natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The two questions were not found easy to answer: 11.2 % were unsure whether or not they feared these problems and 15.7 % were unable to say whether or not they considered them likely.
Tanskassa 65,1 prosenttia haastatelluista ongelmien ilmaantumista väistämättömä Ruotsissa (64,6 prosenttia), Alankomaiss prosenttia), Ranskassa (59 prosenttia), Yhdistyneessä kuningaskunnassa (58,4 ρ ja Kreikassa (56,3 prosenttia) ongelmia pi todennäköisinä keskimääräistä enemmän (51,8 prosenttia), Suomessa (51,3 prosentj Luxemburgissa (51,1 prosenttia) ja Belgia prosenttia) mielipiteet ovat lähellä keskia Saksassa 47,1 prosenttia, Portugalissa 43 prosenttia ja Itävallassa 43 prosenttia ka uskoo kohtaavansa tällaisia ongelmia.
The majority from 10 countries fear problems. The highest proportions are in France (58.4 %), Sweden (57.8 %), Denmark (57.4 %), the Netherlands (54.7 %), the United Kingdom (50.9 %) and Greece (50.2 %).
Kaikkein eniten vastauksia tähän kysymykseen saatiin Tanskasta, jossa ainoastaan 1,5 prosenttia haastatelluista ei osannut vastata, ja Alankomaista, jossa vastaava luku oli 1,7 prosenttia.
Four countries are around the Community average: Belgium, Italy, Luxembourg and Portugal.
Vastauksia saatiin runsaasti myös Kreikasta (4,6 prosenttia ei osannut vastata), Ruotsista (3,5 prosenttia) ja Suomesta (3,1 prosenttia).
The highest proportion of 'don't know' answers (22.9 %) was also to be found in Portugal.
Vähiten vastauksia tähän kysymykseen saatiin Luxemburgissa (12 prosenttia), Portugalissa (11,3 prosenttia), Irlannissa (9,7 prosenttia) ja Belgiassa (9,6 prosenttia ei osannut vastata).
The majority feeling was one of lack of concern in the five remaining countries: Germany, Austria, Finland, Spain and Ireland.
> EU:n kansojen välisistä eroista aiheutuneet ongelmat Ovatko unionin kansat (nyt tai laajentuneessa unionissa) liian erilaisia tullakseen toimeen keskenään?
The last two countries, together with Portugal, had the highest proportion of 'don't knows'.
Keskimäärin 45,4 prosenttia haastatelluista pelkää, että kansojen väliset erot aiheuttavat ongelmia (43,4 prosenttia ei pelkää); 50,6 prosenttia pitää tällaisia ongelmia todennäköisinä (33,6 prosenttia ei pidä).
On the other hand, the replies to the question about the possibility of problems occurring as a result of cultural differences between peoples of the Union do reveal a certain pessimism.
Molemmat kysymykset saavat kansalaiset epäröimään: 11,2 prosenttia ei osannut sanoa, pelätäkö tällaisia ongelmia vai ei, ja 15,7 prosenttia ei osannut sanoa, ovatko ne todennäköisiä vai eivät.
Denmark, with 65.1 % considering it inevitable that such problems will arise, Sweden (64.6 %), the Netherlands (62.0 %), France (59.0 %), the United Kingdom (58.4 %) and Greece (56.3 %) were above the Community average for this question.
Kahdessa valtiossa ollaan optimistisempi Irlannissa ongelmien ilmaantumista epätodennäköisenä pitävien kansalaisten (37,3 prosenttia) on melkein yhtä suuri k väistämättöminä pitävien osuus (38 pros Espanjassa ainoastaan 26,9 prosenttia haastatelluista odottaa ongelmia, kun taas 46,3 prosenttia ei pidä niitä todennäköisenä.
Italy (51.8 %), Finland (51.3 %), Luxembourg (51.1 X) and Belgium (50.4 %) were close to the average.
Kyseisissä valtioissa sekä Itävallassa ja Portugalissa on myös eniten epäröiviä.
Germany, Portugal and Austria had scores of 47.1 %, 43.2 % and 43.0 % respectively.
Eniten vastauksia saatiin Suomesta (6,4 prosenttia ei osannut vastata), Tanskasta (6,3 prosenttia ei osannut vastata) ja Alankomaista (6,1 prosenttia ei osannut vastata).
Two countries share a more optimistic view.
Kymmenessä valtiossa asia huolestuttaa enemmistöä.
There are almost as many people in Ireland (37.3 %) who believe it unlikely that problems will arise as there are who deem them inevitable (38.0 %).
Eniten ongelmia pelätään Ranskassa (58,4 prosenttia kansalaisista ilmoitti olevansa huolestunut), Ruotsissa (57,8 prosenttia), Tanskassa (57,4 prosenttia), Alankomaissa (54,7 prosenttia), Yhdistyneessä kuningaskunnassa (50,9 prosenttia) ja Kreikassa (50,2 prosenttia).
In Spain, only 26.9 % of those questioned expect problems, 46.3 % taking the opposite view.
Neljä valtiota sijoittui lähelle Euroopan keskiarvoa: Belgia, Italia, Luxemburg ja Portugali.
However, these two countries, together with Austria and Portugal, were also the least certain, with particularly high 'don't know' rates: Spain (26.8 %), Portugal (25.3 %), Ireland (24.7 %), and Austria (20.6 %).
Asiaan suhtaudutaan levollisesti muissa viidessä valtiossa: Saksassa, Itävallassa, Suomessa, Espanjassa ja Irlannissa.
Views were most definite in Finland (6.4 % 'don't knows'), Denmark (6.3 %) and the Netherlands (6.1 %).
Eniten tämän kysymyksen kohdalla epäröitiin Espanjassa, Irlannissa ja Portugalissa.
European Commission Directorate-General X Priority Information Projects Office 6/47 Rue de la Loi 57 B-1040 Brussels pan 4 minatili priiriiai UP Ili Eiripni clllzn
-» Euroopan yhteisöjen komissio Pääosasto X "Ensisijaiset tiedotushankkeet" Rue de la Loi 57 Toimisto 6/47 B-1040 Bryssel siv.
EUROPEAN OPINION on education in Europe
EUROOPPALAISTEN KÄSITYKSIÄ koulutuksesta Euroopassa
> The priorities for European Union action > Recognition of education and vocational training diplomas \
Euroopan unionin ensisijaiset toimet
The vast majority of European citizens (an average of 70.7 % as against 20.9 %) regard the recognition of education and vocational training diplomas on a European scale as a priority.
Kaikkien viidentoista jäsenvaltion kansalaiset jakavat tämän käsityksen yksimielisesti, vaikka niiden välillä esiintyykin vähäisiä eroja.
This opinion is endorsed, although to differing degrees, in all 15 countries; only the figures for the United Kingdom (69.9 % as against 20.8 %) come close to the European average.
Ainoastaan Yhdistynyt kuningaskunta (69,9 % puolesta ja 20,8 % vastaan) sijoittuu eurooppalaisen keskiarvon tuntumaan.
In considering the priorities for European Union action, do you regard the recognition of education and vocational training diplomas on a European scale as a key priority?
Pidättekö koulu ja ammattikoulututkintotodistusten tunnustamista Euroopan tasolla ensisijaisena tehtävänä, kun puhutaan Euroopan unionin toiminnan painopisteistä?
The biggest support for this priority is to be found in France and Italy: 81.9 % of the French (as against 14.2 %) and 80.8 % of Italians (as against 12.0 %) believe that holders of qualifications should be put on an equal footing in this way.
Ranskalaiset ja italialaiset ovat kaikkein eniten tämän toiminnan puolesta: 81,9 % ranskalaisista (14,2 % vastaan) ja 80,8 % italialaisista (12,0 % vastaan) vaativat yhdenvertaisuuden toteuttamista tässä muodossa.
In the wake of these two countries come Luxembourg (75.4 % as against 17.0 %), Greece (75.25 % as against 17.9 %) and Ireland (74.1 % as against 14.5 %), still above the European average.
Luxemburg (75,4 % puolesta ja 17,0 % vastaan), Kreikka (75,2 % puolesta ja 17,9 % vastaan) ja Irlanti (74,1 % puolesta ja 14,5 % vastaan) tulevat näiden kahden maan vanavedessä ja sijoittuvat näin Euroopan keskiarvon yläpuolelle.
In considering policy areas for action, do you think that decisions on education should be taken by your national government or jointly within the European Union?
Pitäisikö maanne hallituksen tehdä koulutukseen liittyvät poliittiset päätökset vai pitäisikö ne tehdä yhteisesti Euroopan unionin piirissä?
Just below the average comes a homogeneous group of seven countries: Belgium (67.3 % as against 24.3 %), Spain (67.3 % as against 21.4 %), Sweden (67.0 % as against 24.2 %), Austria (66.7 % as against 21.1 %), Denmark (66.0 % as against 29.4 %), Portugal (65.8 % as against 21.2 %) and the Netherlands (64.9 % as against 32.5 %).
Vastauksien perusteella yleisenä toiveena on saada tutkintotodistusten tunnustaminen osaksi eurooppalaista todellisuutta, minkä lisäksi vastauksista näkyy se, että lähes yksimielisenä toiveena on koulutusalaa koskevan poliittisen toiminnan säilyttäminen kansallisten hallitusten käsissä.
It is in Germany (61.1 % as against 28.2 %) and Finland (60.6 % as against 31.1 %) that people have most reservations about this priority.
Seitsemän maan ryhmä on varsin yhtenäisesti hieman keskiarvon alapuolella: Belgia (67,3 % puolesta ja 24,3 % vastaan), Espanja (67,3 % puolesta ja 21,4 % vastaan), Ruotsi (67,0 % puolesta ja 24,2 % vastaan), Itävalta (66,7 % puolesta ja 21,1 % vastaan), Tanska (66,0 % puolesta ja 29,4 % vastaan), Portugali (65,8 % puolesta ja 21,2 % vastaan) sekä Alankomaat (64,9 % puolesta ja 32,5 % vastaan).
The answers revealed that most people would like to see practical effect given to the recognition of diplomas in Europe and an almost unanimous preference for implementation of education policies by the national governments.
Saksassa (61,1 % puolesta, 28,2 % vastaan) ja Suomessa (60,6 % puolesta, 31,1 % vastaan) kansalaiset suhtautuvat kaikkein varauksellisimmin tähän toimintaan.
An average of 8.4 % of the persons interviewed could not come up with any answer.
Haastatelluista henkilöistä keskimäärin 8,4 % ilmoitti, etteivät he osaa vastata kysymykseen.
This average mirrors the 'don't know' figures for eight countries which fall between 1 and 2 % of the average (Germany, Belgium, Finland, Greece, Italy, Luxembourg, the United Kingdom and Sweden).
Tämä keskiarvo heijastelee tarkkaan kahdeksan maan (Saksan, Belgian, Suomen, Kreikan, Italian, Luxemburgin, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ruotsin) "en tiedä" -vastausten osuutta, sillä näiden maiden arvot poikkeavat keskiarvosta vain 1—2 %.
It masks, however, the very high reply rates in certain Member States, where 'don't knows' accounted for 2.7 % (the Netherlands), 3.9 % (France) and 4.6 % (Denmark).
Keskiarvosta ei kuitenkaan näy alankomaalaisten (2,7 %), ranskalaisten (3,9 %) eikä tanskalaisten (4,6 %) vastaajien varsin määrätietoinen suhtautuminen kysymykseen vastaamiseen.
Do you think that the recognition of education and vocational training diplomas is a key priority for the European Union?
Pidättekö koulu- ja ammattikoulututkintotodistusten tunnustamista yhtenä EU:n ensisijaisista tehtävistä?
Don't know on
8,3 ei osaa sanoa
Should decisions on education be taken at level or national level?
Pitäisikö koulutusta koskevat päätökset tehdä Euroopan tasolla vai kansallisella tasolla?
Source: MegaCurobarometer 1/1996.
ILahde Mega-Eurobarometri 1/1996)
Education as an area for European Union action
Kahdessa jäljellä olevassa maassa, Kreikassa ja Italiassa, Euroopan tason poliittinen toiminta saa suurinta kannatusta.
The two remaining countries, Greece and Italy, have fewer reservations about European policy-making.
Portugalilaiset, itävaltalaiset, irlantilaiset ja espanjalaiset näyttävät olevan kaikkein epäröivimpiä tämän kysymyksen suhteen, sillä näissä maissa saatiin 13,0 %, 12,2 %, 11,4 % ja 11,3 % "en tiedä" -vastauksia.
Nevertheless, in Greece, those sympathetic to national government action still win the day, but only just (49.3 % as against 47.7 %).
■ Koulutus Euroopan unionin toiminta-alana
The attachment of Europeans to a national foundation for education policy remains strong in almost all the Member States.
Italia on näin ollen ainoa jäsenvaltio, jossa enemmistö kannattaa viidentoista jäsenvaltion yhteistä toimintaa koulutuksen alalla: 55,6 % italialaisista on tätä mieltä (39,5 % on kansallisen toiminnan kannalla).
In 13 of them, citizens expressed a clear preference for retaining national power over education policy.
Eurooppalaisten halu säilyttää määräysvalta koulutuksen alalla kansallisella tasolla ilmenee yhä voimakkaasti lähes kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa.
An average of 57.8 % of the people interviewed (as against 36.9 %) took this view.
Kolmessatoista jäsenvaltiossa kansalaiset ilmoittivat selkeästi kannattavansa poliittisen toimintavallan säilyttämistä koulutusasioissa kansallisella tasolla.
So Italy is the only Member State where a majority of people support joint action by the Fifteen on education: 55.6 % of Italians in favour (as against 39.5 %).
Keskimäärin 57,8 % haastatelluista henkilöistä on tätä mieltä (vastakkaista mieltä on 36,9 % haastatelluista).
The reply rate was very high, with the average for 'don't knows' at 5.3 %.
Haastateltavat olivat hyvin varmoja tähän kysymykseen vastatessaan, sillä "en tiedä" -vastausten osuus oli 5,3 %.
In Denmark, Greece and the Netherlands people answered most readily (3.0 % of 'don't knows' in each of these three Member States), while the Spanish (7.4 %), Portuguese (7.2 %) and Belgians (7.1 %) were more undecided.
Kannastaan varmimmat vastaajat olivat tanskalaisia, kreikkalaisia ja alankomaalaisia (3,0 % kussakin kolmessa maassa), kun taas espanjalaiset (7,4 %), portugalilaiset (7,2 %) ja belgialaiset (7,1 %) olivat epäröivimpiä kannassaan.
The citizens of the United Kingdom (70.6 % in favour of national government action, as against 25 % for Community action within the EU), Austria (70.2 % as against 23.2 %) and Finland (65.6 % as against 30.5 %) were the strongest supporters of retaining policymaking power for the Member State concerned.
Yhdistynyt kuningaskunta (70,6 % kansallisen päätäntävallan puolesta ja 25 % EU:n yhteisen toiminnan puolesta, Itävalta (70,2 %ja 23,2 SÉ) ja Suomi (65,6 % ja 30,5 %) kannattavat kaikkein voimakkaimmin poliittisen päätäntävallan säilyttämistä kansallisella tasolla.
-» European Commission Directorate-General X Priority information projects Office 6/47 Rue de la Loi/Wetstraat 57 B-1040 Brussels pill
Euroopan komissio, Pääosasto X "Ensisijaiset tiedotushankkeet" Rue de la Loi 57 Toimisto 6/47 B-1040 Bruxelles
Building Europe Together
Rakennetaan Eurooppaa yhdessä
Building Europe Together rv
Rakennetaan Eurooppaa
The European Union
"Yhdistämällä perusteollisuuden ja perustamalla uuden korkean viranomaisen, jonka päätökset sitovat Ranskaa,
Y elsewhere to the fact that 9 May is 'Europe Day' and perhaps asked about its significance.
Niinpä ehdotettiin hiilen ja teräksen saattamista ylikansal
Probably very few people In Europe know that on 9 May
Yhteinen juhlapäivä 9.
1950 the first move was made towards the creation of what is now known as the European Union.
lisen eurooppalaisen elimen hallinnon alaisuuteen.
In Paris that day, against the background of the threat of a
Samat maat olivat juuri raunioit väliset sodat siirtyivät taneet toisiaan sodassa, joka oli jättänyt jälkeensä historiaan.
Third World War engulfing the whole of Europe, the French
Valtioiden ja suunnattomia aineellisia tuhoja ja erityisesti vihaa, hallitusten päämiehet tekivät katkeruutta ja ennakkoluu juhlapäivästä päätöksen loja.
Foreign Minister, Robert Schuman, read the following declaration:
Milanon huippukokouksessa suurempi kuin sodan aiheutta mat syvimmätkään haavat.
Summit in 1985.
> ■ Kaikki alkoi siis tuona päivänä, ja sen perusteella valtioiden ja hallitusten päämiehet sopivat Milanon huippukokouksessa vuonna 1985, että toukokuun 9. päivää juhlitaan Euroopan päivänä.
EU leaders in 1985 it was decided to celebrate 9 May as
Nämä arvot saavutetaan talouden ja yhteiskunnan kehityksellä sekä ympäristön ja alueiden tasapainolla.
While Europe as such has existed for centuries, the elements which united it, in the absence of rules and institutions, have in the past been insufficient to prevent the most appalling tragedies.
Euroopan tulevaisuuden ja kukoistuksen maailmassa.
The integration of Europe will not come about in one day or even in a few decades.
Euroopan unioni kuuntelee ja palvelee
Deficiencies are still numerous and there are evident imperfections.
Yhteisessä lipussa on sinisellä kansalaisiaan.
The project i*. shared anthem, the which was begun just after prelude to the last movement the Second World War is still of Beethoven's Ninth very new.
Vaikka jokainen kansalainen pohjalla 12 kultaista tähteä säilyttää erityisyytensä, ympyrän muodossa.
In the past, efforts
Tämä kuvaa elämäntapansa ja kielensä, täydellisyyttä ja yhtenäisyyttä.
Symphony, officially the at European union were based
hän voi kuitenkin tuntea olonsa kotoiseksi Euroopan
'Ode to Joy', but which in this on the domination of one context also means the ode to group over another.
Tähtien lukumäärä säilyy samana laajuisessa isänmaassa, jossa jäsenvaltioiden lukumäärästä hän saa liikkua vapaasti.
A shared flag, blue with identity of all of the people which compose it.
Lisätietoja Euroopan unionista saa seuraavista osoitteista:
Europe Day represents the very best of what it means to be European.
Euroopan komission Suomen edustusto Pohjoisesplanadi 31 / PL 1250 00101 Helsinki
Page 9
Puh.
Tel.: (01) 662 51 13 Fax: (01) 662 51 18
(09) 622 65 44 (kirjasto ja julkaisutilaukset klo 11­16) Fax (09)656 728
European Commission Office in Northern Ireland Windsor House 9/15 Bedford Street Belfast BT2 7EG Tel.:(01232)24 07 08 Fax: (01232) 24 82 41
Euroopan parlamentti Suomen tiedotustoimisto Pohjoisesplanadi 31 / PL 26 00131 Helsinki Puh. (09) 622 0450 Fax (09)622 2610 ι
Databases with general as well as specialized information about the EU are available on Internet,
Ulkoasiainministeriö Eurooppa­tiedotus Mannerheimintie 5 00100 Helsinki Puh.
European Commission Representation in the United Kingdom ¡ean Monnet House 8 Storey's Gate London SW1P3AT Tel.: (0171) 973 19 92 Fax: (0171) 973 19 00 the worldwide net for electronic communication. The address is: http://europa.eu.int
(09) 1341 6562 (09) 1341 6563 Fax (09) 1341 6566 sekä aluepalvelut maakuntakirjas­toissa seuraavilla paikkakunnilla: Hämeenlinna, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kokkola, Kouvola, Kuopio, Lahti, Lappeenranta, Maarianhamina, Mikkeli, Oulu, Pori, Rovaniemi, Seinäjoki, Tampere, Turku ja Vaasa.
O ECSC-EC-EAEC, Brussels · Luxembourg, 1997 Reproduction is authorized, except for commercial purposes, provided the source is acknowledged
C E HTY­ EY­ Euratom, Bryssel — Luxemburg 1997 Jäljentäminen sallittu muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin, jos lähde ilmoitetaan.
EMU and the euro: how enterprises could approach the changeover
EMU ja euro: kuinka yritykset voivat valmistautua muutokseen
Information programme for the European citizen
Tiedottamisohjelma Euroopan unionin kansalaisille
DIRECTORATE-GENERAL ECONOMIC AND FINANCIAL AFFAIRS
PÄÄOSASTO TALOUS- JA RAHOITUSASIAT
Reproduction is authorized provided the source Is acknowledged
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähdetiedot mainitaan.
5 the single currency: a major strategic and technical challenge for enterprises equally important for companies located in 'pre-in' countries to prepare the purpose of this guide
5 6 yhteinen raha: suuri strateginen ja tekninen haaste yrityksille myös EMUn ulkopuolelle alkuvaiheessa jäävissä maissa sijaitsevien yri tysten on syytä valmistautua tämän oppaan tarkoitus
Part 1 Implementing the Madrid changeover scenario
1. osa Madridin siirtymäsuunnitelman toteutus
Completing the building blocks of EMU The legal framework The changeover of public administrations An Information programme for the single currency
EMUn perusrakenteiden saaminen valmiiksi Oikeudellinen perusta Julkishallintoa koskevat muutokset Yhteistä rahaa koskeva tiedotuskampanja
Part 2 The challenge facing enterprises
2. osa Yritysten uusi haaste
20 • Implications for finance and treasury departments 22 • The accounting and fiscal implications of the changeover 23 • Personnel and training departments 24 • The impact on information technology 24
Siirtymävaiheesta selviytyminen Yritysten mahdolliset siirtymästrategiat Euron tärkeimmät vaikutukset eri liiketoimintoihin • markkinointi • rahoitus • laskentatoimi ja verotus • henkilöstö ja koulutus • tietotekniikka
Part 3 How enterprises could approach the changeover
3. osa Kuinka yritykset voivat valmistautua muutokseen
Need for overall strategy Early preparation can lead to lower adjustment costs
• • kokonaisstrategian tarve aikainen valmistautuminen voi johtaa alhaisempiin sopeutuskustannuk siin
The challenge facing SMEs An example of establishing a price list in euros Dual pricing displays: some practical issues Round table of May 1997 on practical aspects of the changeover
Pk-yritysten uusi haaste Esimerkki euromääräisen hinnaston laatimisesta Kaksoishinnoitteluun liittyviä käytännön kysymyksiä Toukokuussa 1997 järjestetty pyöreän pöydän kokous euroon siirtymisen käytännön näkökohdista
.... the single currency: a major strategic and technical challenge for enterprises
... yhteinen raha: suuri strateginen ja tekninen haaste yrityksille
Economic and monetary union has been a recurring ambition of the European Union since the late 1960s, because it promises both currency stability and a strong advance towards the integration of Europe.
Talous- ja rahaliitto on ollut Euroopan unionin pitkäaikainen ja kunnianhimoinen tavoite 1960-luvun lopulta lähtien. Sen on katsottu takaavan vakaat valuutta kurssit ja merkitsevän huomattavaa edistysaskelta kohti Euroopan integraatiota.
The business community will benefit from the elimination of exchange risk and the improved functioning of the internal market.
Liike-elämä hyötyy valuuttakurssiriskin poistumisesta ja sisämarkkinoiden paremmasta toiminnasta.
The changeover to the euro will affect every enterprise across all its business activities.
Euroon siirtyminen vaikuttaa jokaisen yrityksen kaikkiin toimintoihin.
It will have a direct and tangible impact on companies and poses significant strategic, marketing and organizational challenges.
Se vaikuttaa yrityksiin suoraan ja konkreettisella tavalla ja merkitsee huomattavia haasteita strategisen suunnittelun, markkinoinnin ja organisaation kannalta.
There are less than 800 days left until the launch of monetary union and companies need to start preparing if the move is to be achieved in an orderly, cost-effective manner.
Koska rahaliiton alkuun on alle 800 päivää, yritysten on syytä aloittaa valmistelut voidakseen siirtyä euroon kustannustehokkaalla tavalla.
The Madrid Council of December 1995 decided upon a three-phase scenario for the introduction of the single currency (see table attached).
Joulukuussa 1995 Madridissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti yhteisen rahan käyttöönottoa koskevasta kolmivaiheisesta suunnitelmasta eli skenaariosta (katso oheinen taulukko).
According to this scenario, EMU will start on 1 January 1999, when the exchange rates among participating countries will be locked and the euro will become the single currency of the monetary union.
Tämän suunnitelman mukaisesti EMU käynnistyy 1. tammikuuta 1999, jolloin osallistujamaiden valuuttakurssit kiinnitetään ja eurosta tulee rahaliiton yhteinen raha.
Euro notes and coins will enter circulation at the end of 2001 at the latest.
Euromääräiset setelit ja metallirahat lasketaan liikkeeseen viimeistään vuoden 2001 lopussa.
During a three-year transitional period (1999-2001), the former national currencies will continue to circulate as sub-units of the euro (see section 1.2).
Kolmivuotisen siirtymäkauden (1999-2001) aikana aikaisemmat kansalliset rahayksiköt ovat edelleen käytössä euron alayksikköinä (katso jakso 1.2.).
During this period, economic agents may use the euro if they wish, but nobody will be obliged to do so.
Tänä aikana talouden toimijat voivat halutessaan käyttää euroa, mutta heitä ei siihen velvoiteta.
Enterprises will have to adopt a new unit of account by the time euro notes and coins are introduced on 1 January 2002 at the latest.
Yritysten on otettava uusi laskentayksikkö käyttöön viimeistään 1. tammikuuta 2002, jolloin euromääräiset setelit ja metallirahat lasketaan liikkeeseen.
By that date company accounts will have to be re-denominated to the euro and transactions in national denominations will cease by 1 July 2002 at the latest.
Kyseiseen päivään mennessä yritysten kirjanpidossa on siirryttävä euroihin, ja kansallisten rahayksikköjen määräisiä liiketapahtumia ei ole 1. heinäkuuta 2002 jälkeen.
However, as set out in section 2.1, many enterprises may find it advantageous to use the euro for some of their operations during the transitional period.
Kuten jaksossa 2.1 kuitenkin esitetään, monien yritysten mielestä voi olla hyödyllistä käyttää euroa joissakin liiketoimissa jo siirtymäkauden aikana.