natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Spending on public education accounted for 13.9 % in 1993 of all public expenditure in Finland; this figure Is among the highest in the OECD.
Kaikista julkisista menoista koulutuksen osuus oli 13,9% vuonna 1993: luku on OECD-mai-den korkeimpia.
Some two thirds of this consists of State funding and one third of municipal funding.
Noin kaksi kolmasosaa koulutuksesta on valtion rahoittamaa ja yksi kolmasosa kuntien rahoittamaa.
The following table presents the breakdown of total education spending by level of education. tion.
Seuraavassa taulukossa esitetään kustannusten jakautuminen koulutusasteittain.
Breakdown of total education spending by the level of education
Koulutuksen kokonaiskustannusten jakautuminen koulutusasteittain
Early childhood education Primary education Secondary education Tertiary education
Esikoulu Peruskoulu Toisen asteen koulutus Korkeaasteen koulutus
Appropriations to universities have been increasing annually since 1967 in accordance with the Higher Education Development Act.
Yliopistoille suunnattu rahoitus on kasvanut vuodesta 1967 lähtien, kun laki korkeakoulu tuksesta hyväksyttiin.
In 1990, higher education accounted for 2.9% of the national budget.
Vuonna 1990 korkeakoulutuksen osuus oli 2,9% kansallisesta budjetista.
Deterioration of the public economy has necessitated cuts In funding for education and research.
Julkisen talouden heikentyminen on pakottanut koulutus- ja tutkimusmäärärahojen leikkauksiin.
Spending on the higher education system has been cut by 16 to 17 % and its share of the 1994 budget was below 2.5 %.
Korkeakoulutuksen rahoitusta on leikattu noin 16—17 %, ja sen osuus vuoden 1994 budjetista oli alle 2,5%.
Owing to pressures to cut public spending, the previous level of public funding can hardly be re-established during the 1990s.
Julkisten kustannusten leikkaustarpeesta johtuen aikaisempaa julkisen rahoituksen tasoa tuskin korkeakoulutuksen osalta saavutetaan.
Plans for the future therefore aim at diversifying the financial basis of higher education institutions.
Tulevaisuudessa korkeakoulutuksen rahoituspohjaa tuleekin laajentaa.
Particularly business and industry, as users of the products of education, are expected to contribute.
Erityisesti liike-elämän ja teollisuuden, jotka myös ovat korkeakouluopetuksesta hyötyjiä, odotetaan jatkossa osallistuvan kustannuksiin.
Institutions are encouraged to seek external financing for research from Finnish and international sources.
Oppilaitoksia kannustetaan hakemaan ulkopuolista tutkimusrahoitusta joko Suomesta tai kansainvälisistä rahoituslähteistä.
All universities adopted budgeting by result by the beginning of 1994.
Kaikilla yliopistoilla on ollut tulosohjausbudjetointi vuodesta 1994 lähtien.
Labour market measures
Työvoimapoliittiset toimenpiteet
In Finland, labour market measures are Implemented by the Ministry of Labour and, under its authority, the labour district offices (13) and employment offices (168).
Työvoimapoliittisia toimenpiteitä toteuttavat Suomessa työministeriö ja sen alaiset työvoimapiirien toimistot (13) ja työvoimatoimistot (168).
The Ministry of Labour defines the national focus points of employment policy.
Työministeriö määrittelee työvoimapolitiikan valtakunnalliset painopisteet.
The focus point of the national employment policy has been the reduction of the unemployment rate and alleviation of youth and longterm unemployment In particular.
Painopisteenä kansallisessa työvoimapolitiikassa on ollut työttömyyden tason alentaminen ja erityisesti nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyyden helpottaminen.
Every year, the Ministry of Labour allocates the resources for the implementation of employment policy to the Labour District offices, which are responsible for the planning and implementation of regional employment policy.
Ministeriö jakaa vuosittain työvoimapolitiikan toteutusta varten resurssit työvoimapiirien toimistoille, jotka hoitavat alueellista työ voimapolitiikan suunnittelua ja toimeenpanoa.
The action takes place In cooperation with other regional authorities, municipalities and organisations of industry and commerce.
Toiminta tapahtuu yhteistyössä muiden alueellisten viranomaisten, kuntien ja elinkeinoelämän järjestöjen kanssa.
As the number of personnel has not been increased correspondingly, every effort has been made to intensify and reorganise the actions and to develop new labour-saving services based on the clients' independent initiative.
tynyt vastaavasti, on toimintoja pyritty tehostamaan ja rationalisoimaan sekä kehittämään uusia työtä säästäviä asiakkaan omatoimisuuteen perustuvia palveluja.
Table 16
Taulukko 16.
Labour force job applicants and jobs vacant reported to the labour exchanges. Total during 1991 -94
Työvoima, työnhakijat ja työnvälitykseen ilmoitetut työpaikat yhteensä vuosina 1991—94
Jobs vacant
Vuosi
Unemployed job seekers
Työttömät työnhakijat
Job applicants
Avoimet työpaikat
Labour force (1 000s)
Työvoima (1 000 henkilöä)
* preliminary
(') ennakkoitieto
The number of persons enlisted as job applicants in employment offices was about 40 % of the labour force in 1994.
Työvoimatoimistoon työnhakijaksi ilmoittautuneiden määrä vuonna 1994 on noin 40% työ voimasta.
Three quarters of the clientele were registered as unemployed job applicants.
Asiakkaista rekisteröitiin työttömiksi työnhakijoiksi kolme neljäsosaa.
Labour market measures include manpower services provided to the entire clientele, labour market training for adults, targeted primarily on the unemployed and to those under threat of unemployment, and subsidised employment of the unemployed.
Työvoimapoliittisia toimenpiteitä ovat kaikille asiakkaille tarjottavat työvoimapalvelut, lähinnä työttömille ja työttömyysuhan alaisille suunnattu työvoimapoliittinen aikuiskoulutus ja työttö mien henkilöiden tuettu työllistäminen.
In addition, the labour market measures Include employment, political funding of the State investments, State grants to municipal and private Investments, and employment political structural support.
Lisäksi työvoimapoliittisia toimenpiteitä ovat valtion investointien työllisyyspoliittinen rahoitus, valtionavun myöntäminen kuntien ja yksityisten investointeihin sekä työllisyyspoliittinen rakennetuki.
Manpower services
Työvoimapalvelut
Public manpower services in Finland are based on the Act on Manpower Services (1005/93).
Julkiset työvoimapalvelut perustuvat Suomessa työvoimapalvelulakiin (1005/93).
The aim of manpower services is to further the vocational development and job placement of an individual and labour supply for the employers.
Työvoima palveluilla pyritään edistämään yksilön ammatillista kehitystä ja työhön sijoittumista sekä työnantajan työvoiman saantia.
At the same time, every effort is made to make the quantitative and qualitative supply of the labour force correspond to the immediate and longer-term needs of the labour market.
Samalla pyritään vaikuttamaan siihen, että työvoiman määrällinen ja laadullinen tarjonta vastaa työmarkkinoiden välittömiin ja pitemmän aikavälin tar peisiin.
According to the new Act on Manpower Services, which came into force in the beginning of 1994, labour exchanges and other manpower services can also be practised by private enterprises.
Vuoden 1994 alusta voimaan tulleen uuden työvoimapalvelulain mukaan työnvälitystä ja muita työvoimapalveluja voivat harjoittaa myös yksityiset yritykset.
The purpose of labour exchange is to further functional job placement of the labour force as far as possible and to enhance labour supply for the employers.
Työnvälityksen tarkoituksena on edistää työvoiman mahdollisimman tarkoituksenmukaista työhönsijoittumista ja helpottaa työnantajien työvoiman saantia.
Customer service in employment offices takes place as a personal contact between the officer and the client.
Asiakaspalvelu työvoima toimistoissa tapahtuu henkilökohtaisena kontaktina virkailijan ja asiakkaan välillä.
The officer has a nation-wide data system at his or her disposal.
Virkailijalla on apuna valtakunnallinen atk-järjestelmä.
Every customer service officer has a work station of his or her own, in addition to which, also self-service terminals for the clients have been introduced.
Jokaisella asiakaspalveluvirkailijalla on oma työ asema, minkä lisäksi on otettu käyttöön myös asiakkaiden itsepalvelupäätteitä.
Jobs vacant and labour market training positions are freely available for the clients through a general data network and teletext.
Avoimia työ paikkoja ja työvoimakoulutuspaikkoja on asiakkaiden vapaasti katsottavissa myös yleisen tietoverkon ja teksti-tv:n välityksellä.
In larger cities, service points specialising in information on jobs and training, based on self-service, are available.
Suurimmissa kaupungeissa on tarjolla itsepalveluun perustuvia työpaikka- ja koulutusinformaatioon erikoistuneita palvelupisteitä.
The employment offices pay special attention to services for young clients. Large employment offices have a youth section with an officer responsible for services for young people.
Työvoimatoimistoissa kiinnitetään erityistä huomiota nuorten asiakkaiden palveluun, suu rissa työvoimatoimistoissa on nuorten osasto ja pienissä toimistoissa nuorten palvelujen vastuuhenkilö.
Services for young people are being developed by Improving the competence of the personnel, by intensifying cooperation with schools, and by contacts with the economy to acquire traineeshlp and apprenticeship positions for young people.
Nuorten palveluja kehitetään henkilökunnan ammattitaitoa parantamalla, yhteistyötä koulujen kanssa tiivistämällä sekä yhteyksillä elinkeinoelämään nuorille tarkoitettujen työharjoittelu- ja oppisopimuspaikkojen hankkimiseksi.
The purpose of educational and vocational information services is to provide Information on training opportunities, contents of various work tasks and occupations, and the labour market.
Koulutus- ja ammattitietopalvelun tarkoituksena on tarjota informaatiota koulutusmahdollisuuksista, työtehtävien ja ammattien sisällöstä sekä työmarkkinoista.
Educational and vocational information services are available for the clients in every employment office.
Koulutus- ja ammattitietopalvelu on jokaisessa työvoimatoimistossa asiakkaiden käytettävissä.
Information is available both in library and data form.
Tietoja on saatavana sekä kirjallisena materiaalina että atk-päätteellä.
The number of disabled job applicants has continuously increased as a result of the aging of the labour force and high unemployment.
Vajaakuntoisten työnhakijoiden määrä on kasvanut jatkuvasti työvoiman ikääntymisen ja korkean työttömyyden seurauksena.
By disabled, a person is meant whose possibilities to get suitable work, maintain a job or advance in working life have been consider ably weakened due to disability, illness or deficiency.
Vajaakuntoisella tarkoitetaan henkilöä, jonka mahdollisuudet saada sopivaa työtä, säilyttää työ tai edetä työssä ovat huomattavasti vähentyneet vamman, sairauden tai vajavuuden takia.
The establishment of disability is based on a doctor's report.
Vajaakuntoisuuden toteaminen perustuu lääkärin lausuntoon.
The number of disabled is about 45000 and their share of all the job applicants is about 8 %.
Vajaakuntoisten määrä on noin 45000 ja osuus kaikista työnhakijoista on noin 8%.
The employment of disabled job applicants Is primarily furthered by means of general manpower services, training and subsidised employment.
Vajaakuntoisten työnhakijoiden työllistymistä edistetään ensi sijassa yleisten työvoimapalvelujen, koulutuksen ja tukityöllistämisen avulla.
In addition, vocational rehabilitation is arranged for the disabled.
Lisäksi vajaakuntoisille järjestetään ammatillista kuntoutusta.
As supportive measures related to vocational guidance and job placement, health examinations and exploration of working capacity, rehabilitation examinations, work and training experiments in workplaces, preparation for work, arranged by a 'work clinic' and support to arranging working conditions at workplaces can be used.
Ammatinvalinnanohjaukseen ja työhönsijoitukseen liittyvinä tukitoimenpiteinä tulevat kyseeseen terveydentilan ja työkunnon tutkimukset, kuntoutustutkimukset, työja koulutuskokeilut työpaikoilla, työklinikan järjestämä työhönvalmennus sekä työolosuhteiden järjestelytuki työpaikoilla.
In addition, an employment subsidy can be paid to an employer for employing a disabled per son.
Lisäksi vajaakuntoisen henkilön työllistämisestä voidaan maksaa työnantajalle työllistämistukea.
Employment offices can also place disabled job applicants in sheltered work, which is arranged by municipalities, federations of municipalities, or private communities.
Työvoimatoimistot voivat lisäksi sijoittaa vajaakuntoisia työnhakijoita myös suojatyöhön, jota järjestetään kuntien, kuntainliittojen tai yksityisten yhteisöjen toimesta.
The fund ing of sheltered work is arranged in the State grant scheme for social welfare and health services.
Suojatyön rahoitus on järjestetty sosiaali- ja terveydenhuollon valtionosuusjärjestelmässä.
The number of disabled unemployed averaged a good 31 000 persons In the first half of 1994.
Vajaakuntoisia työttömiä oli vuoden 1994 alkupuoliskolla keskimäärin runsaat 31 000 henkilöä.
The employment of the disabled on the open labour market has become more difficult with the weakening employment situation.
Vajaakuntoisten työllistyminen avoimille työmarkkinoille on työllisyystilanteen heiketessä vaikeutunut.
The longterm unemployment of the disabled and exclusion from the labour market have Increased.
Vajaakuntoisten pitkäaikaistyöttömyys ja työmarkkinoilta syrjäytyminen ovat lisääntyneet,
Labour market training for adults
Työvoimakoulutuksen työvoimapoliittisten tavoitteiden määrittely ja rahoitus kuuluu työvoimahallinnolle ja koulutuksen sisällöllinen suunnittelu ja toteutus opetusviranomaisille.
Table 17 Allocation of resources and the number of students in the 1990s
Taulukko 17. Työvoimapoliittisen aikuiskoulutuksen resurssointi (milj. mk) ja opiskelijamäärät 1990-luvulla
Training purchases Student allowances Total
Koulutushankinnat Opiskelijoiden tuet Yhteensä
Labour market training has been increasingly targeted at the unemployed, those laid off and per sons under threat of unemployment, which comprise 90 % of those to be trained.
Koulutuksessa keskimäärin — % työvoimasta käaikaistyöttömien määrän lisääntyminen on vaikuttanut siihen, että painopistettä ollaan siirtämässä pitempään työttömänä olleisiin.
The proportion of those unemployed over 12 months who are starting labour market training is about 10 %.
Yli 12 kuukautta työttömänä olleiden osuus aloittaneista on noin 10%.
Labour market training is basically further vocational and supplementary training.
Työvoimakoulutus on pääasiassa ammatillista jatko- ja täydennyskoulutusta.
However, the growth of longterm unemployment has generated a need for special measures for training motivation and career planning.
Pitkäaikaistyöttömyyden lisääntyminen on kuitenkin aiheuttanut erityistoimenpiteiden tarvetta koulutusmotivaation ja urasuunnittelun osalta.
Therefore, instruction guidance to work and train ing is also arranged as labour market training.
Niinpä työvoimakoulutuksena järjestetään myös työhön ja koulutukseen ohjaavaa koulutusta.
It complements the advisory work of employ ment offices and personal guidance for individuals and groups.
Se täydentää työvoimatoimistojen omaa neuvontatyötä sekä henkilökohtaista yksilö- ja ryhmäohjausta.
Orientation to working life and occupations is arranged by means of on-the-job training periods.
Työelämään ja ammatteihin tutustutaan työpaikoilla tapahtuvien työharjoittelujaksojen avulla.
The share of orientation training is over 10% of all the labour market training.
Ohjaavan koulutuksen osuus on yli 10 % kaikesta työvoimakoulutuksesta.
Labour market training is primarily targeted at adults already on the labour market.
Työvoimakoulutus kohdentuu pääasiassa aikuisiin työmarkkinoilla jo toimineisiin henkilöihin.
In Finnish working life, the basic vocational educational background of those over 40 is weak.
Suomen työelämässä yli 40-vuotiaiden ammatillinen peruskoulutustausta on heikko.
Of those commencing labour market training, almost 47% lack basic vocational training.
Työ voimakoulutuksen aloittaneista lähes 47 %:lta puuttuu ammatillinen peruskoulutus.
The share of young age groups in labour market training is rather small, as the main responsibility for youth education lies on the medium-level educational system.
Nuorten ikäluokkien osuus työvoimakoulutuksessa on melko pieni, sillä nuorten koulutuksen päävastuu kuuluu keskiasteen koulutusjärjestelmälle.
The Intense growth of youth unemployment has, however, Increased the share of young people in labour market training.
Nuorisotyöttömyyden voimakas kasvu on kuitenkin lisännyt nuorten osuutta työvoimakoulutuksessa.
Of those having commenced labour market training in 1993, 34 % were under 30 years of age, 34 % between 30 and 40, and 27 % between 40 and 50.
Työvoimakoulutuksen aloittaneista vuonna 1993 34 % oli alle 30-vuotiaita, 34 % 30—40-vuotiaita ja 27 % 40—50-vuo-tiaita.
The share of those over 50 was only about 5 %.
Yli 50-vuotiaiden osuus koulutuksessa on vain noin 5%.
Of those commencing labour market training, about 5 % were disabled and about 7 % for eign nationals.
Työvoimakoulutuksen aloittaneista oli vajaakuntoisia noin 5% ja ulkomaalaisia noin 7%.
Separately planned training based on their special needs is arranged for both groups.
Molemmille ryhmille järjestetään erikseen suunniteltua heidän erityistarpeistaan lähtevää koulutusta.
The purpose of labour market training is also to improve gender equality and to decrease the segregation of the labour market.
Työvoimakoulutuksen tarkoituksena on myös sukupuolten tasa-arvon lisääminen ja työ markkinoiden segregoitumisen vähentäminen.
An effort is being made to activate women to enter traditional 'men's occupations' and vice versa.
Naisia pyritään aktivoimaan perinteisille miesten aloille ja päinvastoin.
With the weakening employment situation in the 1990s, women's proportion of the unemployed has increased from 37 to 44 %.
Työllisyystilanteen vaikeutuessa 1990-luvulla on naisten osuus työttömistä lisääntynyt 37%:sta 44%:iin.
Wornens share of those having commenced labour market training is 39%.
Naisten osuus työvoimakoulutuksessa on 39% koulutuksen aloittaneista.
An effort has been made to target the fields that, according to surveys, are assessed to have Increasing demand for labour and, correspondingly, to diminish training In the fields where opportunities for employment have been indicated to decrease.
Työvoimakoulutusta on pyritty kohdentamaan niille aloille, joilla selvitysten mukaan arvellaan olevan lisääntyvää työvoiman tarvetta ja vastaavasti vähennetty aloilla, joilla työllistämismahdollisuuksien on osoitettu vähenevän.
The largest groups to be trained are in administrative and office work (26 %) and in industrial work (22 %).
Suurimmat koulutettavien määrät ovat hallinto-ja toimistotyössä (26 %) sekä teollisessa työssä (22 %).
Train ing aimed at entrepreneurship and self-employment has been Increased.
Yrittäjyyteen ja omatoimiseen työllisty miseen tähtäävää koulutusta on lisätty.
Opportunities for employment In the public sector will weaken, so training promoting entrepreneurship will be needed in occupations in social welfare and health care services in particular.
Työllistämismahdollisuudet julkisella sektorilla tulevat heikentymään, joten erityisesti sosiaali- ja terveydenhuoltoalan ammateissa tullaan tarvitse maan yrittäjyyttä edistävää koulutusta.
Entrepreneurship training has also been Increased in the fields of technology and natural sciences.
Yrittäjyyskoulutusta on lisätty myös tekniikan ja luonnontieteen aloilla.
Entrepreneurship training was commenced by a total of 9500 persons in 1993.
Yrittäjäkoulutuksen aloitti vuonna 1993 kaikkiaan 9500 henkilöä.
Of those completing labour market training, 10% has attended entrepreneurship training.
Työvoimakoulutuksen suorittaneista on 10 % ollut yrittäjäkoulutuksessa.
The job placement of those completing labour market training is monitored after two months from the completion of training.
Työvoimakoulutuksen suorittaneiden työhönsijoittumista seurataan 2 kuukauden kuluttua koulutuksen päättymisestä.
With the good employment situation in 1990, about 80% of those completing training were immediately placed after training, and job-seeking had remained resultless for only 17% of those trained.
Hyvän työllisyystilanteen vallitessa vuonna 1990 noin 80 % koulutuksen päättäneistä sijoittui välittömästi koulutuksen jälkeen ja työnhaku oli jäänyt tuloksettomaksi vain 17%:lla koulutetuista.
Weakening of the employment situation has led to the situation where only every third of those who completed training found a job immediately after training.
että vuonna 1993 vain joka kolmas koulutuksen päättänyt löysi työpaikan heti koulutuksen jälkeen.
To evaluate the longterm impact of labour market training, a separate research project has been Implemented during 1993-96, in which, three extensive surveys examine the impact of labour market training at individual, company and employment policy level.
Työvoimakoulutuksen pidemmän aikavälin vaikutusten arvioimiseksi toteutetaan vuosina 1993—96 erillinen tutkimusprojekti, jossa kolmena laajana tutkimuksena selvitetään työvoimakoulutuksen vaikuttavuutta yksilön, yrityksen ja työvoimapolitiikan tasolla.
Part of the results have already been completed.
Osa tuloksista on valmistunut.
The companies assess labour market training to meet the needs of the employers well.
Yritykset arvioivat työvoimakoulutuksen vastaavan hyvin työnantajan tar peita.
The results of training have also had a favourable impact on the successfulness of company activities.
Koulutuksen tulokset ovat vaikuttaneet myönteisesti myös yritysten toiminnan tuloksellisuuteen. sellisuuteen.
Impact at an individual level is monitored through following the situation of almost 5 000 persons who attended training, both immediately after training and a year and two years after the completion of training.
Vaikutuksia yksilötasolla seurataan lähes 5 000 koulutukseen osallistuneen tilanteen kautta välittömästi koulutuksen jälkeen sekä vuosi ja kaksi vuotta koulutuksen suorittamisen jälkeen.
The target group has a control group.
Kohderyhmällä on vertailuryhmä.
According to the first part survey, the students were of the opinion that training had met their expectations and assessed their opportunities for employment to have improved by training.
Ensimmäisen osatutkimuksen mukaan opiskelijat kokivat koulutuksen vastanneen heidän odotuksiaan ja arvioivat työllistymismahdollisuuksiensa parantuneen koulutuksen ansiosta.
The impact of labour market training on employment policy is being examined through statistics.
Työvoimakoulutuksen työmarkkinapoliittista vaikuttavuutta selvitetään tilastoaineistojen kautta.
The training results are rather good, even during the recession.
Koulutuksen tulokset ovat melko hyviä jopa laman aikana.
It has been successful In preventing and diminishing unemployment and In enhancing admittance to the labour market.
Sen avulla on onnistuttu ehkäisemään ja vähentämään työttömyyttä sekä parantamaan työmarkkinoille pääsyä.
In accordance with the Employment Act (275/87), an employment office strives for the placement of an unemployed person primarily to work on the open labour market or to guide him or her into training to further job opportunities.
Työvoimatoimisto pyrkii sijoittamaan työttömän henkilön työllisyyslain (275/87) mukaisesti ensisijaisesti työhön avoimille työmarkkinoille tai ohjaamaan hänet työnsaantia edistävään koulutukseen.
If an unemployed person cannot be placed onto the open labour market or into training by means of manpower services, his or her job opportunities can be improved by temporarily providing him or her with employ ment subsidised by employment funds.
Jos työtöntä ei pystytä työvoimapalvelujen avulla sijoittamaan avoimille työ markkinoille tai koulutukseen, voidaan hänen työllistymisedellytyksiään parantaa työllistämällä hänet tilapäisesti työllisyysvaroin tuettuun työpaikkaan.