natgillin/translations-raw huggingface dataset:
domestic demand has become the strongest element in growth in 1999.
Euroopan kasvu ja työllisyys ovat pitäneet pintansa.
As noted in Employment in Europe 1998, internal trade in goods accounts for some 15% of EU GDP and internal trade in services for some 3% of GDP, and external trade in goods and services together amount to some 13% of GDP.
Riskit, joihin vii tattiin viime vuoden raportissa, on suurimmalta osin vältetty ensisijaisesti sisäisen laajentumisen an siosta, vaikkakin talouden elpymistä on hidastanut ja hidastaa edelleen useiden vientimarkkinoiden hidas kasvuvauhti.
Almost 90% of GDP, therefore, is accounted for by internal European demand.
Niin Euroopan kuin muunkin maailman kasvun jatkumisen edellytyksenä on, että tätä sisäistä laajentumista pidetään yliaja vahvistetaan.
The risks pointed out in last year's report have been largely avoided, predominantly because of internal expansion, though the economic recovery has still been slowed down by the slow growth in many export markets and is still being affected by this.
EU:n työllisyyskehityksen parantaminen ja sen työllistämismahdollisuuksien hyödyntäminen edellyttävät edellä esitettyihin haasteisiin kohdistuvien toimien määrittelyä ja kehittämistä.
The continued growth of not just the European economy but also the rest of the world depends on this internal expansion being main tained and strengthened.
Ensisijaisesti on hyödynnettävä Euroopan talouden kasvukehityksen tarjoamia työllistämismahdollisuuksia ja pyrittävä samalla varmistamaan, ettei epätasapainotiloja enää syntyisi.
The decline since the beginning of 1998 has been larger for young people under 25 than for the rest of the labour force.
Työttömyyden väheneminen on vuoden 1998 alusta ollut merkittävämpää alle 25-vuotiaiden nuorten kuin muun työvoiman keskuudessa.
The average rate for these has fallen by 2 percentage points as against just over V2 per centage point for those of 25 and over.
Tämän ryhmän keskimääräinen työttömyysaste on pienentynyt 2 prosenttiyksikköä, kun taas 25-vuotiaiden ja sitä vanhempien työttömyysaste on alentunut vain hieman yli puoli pro senttiyksikköä.
This means that since the peak rate reached in 1994, youth unemployment has fallen by 4 per centage points — though much more for men (over 5 percentage points) than for women — as opposed to a fall of only just over 1 percentage point for adult workers.
Tämä tarkoittaa sitä, että nuorisotyöttömyys on vähentynyt vuoden 1994 huippulukemista 4 prosenttiyksikköä — vaikkakin paljon enemmän miesten (yli 5 prosenttiyksikköä) kuin naisten osalta—verrattuna vain hieman yli 1 prosenttiyksikön vähentymiseen aikuisten työntekijöiden keskuudessa.
...but no change in long-term unemployment
...mutta pitkäaikaistyöttömyydessä ei näy muutoksia
Raising the employment performance of the Union, and exploiting its employment potential requires the definition and development of responses to the challenges set out above.
1990-luvun puolivälissä kauppataseen ylijäämä, joka oli noin 1,5 pro senttia bkt:sta, korvasi osittain kotimaisen kulutuksen ja investointitoiminnan hidasta kasvua.
Of these, first and foremost is the need to exploit the employ ment potential of the growth performance of the European economy, while avoiding the creation of further imbalances.
Vuoden 1997 viimeisen neljänneksen aikana viennin nettomääräisen kasvun hidastuminen hidasti EU:n bkt:n kasvua, ja suuntaus jatkui vuoden 1998 aikana, vaikka EU:n ulkomaankaupan ylijäämä on edelleen suuri.
Launch of the Euro
Samalla se luo haasteita.
During the mid-1990s the trade surplus of some 1V2% of GDP compensated in part for slow growth in domestic consumption and investment.
Kunkin euroon osallistuvan maan taloudellisiin ja sosiaalisiin oloihin vaikuttaa aiempaa enemmän kehitys muissa osallistujamaissa.
During the last quarter of 1997, the contribution of net export growth to EU GDP growth became negative, and this trend continued during 1998, although the Union continues to have a large surplus on external trade.
Kasvuun ja vakauteen tähtäävien makrotalousstrategioiden toisiaan vahvistavien vaikutusten hyödyntäminen, terve rakennepolitiikka ja työllisyysstrategia ovat keskeisellä sijalla tuotannon ja työllisyyden kestävässä kasvussa.
The successful birth of the Euro on 1 January 1999 was a milestone in the process of European integration.
Kotimaan kysyntä piti kuitenkin hyvin pintansa vuonna 1998 osittain siksi, että ennen maailman kaupan laskusuuntausta oli voi makkaampaa kasvua ennakoiden lisätty investointeja ja kasvatettu varastoja.
Its introduction will contribute to growth and stability and act
Tämän arvioidaan kasvattaneen bkt:tä lähes prosentilla vuonna 1998.
Unemployment rates in the Union, US and Japan, 1976-98
Työttömyys EU:ssa, USAissa ja Japanissa, 1976-98
That is estimated to have contributed close to 1% of GDP growth in 1998.
Tyyni Eurooppa keskellä maailmanlaajuista epävarmuutta
Despite the decline in overall unemployment, however, there has been little alleviation of the problem of long-term unemployment.
Huolimatta maailmantalouden le vottomuudesta viime vuonna
In 1998, 49% of the unemployed had been out of work for a year or more, the same proportion as in 1997, and in three of the four largest Member States, the proportion increased, especially so in Germany, where it rose from 50% of the unemployed to 52V2%.
Vaikka EU:n kokonaiskasvuennusteet ovat laskeneet, kotimaisesta kysynnästä on siis vuonna 1999 tullut tärkein kasvutekijä.
More over, the relative number of the unemployed out of work for two years or more went up from 30% in 1997 to almost 31% in 1998, 62% of all long-term unemployed, and equivalent to some 5.2 million people.
Kuten Työllisyys Euroopassa 1998 -raportissa todettiin, sisäinen tavarakauppa muodostaa noin 15 prosenttia ja sisäinen palvelujen kauppa noin 3 prosenttia EU:n bkt:stä, kun ulkoisen tavaroiden ja palvelujen kaupan osuus on yhteensä noin 13 prosenttia bkt:stä.
This latter figure, in particular, emphasises both the scale of the problem and the difficulty of resolving it and reinforces the importance of the active implementation of the first two Employ ment Guidelines.
Euroopan sisäinen kysyntä vastaa siten lähes 90 prosentista unionin bkt:stä.
Jobs in Europe: confidence amidst uncertainty increased by most in 1998 also experienced the highest rates of GDP growth, some Member States with above average growth witnessed increases in employment well below average.
Työpaikat Euroopassa: luottamusta epävarmuuden keskellä
last year's disturbances in the world economy, growth rates of 3-3V2% a year were being forecast.
Kasvumahdollisuuksien hyödyntäminen joillakin alueilla esiintyy ylikuu­menemista, kun taas muualla on ylimääräistä kapasiteettia.
The expectation was that Europe was entering a sustainable period of growth, of the kind experienced in the late 1980s, with employment growth of 1-1V2% a year.
EU:n eri alueiden tasapuolinen kehitys on tärkeää taloudellisen ja sosiaali­sen yhteenkuuluvuuden kannalta, mutta sen avulla voidaan myös li­sätä sitä kokonaiskasvuvauhtia, jota EU todennäköisesti pystyy pi­tämään yllä, ja parantaa EU:n kil­pailukykyä.
as a lever to strengthen the Union's position in the world economy. At the same time, it presents challenges.
EU:n kokonaistyöllisyyden kasvu vuonna 1998 heijastelee talouden jat­kuvaa elpymistä ja vastaa suunnil­leen odotuksia, kun otetaan huomioon bkt:n kasvuvauhti vuosina 1997 ja 1998.
Economic and social conditions in each of the participating Member States will be influenced more than before by developments in partner countries.
Tuotannon kasvu työllistä kohti eli tuottavuuden kasvu näyttää siten olevan edelleen noin 1,8 prosenttia vuodessa koko EU:ssa.
Exploiting the mutually reinforcing effects of growth and stability-oriented macroeconomic policies, sound structural policies and the employment strategy will be the key to sustained growth of output and employment.
Yhdysvallois­sa tuotannon vuotuinen kasvu on puolestaan vain noin prosentin tasoa.
Exploiting the growth potential
Bkt:n kasvun ja työllisyyden kasvun välinen ero on siis Yhdysvalloissa pal­jon suurempi kuin EU:ssa.
In all countries, however, the relationship is extremely evident, in the sense that above average growth of GDP invariably leads to above average growth of employment, though the extent of the rise may differ.
Vuonna 1998 työikäisen väestön työllisyysaste oli keskimäärin 76,5 prosenttia parhaiten pärjäävillä alueilla, kun taas huonoimmin pär­jäävillä alueilla se oli vain 42,5 pro­senttia.
Two conclusions can be drawn from recent experience. The first is that relatively high growth of GDP appears to be a necessary condition for achieving a relatively high rate of net job creation.
Niistä 17 alueesta, joiden työllisyysaste oli alhaisin vuonna 1998, kymmenen aluetta oli vuosi­na 1980 ja 1985 kuulunut huonoim­min pärjäävään ryhmään.
The second is that high GDP growth in itself is not a sufficient condition for attaining employment objectives.
Asteikon yläpäässä oli enemmän vaihtu­vuutta, mikä johtui suurelta osin työllisyyden romahtamisesta Ruot­sissa ja Saksassa 1990­luvulla.
Employment growth is closely linked to overall GDP growth, with a lag of some 6 months in the response of employment to changes in GDP (Graph V).
Työllisyyden kasvu kytkeytyy tiu­kasti bkt:n kokonaiskasvuun siten, että työllisyys reagoi bkt:n muutok­siin noin 6 kuukauden viiveellä (kaavio V).
But GDP must grow by at least as much as productivity just to maintain the level of employment.
Ennen maailman­talouden viime vuoden häiriöitä en­nusteena oli 3—3,5 prosentin vuosit­tainen kasvuvauhti.
In the light of the world economic situation, and the level of domestic business and consumer confidence, the forecast rate of growth of the EU economy in 1999 has been revised downwards slightly since Autumn 1998, but in the longer term, it is expected to pick up again, on the back of a revival in investment. Prior to the
Uskottiin, että Euroopassa oli alkamassa kestävä kasvukausi 1980­luvun lopun ta­paan siten, että työllisyyden kasvu olisi 1­1,5 prosenttia vuodessa.
The rise in total employment in the Union in 1998 reflects the continuing economic recovery and is broadly in line with what would have been expected given the rate of GDP growth in 1997 and 1998.
Toisin kuin aiempi­na nykyisen elpymisjakson vuosina työllisyys kasvoi jonkin verran kai­kissa jäsenvaltioissa, vaikkakin Saksassa kasvu oli hyvin vähäistä.
The underlying growth in output per person employed, or productivity, therefore, still seems to be around 1.8% a year in the Union as a whole.
Työllisyyskehitykseen liittyvät erot jäsenvaltioiden välillä heijastelevat suureksi osaksi eroja tuotannon kasvussa.
This compares with an underlying productivity growth of only around 1% a year in the US.
Niissä maissa, jois­sa työllisyys kasvoi eniten vuonna 1998, myös bkt kasvoi nopeimmin.
In other words, the gap between GDP growth and employment growth is much wider in the EU than in the US.
Kuitenkin joissakin jäsenvaltioissa, joissa bkt:n kasvu oli keskimääräis­tä nopeampaa, työllisyys kasvoi sel­västi keskiarvoa hitaammin.
Growth of employment and GDP in the Union, 1975-98
Tärkein päätelmä osan I luvun 4 analyysistä on, että vaikka EU­maat ovatkin henkeä kohti laske­tun bkt:n osalta lähentyneet toisi­aan viimeisten 15­20 vuoden aika­na, alueiden väliset erot työllisyys­asteessa ovat edelleen suuret, ja ne ovat itse asiassa useimmissa mais­sa kasvaneet hieman tämän ajan­jakson aikana.
Within any economy, and the Euro pean Union is no exception, some areas tend to suffer overheating while some have spare capacity.
Vaikka bkt:n ja työllisyyden kasvun välinen suhde koko EU:ssa on var­sin vakaa, suhde vaihtelee suuresti jäsenvaltioittain.
Balanced development across the different regions of the Union is important not just for reasons of economic and social cohesion, it is also a means, first, of increasing the overall rate of growth that the Union is likely to be able to sustain and, secondly, of improving its competitiveness.
Se on kuitenkin kaikissa maissa erittäin selvä siten, että bkt:n keskimääräistä suurempi kasvu johtaa poikkeuksetta työlli­syyden keskimääräistä suurem­paan kasvuun, vaikka kasvuvauhti saattaakin vaihdella.
Employment — GDP lagged two quarters
Työllisyyden ja bkt:n muutos unionissa, 1975­98 c
The relationship between the two, however, was not uniform or systematic.
Missä tahansa taloudessa — Euroopan unioni mukaan lukien —
Jobs in Europe: confidence amidst uncertainty fall in employment in Sweden and Germany during the 1990s.
Työpaikat Euroopassa: luottamusta epävarmuuden keskellä työllisyysasteen suhteellinen aleneminen ja päinvastoin.
which could be described as close to full employment with an employ ment rate of around 90% (though even among these, the rate differs markedly between Member States and has fallen over the long-term).
Työllisyys Euroopassa 1997 -raportissa kerrottiin, etteivät useiden naisten työpaikat lähimainkaan vastaa heidän kykyjään koulutustasolla mitattuna.
The main conclusion to emerge from the analysis in Part I, Section 4 is that, contrary to the convergence in GDP per head in the Union over the past 15—20 years, disparities in employment rates between regions have remained wide and, indeed, in most countries seem to have increased slightly over this period.
Aluepolitiikalla on siten jäsenvaltioissa ja EU:n tasolla onnistuttu paljon paremmin korjaamaan henkeä kohti lasketun bkt:n alueellisia eroja kuin saamaan työpaikkojen nettolisäys jakautumaan tasaisemmin. Työpaikkojen luonnin ja työllisyysasteen epätasapaino kaikkialla EU:ssa rajoittaa väistämättä ta louspolitiikan toteuttamista sekä nopean ja jatkuvan talouskasvun aikaansaamista.
be due to a perception on the part of young people that jobs are difficult to obtain and a desire to remain in full-time education and training as long as possible.
Sukupuolten välisen eron kiinnikurominen että muita töitä on niukasti tarjolla tai että niistä maksetaan huomattavasti pienempää palkkaa.
If this also leads to increased qualification, it should improve their employability in the longer run.
Toisaalta monet työntekijät, niin miehet kuin naisetkin, lähtevät työmarkkinoilta varhain jäädäkseen vapaaehtoisesti eläkkeelle.
As the share of older people in the labour force rises, however, it is important to maintain an adequate inflow of young people onto the labour market.
Tämä saattaa olla seurausta teollisuuden rakenneuudistusten yhteydessä tehdyistä työehtosopimuksista tai työmarkkinapolitiikasta, jolla pyritään laskemaan näennäistä työttömyysastetta.
(The labour market implications of the ageing of the population are examined below.)
Taustalla voivat olla myös työkyvyttömyysjärjestelmien vaikutukset.
Furthermore, in most countries, the pattern of employment rates between regions, as indeed across the Union as a whole, has not changed a great deal since 1980, which implies that structural problems of job creation in many parts of the Union have not been greatly alleviated over this period, which reflects their deep-seated nature.
Itse asiassa vain parhaassa työiässä olevien 25-54-vuotiaiden miesten voidaan katsoa olevan tilanteessa, joka lähes vastaa täystyöllisyyttä, sillä heidän työllisyysasteensa on noin 90 prosenttia (vaikka jopa tässä ryhmässä työllisyys aste vaihtelee huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen ja on pitkällä aikavälillä laskenut).
The employment rate of women in the European Union in 1998 was 51%, almost a quarter lower than in the US where it is some 67V2% (Graph VI). This cannot wholly be explained by differences in culture between Europe and the US, since in the three best performing Member States the employment rate of women is similar or superior to that in the US.
Olivatpa syyt mitkä tahansa, on ilmeistä, että maatalouden ja tuotantoteollisuuden supistuminen on johtanut siihen, että monet ihmiset — varsinkin vanhempiin ikäryhmiin kuuluvat miehet - ovat menettäneet työpaikkansa eivätkä ole löytäneet uutta työtä.
Various factors may be contributing to the low employment rate of women in the majority of Member States, which provide pointers to the kinds of policy action which might be taken to address them.
Monessa tapauksessa palvelusektorin kasvukaan ei ole kyennyt ratkaisemaan tätä ongel maa.
The low employment rate of work ers over 50 in Europe is made up of two parts: traditionally low employ ment rates for women in this age group in many Member States and declining rates for men, especially those over 55.
Työmarkkinoille tulevien nuorten lukumäärä on laskenut joidenkin vuosien ajan. Tämä saattaa osittain johtua nuorten käsityksestä, että työpaikkoja on vaikea saada, ja halusta jatkaa kokopäiväisiä opintoja niin kauan kuin mahdollista.
In the case of women, many left the labour force to bring up children and would be available to work if the right kind of jobs were available.
Jos seurauksena on myös ammatillisten valmiuksien lisääntyminen, suuntauksen pitäisi parantaa nuorten työllistettävyyttä pitkällä aikavälillä.
For many men, losing a job at the age of 50 or 55 is likely to mean taking early retirement.
(Väestön ikääntymisen aiheuttamia työmarkkinaseurauksia tarkastellaan jäljempänä.)
This may be because few other jobs are available, or only jobs at much lower pay, often part-time and
Jäsenvaltioiden työllisyyskehitystä käsittelevän komission raportin (työllisyysasteraportin) pääkohdat esitettiin Työllisyys Euroopassa
Employment rates in the Union, 1985-98
Työllisyys EU:ssa, 1985-98
% working-age population
Osuus 15-64-vuotiaista (%)
Social protection systems in Europe may not be providing the right incentives for women to participate in the labour market.
Naisten työllisyysaste Euroopan unionissa vuonna 1998 oli 51 pro senttia eli lähes neljänneksen pienempi kuin Yhdysvalloissa, jossa se oli noin 67,5 prosenttia (kaavio VI).
Moreover, adequate childcare facilities to enable women to reconcile family responsibilities with the pursuit of a working career may not be available.
Tätä eroa ei voida selittää täysin Euroopan ja Yhdysvaltojen kulttuurieroilla, koska kolmessa parhaiten pärjänneessä jäsenvaltiossa naisten työllisyysaste vastaa Yhdysvaltojen työllisyysastetta tai on sitä korkeampi.
The nature of the jobs available, and the wages they offer, may not be sufficient to attract women back into employment, particularly if they are returning to work after bringing up children.
Naisten matalaan työllisyysasteeseen saattaa useimmissa jäsenvaltioissa vaikuttaa useita te kijöitä.
Evidence was presented in Employment in Europe 1997 which suggests that many women are working in jobs well below their potential as reflected in their educational attainment level.
Nämä tekijät antavat vihjeitä siitä, millaisella politiikalla naisten työllistymisongelmiin voitaisiin puuttua.
The number of young people entering the labour market has been fall ing for some years.
Monien miesten osalta työpaikan menettäminen 50 tai 55 vuoden iässä merkitsee todennäköisesti varhaiseläkkeelle jäämistä.
This year's Employment in Europe report addresses some of these issues.
Työpaikat Euroopassa: luottamusta epävarmuuden keskellä vastapainona muilla aloilla menetettiin runsaasti työpaikkoja.
temporary, the result in part per­haps of a prejudicial attitude of employers to the recruitment of older workers.
Kehitys suurimmissa jäsenmaissa ta), kun taas lähes kaikki taantuvista aloista kuuluvat maatalouteen ja teollisuuteen.
At the same time, many workers, both men and women, choose voluntarily to take early retirement, possibly because they are encouraged to do so by col­lective agreements in situations of industrial restructuring, or by labour market policies aimed at reducing the apparent unemploy­ment rate, or by the way that inval­idity schemes operate.
Erityistä huomiota on niiden koon ja kasvavan merkityksen vuoksi kiinnitettävä viiteen kasvualaan: liike-elämän palveluihin, terveydenhuoltoja sosiaalipalveluihin, majoitus- ja ravitsemustoimintaan, koulutukseen ja vähittäiskauppaan.
There is no simple explanation of why some countries achieve higher rates of employment cre­ation than others and there are significant differences in this respect between economies with apparently similar features.
Mitään yksinkertaisia selityksiä ei ole siihen, miksi jotkin maat yltävät korkeampaan työllisyyden kasvuun kuin toiset ja miksi ensi näkemältä samankaltaisten talouksien välillä on tässä suhteessa huomattavia eroja.
The implication is that institutional characteristics tend to have an important influence.
Johtopäätöksenä on, että institutionaalisilla tekijöillä on usein merkittävä vaikutus.
Whatever the reason, it is evident that the decline of agriculture and manufacturing has led to many people, particularly men in the older age groups, losing their jobs and being unable to find new ones and that the growth of the service sector has, in many cases, failed to resolve this problem.
Näin on asianlaita varsinkin suurimmissa jäsenmaissa (Isoa-Britanniaa lukuun ottamatta) eli Saksassa, Ranskassa ja Italiassa, joissa eräät Euroopan heikon työllisyyskehityksen pääpiirteet ovat selvästi havaittavissa—erityisesti vaikeudet luoda työpaikkoja palvelualalla ja tähän liittyen naisten alhainen työvoimaosuus.
A feature which is common across the Union is the shift towards higher skilled occupations and, in most countries, a decline in the number of manual workers in employment (Graph VII), a decline which has been particularly pro­nounced in Germany over the 1990s reflecting the large scale job losses in manufacturing.
Työllisyys palvelualalla on kasvanut alle 5 prosentilla työikäisestä väestöstä, mikä on EU:n keskiarvoa vähemmän ja selvästi Itävallan, Ison-Britannian ja Alankomaiden tason alapuolella (9 % työikäisestä väestöstä).
The principal elements of the Com­mission's report on Employment Performance in Member States (Employment Rates Report) were summarised in Employment in Europe 1998.
Itse asiassa Euroopan ja Yhdysvaltojen välinen ero työllisyydessä suhteessa työikäisen väestön määrään on suurin juuri näillä aloilla.
But the analysis left open a range of questions about the
Vähäistä ammattitaitoa vaativien työpaikkojen osuus on kuitenkin näillä kahdella alueella huomattavan sa manlainen.
The main difference in employment between the US and Europe is not in agriculture or manufacturing, where employment rates are broadly similar, but in services, where the overall gap in employ­ment rates is 14% points.
Erot Yhdysvaltojen ja EU:n työllisyydessä eivät johdu niinkään maataloudesta tai teollisuudesta, joissa työllisyysasteet ovat suurin piirtein samat, vaan palvelualasta, jolla työllisyysasteiden kokonaisero on 14 prosenttiyksikköä.
Services were the main area of job growth in both economies.
Palveluala oli molemmilla talousalueilla merkittävin työpaikkojen luoja.
In the US jobs also expanded in the rest of the econ­omy, but in Europe, the rise in ser­vices was offset by major job losses elsewhere.
Yhdysvalloissa työpaikkoja tuli lisää myös muualla taloudessa, mutta Euroopassa palvelualan kasvun
VII Change in employment of men and women by occupation, 1992­98
Lisäksi kaikkialla EU:ssa ollaan siirtymässä kohti suurempaa ammattitaitoa vaativia ammatteja, ja useimmissa maissa ruumiillisen työn tekijöiden lukumäärät pienenevät (kaavio VII).
All European countries are mov­ing towards becoming service economies, although for some the transition is slow.
Koulutuksen ja vähittäiskaupan suhteen tilanne on erilainen.
This is particu­larly the case in the largest Mem­ber States, apart from the UK—ie Germany, France and Italy — where some of the main features of Europe's poor employment per­formance are especially marked, in particular, the difficulty of
Näillä aloilla Euroopan ja Yhdysvaltojen välillä on selvempiä rakenteellisia eroja. Ammattitaitoa vaativien työpaikkojen osuus on Euroopassa yleensä suurempi kuin Yhdysvalloissa.
In fact, these sectors are those where there is the greatest gap in employment relative to work­ing­age population between
Kaikki kasvavat alat ovat palveluja (liike-elämän palvelut, terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelut, majoitus-ja ravitsemustoiminta, koulutus sekä virkistys- ja tietojenkäsittelytoimin-
Annual change as % total employment in 1992
Vuotuinen muutos (%) kokonaistyöllisyydestä, 1992