natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Liberalisation, a universal service and common quality standards — these are the principles governing the common internal market for postal services, which will have to be in place in 1999, according to a directive adopted by the EU Council on 1 December, after its adoption by the European Parliament.
Televiestinnän vapauttaminen, yleispalvelut ja yhteiset laatustandardit ovat periaatteita, joihin postin sisä­markkinat perustuvat. Euroopan parlamentin hyväksymän direktiivin mukaan, jonka unionin neuvosto antoi 1. joulukuuta, sisämarkkinat olisi muodostettava vuoden 1999 aikana.
The directive defines the services to be liberalised, as well as those which the Fifteen can reserve for the universal service provider — a permanent provision of services at affordable prices and throughout the Member States' territory.
Direktiivissä määritellään palvelut, jotka on vapautettava. Siinä on myös määritelty palvelut, jotka EU:n jäsenmaat voivat siirtää helposti kaikkialta saatavista pysyvistä yleispalveluista vastaaville toimi­elimille.
It also sets out the requirements of a universal service — collection and delivery every working day, for example.
Direktiivi määrittelee lisäksi yleispalveluja koskevat vaatimukset, joita ovat esimerkiksi postin kerääminen ja jakaminen kaikkina arkipäivinä.
The directive introduces quality standards for cross-border mail: 85 % of postal items in the fastest standard category should be delivered within three working days after posting, and 97 % within five days.
Siinä on esitetty ulkomaanpostia koskevat laatustandardit, joiden mukaan 85 prosenttia pikapostilähetyksiksi luokitel­luista lähetyksistä on oltava perillä kolmen arkipäivän kuluessa postin lähettämisestä ja 97 prosenttia viiden päivän kuluessa.
Independent bodies will monitor the quality of postal services at least once a year.
Riippumattomat toimielimet tar­kastavat palvelun laadun vähintään kerran vuodessa.
The directive requires the Fifteen to have at least one regulatory authority which is independent of postal operators.
Lisäksi jäsenmaiden on direktiivin mukaan nimettävä lailla vähintään yksi viranomainen, joka on riippumaton yleispalveluja tarjoavista toimielimistä.
It also stipulates that postal charges must be geared to costs.
Direktiivissä määrätään lisäksi, että tariffien on perustuttava kustan­nuksiin.
A START IS MADE ON FISCAL COORDINATION
VEROTUKSEN YHTEENSOVITTAMINEN KÄYNTIIN
Government departments in the 15-nation European Union with responsibility for VAT and excise duties will cooperate more closely with each other between 1998 and 2002, thanks to the Fiscalis programme, which the EU Council of Ministers approved in principle on 1 December.
Vuosina 1998—2002 arvonlisäverosta ja valmiste­verosta vastaavat kansalliset hallintoelimet tiivistävät yhteistyötään Fiscalis­ohjelman avulla, jonka unionin neuvosto hyväksyi periaatteessa 1. joulukuuta.
With a budget of ECU 40 million, the programme will both prolong and extend the activities car ried out until this year under the Matthaeus-Tax programme.
Ohjelman 40 miljoonan ecun budjetilla jatketaan laa­jemmassa muodossa tähän vuoteen asti "Matthaeus­Tax"­ohjelmasta tuettuja toimia.
The aim is to strengthen the computerised communication and control systems, and to provide civil servant training that is both effective and coordinated at the European level.
Ohjelman avulla laajen­netaan sähköisiä viestintä­ ja valvontajärjestelmiä sekä järjestetään alan viranomaisille ajanmukaista koulutusta, jonka yhteensovittamisesta EU­maat vastaavat yhdessä.
This should guarantee the uniform application of European rules in the single market, and greater effectiveness in the fight against fraud (1).
Hankkeella halutaan ensisijaisesti taata Euroopan yhtenäismarkkinoiden sääntöjen yhdenmukainen sovel­taminen sekä tehokas petostentorjunta (*).
I Stimulating the information society
I Vauhtia tietoyhteiskuntaan
In order to help small and medium-sized enterprises, as well as private individuals, take advantage of information and communication technologies, the EU Council of Ministers adopted on 1 December a European programme covering the period from 1998 to 2002, with a budget of ECU 25 million.
Unionin neuvosto hyväksyi 1. joulukuuta vuosiksi 1998—2002 ohjelman, jolla tuetaan pk­yrityksiä ja yksi­tyishenkilöitä tieto­ ja viestintäteknologian hyödyntä­misessä.
It covers three major types of activities.
Ohjelman budjetti on 25 miljoonaa ecua.
The lion's share — 57 % of the total budget — will be used to exploit the programme's European dimension, in order to make better use of these new technologies.
Se koostuu kolmesta pääasiallisesta toimesta. Eniten varoja eli 57 prosenttia kokonaissummasta suunnataan toimeen, jossa eurooppalaista ulottuvuutta hyö­dyntämällä tähdätään mahdollisimman tehokkaaseen uusien teknologioiden käyttöön.
The aim is to encourage EU countries to share their experiences, identify the obstacles to the operation of the single market and study the reasons which prevent SMEs, regions and disadvantaged categories from taking part in the information society.
Tämä tapahtuu siten, että EU­maat vaihtavat kokemuksiaan, pyrkivät sel­vittämään yhtenäismarkkinoiden toimintaa haittaavat esteet ja tutkivat syitä, joiden vuoksi epäsuotuisassa asemassa olevat pk­yritykset, alueet ja kansanryhmät jäävät tietoyhteiskunnan ulkopuolelle.
For the first time the 15 European Union countries have committed themselves to coordinating their fiscal policies, to the extent required for the effective operation of the European single market and the forthcoming European monetary union.
Ensimmäistä kertaa EU:n jäsenmaat ovat sitoutuneet yhteensovittamaan veropolitiikkaansa, mikä on välttämätöntä Euroopan sisämarkkinoiden ja tulevan rahaliiton toimivuuden kannalta.
A meeting of the EU's finance and economic ministers adopted on 1 December a code of conduct in the area of company taxation.
EU:n valtiovarain­ministereiden neuvosto hyväksyi yritysverotusta koskevan ohjesäännön 1. joulukuuta.
The ministers at the same time asked the European Commission to put forward two directives: one on the taxation of savings, and the other on inter-company interest and royalty payments, as these can give rise to double taxation and discrimination.
Valtiovarain­ministerit pyysivät samalla Euroopan komissiota val­mistelemaan kaksi direktiiviesitystä.
The ministers even set out the broad outlines of the first of these two directives.
Toinen niistä koskee säästöjen verotusta — sen päälinjat hahmo­teltiin ministerikokouksessa — ja toinen yritysten välisten korkojen ja velkojen maksua, johon sovel­letaan kaksinkertaista verotusta ja joka asettaa yri­tykset epätasa­arvoiseen asemaan.
Through the code of conduct, the Fifteen have committed themselves politically to combat the use of tax and other incentives by Member States to attract economic activities, to the detriment of other Member States.
Ohjesäännön myötä EU:n jäsenmaat sitoutuvat poliittisesti tor­jumaan sellaiset veroihin liittyvät houkuttimet ja verohelpotukset, jotka saattavat keinotekoisesti houkutella siirtämään liiketoimintaa tiettyyn jäsen­maahan toisten jäsenmaiden kustannuksella.
The Fifteen thus have undertaken to refrain from introducing new measures of this kind, and to abandon gradually existing measures and practices.
Jäsenmaat sitoutuivat siis olemaan ottamatta käyttöön uusia vastaavanlaisia toimenpiteitä ja luo­pumaan olemassa olevista säännöksistä ja toiminta­tavoista.
They consider, with the Commission, that this process should take place before 1 January 2003.
Sekä jäsenmaiden että komission mukaan sen on tapahduttava vuoden 2003 tammikuun 1. päivään mennessä.
The code provides for the setting-up of a special group to assess the fiscal measures in question.
Ohjesäännössä määrätään pe­rustettavaksi erityisryhmä arvioimaan edellä mai­nittuja toimenpiteitä.
The Commission will look at fiscal measures which may be said to amount to State aid.
Komissio tutkii tapaukset, joissa toimenpiteisiin liittyy julkista tukea.
(') The text will be adopted definitively after its approval by the European Parliament.
(*) Hyväksytään lopullisesti vasta Euroopan parlamentin hyväksynnän jälkeen.
EUROPE INVESTS IN ITS REGIONS (I)
EUROOPPA INVESTOI ALUEISIINSA (I)
The European Union is a diverse community of nations living in close cooperation.
Euroopan unioni (EU) on läheisessä yhteistyössä toimivien kansakuntien monimuotoinen yhteisö.
A total of 370 million people share a territory that extends from the southern shores of the Mediterranean to well within the Arctic Circle with many different cul­tures, languages, and ways of life.
Yhteensä 370 miljoonaa ihmistä asuu sen alueella, joka ulottuu etelästä Välimeren rannikolta napapiirin pohjoispuolelle ja käsittää erilaisia kulttuureja, kieliä ja elämäntapoja.
A community of opportunities for all?
Mahdollisuuksien yhteisö kaikille?
Firstly, Europe is one of the world's largest markets for manufactured goods.
— Ensinnäkin Eurooppa muodostaa yhden maailman suurimmista teollisuustuotteiden markkina-alueista.
EU businesses sell most of their products within Europe itself.
Euroopan unionissa toimivat yritykset myyvät suurimman osan tuotteistaan Euroopan sisällä.
It is there­fore in the interests of producers that all of Europe's markets are healthy, sophisticated and demonstrate a growing demand for high-quality end products.
Tämän vuoksi tuottajien edun mukaista on, että Euroopan kaikki markkinat ovat terveitä ja pitkälle kehittyneitä ja että niillä on kasvava tarve pitkälle jalostetuille tuotteille. teille.
Secondly, within the single market big differences between wages, operating costs and so on will dis­tort competition — upsetting the market place and condemning weaker regions to act as assembly lines for products developed in wealthier areas.
— Toiseksi yhteismarkkinoilla suuret erot mm. palkoissa ja toimintakuluissa vääristävät kilpailua: ne häiritsevät markkinoiden tasapainoa ja aiheuttavat sen, että heikommat alueet joutuvat toimimaan vauraammilla alueilla kehitettyjen tuotteiden kokoonpanokeskuksina.
Thirdly, the single currency (a declared goal of the EU countries) can only be launched ifall European economies are operating in similar conditions.
— Kolmanneksi yhteisvaluutta (Euroopan unionin jäsenvaltioiden julistama päämäärä) voidaan ottaa käyttöön ainoastaan, jos kaikkien jäsenmaiden taloudet toimivat samanlaisissa olosuhteissa.
Economic underperformance in some countries makes the whole of Europe weaker, more vulner­able and less competitive.
Joidenkin maiden talouden heikko tila tekee koko Euroopasta heikomman ja haavoittuvaisemman ja vähentää sen kilpailukykyä.
So, the EU is working to give all its citizens a high and sustainable quality of life not only because it is more fair, but because it will benefit everyone in the long run and will pave the way for a dynamic and integrated Europe of the future.
Euroopan unioni pyrkii luomaan kaikille sen kansalaisille hyvän ja kestävän elämänlaadun ei vain siksi, että se on oikeudenmukaisempaa, vaan myös sen vuoksi, että se hyödyttää kaikkia pitkällä aikavälillä ja tasoittaa tietä tulevaisuuden dynaamiselle ja yhden tyvälle Euroopalle.
Consider the following scenario.
Mitä rakennerahastot ovat?
A pupil in school in the German region of Upper Bavaria looks forward to a promising future.
Oberbayernin alueella Saksassa koululaisella on edessään lupaava tulevaisuus.
She is fortunate to come from one of Europe's richest areas.
Hänellä on onnea, sillä hän on kotoisin alueelta, joka on yksi Euroopan rikkaimmista.
Along with more than three quarters of her friends, she is likely to continue studying for some further qualifications which will make finding a job much easier.
Hän ja kolme neljästä hänen ystävästään jatkavat todennäköisesti opintojaan ja hankkivat näin ammattipätevyyden, mikä puolestaan helpottaa huomattavasti työpaikan löytämistä.
On completing higher education or training, she will look for a job in a dynamic econ­omy joining a healthy labour market with unem­ployment at a comparatively low 4 %.
Korkeakoulusta valmistumisen tai ammatillisen koulutuksen hankkimisen jälkeen hän löytää työpaikan elinvoimaisen talouden alueelta, joilla yhdistyvät terveet työmarkkinat ja suhteellisen alhainen 4 prosentin työttömyys.
She is likely to find work that matches her qualifications and she will probably receive further training on the job.
Hän saa todennäköisesti koulutustaan vastaavaa työtä ja pääsee luultavasti täydennyskoulutukseen työssäoloaikanaan.
In short, our brave Bavarian will enjoy a stan­dard of living that is the target for her contem­poraries in other countries.
Lyhyesti sanottuna esimerkin baijerilainen nauttii elintasosta, jota hänen aikalaisensa muissa maissa vasta tavoittelevat.
Meanwhile, in rural southern Spain, a young Andalusian finishes school and along with 70 % of his class he will not get access to further training, education or vocational qualifications.
Samaan aikaan Etelä-Espanjan maaseudulla andalusialainen nuori lopettaa koulunsa, eikä hänellä, kuten ei 70 prosentilla hänen luokkatovereistaankaan, ole mahdollisuuksia ammatilliseen täydennyskoulutukseen, opiskeluun tai ammattipätevyyden hankkimiseen.
With unem­ployment at around 30 %, he finds himself joining the labour market only to face fierce competition for work.
Koska työttömyysprosentti on 30, hän huomaa siirtyvänsä työmarkkinoille, joilla kilpailu työpaikoista on erittäin kovaa.
The European Union has at its disposal a financial instrument called the Structural Funds to address long-term social and economic problems.
Ammatillisen koulutuksen puuttuessa hänellä on vain vähän taitoja, joille työnantajalla on kysyntää.
The EU, working closely with Member States and regional authorities, uses these Funds to promote develop­ment and reduce inequalities between regions and social groups.
Työnantaja toimii puolestaan epäsuotuisassa taloudellisessa ilmapiirissä alueella, joka on yksi heikoimmin kehittyneistä Euroopassa.
The four Funds are as follows: • the European Regional Development Fund (ERDF); • the European Social Fund (ESF);
Urhean andalusialaisemme tulevaisuus on kaikkea muuta kuin turvattu.
Why care?
Miksi välittää?
• the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF); • the Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG).
Euroopan unionilla on käytössään rahoitusväline, rakennerahastot, joka on suunnattu pitkäaikaisten yhteiskunnallisten ja taloudellisten ongelmien ratkaisemiseen.
Which issues are being tackled?
Rakennerahastoja on neljä:
But why should our Bavarian be concerned for the plight of her Spanish contemporary?
Miksi baijerilaisen pitäisi välittää espanjalaisen aikalaisensa ongelmista?
Why does it concern the European Union that some regions are underperforming?
Miksi Euroopan unionin tulisi olla huolissaan siitä, että joillakin alueilla menee huonosti?
The Structural Funds target geographic regions with the following characteristics: • regions whose development is lagging behind (Objectivei);
— Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) — Euroopan sosiaalirahasto (ESR)
Gross domestic product (GDP) is one of the tools used to measure wealth, and while the differences are large between the EU Member States, they are even larger between the regions.
Bruttokansantuote (BKT) on yksi vaurauden mittaamisessa käytetty väline. Vaikka sen perusteella laskettavat erot ovat suuret Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä, ne ovat vielä suuremmat alueiden välillä.
For example, the country with the highest GDP per capita is Luxembourg at 160 % of the EU average; the countrywith the lowest is Greece at 63 %.
Esimerkiksi EU-maiden korkein bruttokansantuote asukasta kohti on Luxemburgissa, jossa se on 160 prosenttia unionin keskiarvosta. Alhaisin bruttokansantuote on Kreikassa, 63 prosenttia keskiarvosta.
However, the regions show a much wider gap with the German city of Hamburg reaching 190 %, as opposed to the Portuguese regions of Alentejo and the Azores with only 42 %.
Alueiden väliset vaihtelut ovat kuitenkin paljon suurempia, sillä Hampuri yltää 190 prosenttiin, kun taas Alentejon ja Açoresin alueet Portugalissa jäävät 42 prosenttiin keskiarvoon verrattuna. rattuna.
• regions seriously affected by industrial decline (Objective 2); • rural areas (Objective 5b); • regions with an extremely low population den sity (Objective 6).
Rahastojen toiminta kohdistuu maantieteellisiin alueisiin, joilla on seuraavia ominaispiirteitä: — kehityksessä jälkeenjääneet alueet (tavoite 1) — teollisuuden taantumisesta vakavasti kärsivät alueet (tavoite 2) — maaseutualueet (tavoite 5b) — erittäin harvaan asutut alueet (tavoite 6).
The Funds also address the following issues across the Union: • long-term unemployment and the socio economic integration of excluded groups (Objective 3); • unemployment associated with industrial change (Objective 4); • structural adaptation of agriculture and fisheries (Objective 5a).
Rahastojen toiminta kohdistuu myös seuraaviin ongelmiin kaikkialla unionin alueella: — pitkäaikaistyöttömyys ja syrjäytyneiden ryhmien työelämään siirtymisen helpottaminen (tavoite 3) — teollisiin muutoksiin liittyvä työttömyys (tavoite 4) — maatalouden ja kalatalouden rakenteiden mukaut taminen (tavoite 5a).
Breakdown of structural assistance
Rakennerahastotuen jakautuminen
10.9 % for Objectives 3 and 4
10,9 % tavoite 3- ja tavoite 4 -alueille
The situation is similar to a cross-country race in which a very fit athlete starts the competition with a head start over a weaker competitor.
5 % tavoite 5a -alueille 4,9 % tavoite 5b -alueille
5 % for Objective 5a 4.9 % for Objective 5b 0.5 % for Objective 6
0,5 % tavoite 6 -alueille
In the same way, Europe's weaker regions need to match the performance of the most successful regions and indeed to exceed them over the course of many years if they are to catch up.
Tilannetta voisi verrata maastojuoksukilpailuun, jossa erittäin hyväkuntoinen kilpailija saa lähdössä reilun etumatkan heikompaan kilpakumppaniinsa nähden.
Thanks in part to European assistance, the four poorest countries of the EU — Greece, Spain, Ireland and Portugal — have raised their income per head from 66 to 74 % of the Community average.
Osittain Euroopan unionin antaman avun ansiosta neljä köyhintä jäsenmaata— Espanja, Irlanti, Kreikka ja Portugali — ovat nostaneet kansantulonsa 66 prosentista 74 prosenttiin yhteisön keskiarvosta.
But this took 10 years to achieve, and there is still a long way to go.
Tähän kului 10 vuotta, ja matkaa on vielä paljon jäljellä.
In the end, success will require a continued concentration of assistance on the less wealthy regions.
Menestys edellyttää jatkossakin tuen keskittämistä vähemmän vauraille alueille.
How does it work?
Kuinka kaikki toimii?
11.1 % for Objective 2
11,1 % tavoite 2 -alueille
67.6 % for Objective 1
67,6 % tavoite 1 -alueille
How much is being spent?
Paljonko rahaa käytetään?
This represents about one third of the European Union's total budget.
Rakennerahastoista saatavaa tukea ei tarvitse maksaa takaisin, se ei ole laina.
This considerable financial effort is modest when viewed in terms of the resources deployed by the national governments of the Member States. However, it bears witness to the size of the task needed to achieve the goal of economic and social cohesion.
Raha kanavoidaan kahdesta kuuteen vuotta kestävien kehittämisohjelmien kautta, joista päätetään Euroopan komission ja kunkin jäsen valtion keskinäisissä neuvotteluissa.
Financing from the Structural Funds is in the form of non-reimbursable assistance, not loans.
Ne pannaan täytäntöön yhteistyössä alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa.
These programmes lay out the specific priorities and measures eligible for financial support.
Näissä ohjelmissa määritellään erityiset painopisteet ja toimenpiteet, joille voidaan myöntää tukea.
When the programmes for each country have been agreed, the relevant national authorities announce that money is available, and request that individual project proposals be submitted for consideration.
Kun kutakin maata koskevista ohjelmista päästään sopimukseen, asianomaiset kansalliset viranomaiset ilmoittavat, että tukea on saa tavilla, ja pyytävät yksittäisten hanke-ehdotusten jättämistä käsiteltäviksi.
Projects which receive money are, therefore, not selected directly by the European Commission, but by the national or regional authorities responsible for each programme.
Euroopan komissio ei siis valitse suoraan tukea saavia hankkeita, vaan niiden valinnan suorittavat kustakin ohjelmasta vastuussa olevat kansalliset tai alueelliset viranomaiset.
All projects which receive European assistance must also receive cofinancing from national or other sources.
Kaikkien Euroopan yhteisön tukea saavien hankkeiden on lisäksi saatava rahoitusta kansallisista tai muista lähteistä.
EU assistance in the regions is having a positive impact, but it will take time to achieve the results that Europe needs.
Vuosina 1994—1999 tukea myönnetään 154,5 miljardia ecua (vuoden 1994 hinnoin), joka vastaa lähes 956,5 miljardia FIM.
(The second part of this article will appear in a subsequent issue.)
(Artikkelin toinen osa ilmestyy seuraavassa numerossa.)
Enterprises in central and eastern Europe
Yritykset Keski­ ja Itä­Euroopassa
A majority of very small enterprises
Suurin osa hyvin pieniä yrityksiä
Enterprises per 1 000 inhabitants, 1995
Yritysten lukumäärä tuhatta asukasta kohti 1995
In September 1995, about 3.4 enterprises were carrying out activités in accordance with the laws of the market in the 11 recipient countries under the European Union's PHARE programme
Vuoden 1995 syyskuussa EU:n Phare­ohjelmaan kuu­luvan yhdentoista maan mil­tei 3,4:ssä miljoonassa yri­tyksessä harjoitettiin toim­intaa markkinatalouden lakien mukaisesti
The average density of enterpris­es in the CEECs ('), i.e. 3.1 enterprises per 1 000 inhabit­ants, is lower than in the European Union (42.8 per 1 000).
Yritysten keskitiheys KIE­maissa (') on 31 yritystä 1 000:ta asukasta kohti, mikä on pienempi kuin Euroopan unionissa (42,8 yri­tystä 1 000:ta asukasta kohti).
This density varies considerably depending on the country.
Yritystiheys on hyvin erilainen eri maissa.
It is above the EU average in the Czech Republic and Hungary, but is low in the Baltic countries and the Balkan States.
Tsekin tasavallassa ja Unkarissa yritysten määrä ylittää EU:n keskiarvon, Baltian ja Balkanin maissa se on sen sijaan huomattavasti pienempi.
The proportion of medium­sized and large enterprises (over 49 salaried employees) is almost negli­gible
Keskisuurten ja suurten yri­tysten osuus (yli 49 palkat­tua työntekijää) on miltei olematon
No salaried employee
Π ei yhtään
■ 50 or more salaried employees
50 tai yli
Medium­sized and large enter­prises account for a similar slice of the total of the EU and the CEECs.
Keskisuurten ja suurten yritysten osuus kokonaismäärästä on samankaltainen KIE­maissa ja EU:ssa.
Enterprises with no salaried employees do, on the other hand, feature more largely both in the number and in terms of total employment in the CEECs.
Sen sijaan sellaisten yri­tysten, joilla ei ole yhtään palkattua työntekijää, osuus on KIE­maissa suurempi sekä lukumääräisesti että koko­naistyöllisyyden kannalta.
The average size of enterprises (7.4 employees) is quite comparable with the EU (6.5 employees)
Yritysten keskikoko (7,4 työteki­jää) on verrattavissa EU:n yri­tysten keskikokoon (6,5).
Distribution of enterprises by size class, 1995 (%)
Yritysten jakautuminen kokoluokittain (%) 1995
No salaried employee
Ei yhtään palkattua työntekijää
1 to 49 salaried employees
1 — 49 palkattua työntekijää
50 or more salaried employees
50 palk. työntekijää tai yli
Distribution of enterprises by sector of activity, 1995 (%)
Yritysten jakautuminen toimialoittain (%), 1995 kii
The breakdown by main sector of activity is fairly similar to the situation in the European Union
Yritysten jakautuminen päätoimialoittain on miltei samankaltainen KIE-maissa ja EU:ssa
The EU has a larger propor­tion of service enterprises, whilst the countries of central and eastern Europe remain more industrial.
EU:ssa on suhteellisesti enem­män palvelualan yrityksiä, kun taas Keski­ ja Itä­Euroopan siir­tymävaiheen maat ovat edelleen teollisuusvoittoisia.