both sexes towards part-time working as well as towards temporary jobs.
Osa-aikatyö ja tilapäinen työ ovat yleistymässä kaikkialla EU:ssa kummankin sukupuolen osalta.
Women, who represent the main potential source of future labour force growth, tend to be concentrated in part-time jobs (around 33% of women in work in 1998 worked part-time).
Naiset, jotka ovat tulevaisuudessa tärkein potentiaalinen lähde työvoiman kasvussa, vaikuttavat keskittyvän osa-aikatöihin (vuonna 1998 työskennelleistä naisista 33 % oli osa-aikatyössä).
Yet many part-time jobs are in effect excluded both from the obligation to pay social contributions and from entitlement to bene-
Moniin osa-aikatöihin ei kuitenkaan tosiasiassa sovelleta velvoitetta maksaa sosiaalimaksuja eikä oikeutta saada etuuksia.