natgillin/translations-raw huggingface dataset:
From the European
Euroopan unionissa
♦ all universities as defined in the glossary and recognised by the national authorities;
♦ kaikki sanastossa määritellyt ja kansallisten viranomaisten tunnustamat korkeakoulut;
♦ industries and companies as defined in the glossary;
♦ kaikki sanastossa määritellyt teollisuuslaitokset ja yritykset;
♦ institutions as defined in the glossary.
♦ kaikki sanastossa määritellyt laitokset.
From all eligible countries
Kaikki tukikelpoiset maat
Individual experts from non consortium members (e.g. from companies and industries and/or institutions, or other universities that are not members of the project consortium) from an EU Member State, a partner or candidate country of Central and Eastern Europe, a NIS and Mongolia, a non EU G24 country, Cyprus Malta or Turkey.
♦ Yksittäiset asiantuntijat muista kuin yhteenliittymän jäsenistä (esimerkiksi yrityksistä ja teollisuuslaitoksista tai toimielimistä tai muista korkean asteen oppilaitoksista, jotka eivät kuulu hankkeen yhteenliittymään), jotka ovat EU:n jäsenvaltiosta, kumppanuusmaasta tai Keski­ ja Itä­Euroopan hakijamaasta, Uudesta itsenäisestä valtiosta ja Mongoliasta, muusta kuin Euroopan unioniin kuuluvasta G24­maasta, Kyprokselta, Maltalta tai Turkista.
The participation of such experts may be financed from the Tempus grant on the invitation of one of the consortium members.
Näiden asiantuntijoiden osallistuminen voidaan rahoittaa Tempus­apurahalla, jos heillä on kutsu joltakin yhteenliittymän jäseneltä.
Their involvement should be justified in the original application and accompanied by a curriculum vitae.
Heidän osallistumisesta täytyy olla merkintä alkuperäisessä hakemuksessa ja liitteenä henkilön ansioluettelo.
! that higher education institutions that are mainly research­' orientedarenot eligible to be consortium members.
Korkean asteen oppilaitokset, joiden pääalue on tutkimus, eivät voi olla yhteenliittymän jäseniä.
Project requirements
Hankkeen vaatimukset
Project consortia
Hankkeiden yhteenliittymät
Tempus projects are run by consortia of universities, institutions, industries and companies.
Tempus­hankkeita hoitavat korkeakoulujen, muiden laitosten, teollisuusyritysten ja yhtiöiden yhteenliittymät.
It is important to bear in mind that they aim at sustainable results and impact at an institutional level.
On tärkeätä muistaa, että ne pyrkivät kestäviin tuloksiin ja vaikutuksiin toimielinten tasolla.
For this reason the goals of the project should always be viewed in the context of the wider environment, and every attempt should be made to cooperate with relevant individuals outside the consortium in order to achieve sustainable results.
Tästä syystä hankkeen tavoitteita olisi aina tarkasteltava laajemman ympäristön yhteydessä, ja olisi kaikin keinoin pyrittävä tekemään yhteistyötä aiheellisten yhteisön ulkopuolisten henkilöiden kanssa kestävien tulosten saavuttamiseksi.
Profile of a partnership
Kumppanuusproñili
A project consortium must include at least:
Hankkeen yhteenliittymään on kuuluttava ainakin seuraavat:
♦ one university from each partner country involved in the project;
♦ yksi korkeakoulu jokaisesta hankkeeseen osallistuvasta kumppanuusmaasta;
♦ one university in one EU Member State, and one consortium member (university, institution or industry /company) in a different Member State;
♦ yksi korkeakoulu yhdestä EU:n jäsenvaltiosta ja yksi yhteenliittymän jäsen (korkeakoulu, muu laitos tai teollisuusyritys/yhtiö) toisesta jäsenvaltiosta,
♦ for Networking projects only: a minimum of five universities, eligible institutions, industries and companies in the participating partner countries;
♦ vain verkottumishankkeessa, vähintään viisi korkeakoulua, tukikelpoista laitosta, teollisuusyritystä ja yhtiötä Osallistuvista kumppanuusmaasta.
Consortium members from two or more different partner countries may participate in the same project provided the project theme matches the national priorities of all the participating countries.
Yhteenliittymän jäseniä kahdesta tai useammasta eri kumppanuusmaasta voi osallistua samaan hankkeeseen edellyttäen, että hankkeen aihe vastaa kaikkien osallistuvien maiden kansallisia painopistealueita.
For NIS and Mongolia please check'Annex 2 ­ Summary Table: Partner Country Eligibility for Participation per application deadline, whether the respective partner countries are eligible for the same open call.
.Uudet itsenäiset valtiot ja Mongolia, tarkista liitteestä 2 ­ Yhteenvetotaulukko: Kumppanuusmaiden osallistumiskelpoisuuskelpoisuus hakemusten määräajoittain, ovatko kyseiset kumppanuusmaat tukikelpoisia saman avoimen kutsun osalta.
Contractor
Sopijapuoli
One of the EU consortium members will act on behalf of the consortium as the Contractor of the Tempus project.
Yhden EUsta olevan yhteenliittymän jäsenen on toimittava yhteenliittymän puolesta Tempus­hankkeen sopijapuolena.
The Contractor is legally responsible for the administration of the Tempus grant in accordance with the plans presented in the application and the terms of the contract awarded.
Sopijapuoli on oikeudellisessa vastuussa Tempus­apurahan hallinnosta hakemuksessa esitettyjen suunnitelmien ja myönnetyn sopimuksen ehtojen mukaisesti.
The contracting consortium member must be located in the European Union.
Sopijapuolina olevien yhteenliittymien jäsenten on sijaittava Euroopan unionissa.
Either the contractor or a different consortium member from the EU, partner or candidate countries will act on behalf of the consortium as the Coordinator of the Tempus project.
Joko sopijapuoli tai yhteenliittymän muu jäsen EUsta, kumppanuus­ tai hakijamaista toimii yhteenliittymän puolesta Tempus­hankkeen koordinaattorina.
The Coordinator is responsible for the submission of the application, for the management, coordination and monitoring of the project activities and the coordination of consortium members, for the assessment of achieved outcomes and for the verification of reports on activities.
Koordinaattori on vastuussa hakemuksen jättämisestä, hankkeen toimien johtamisesta, koordinoinnista ja seurannasta sekä yhteenliittymän jäsenten koordinoinnista, saavutettujen tulosten arvioinnista ja toimia koskevien kertomusten todentamisesta.
Any member of the project consortium from the EU, partner or candidate countries may act as the Coordinator, but it is normally advisable for one of the partner country members to take on this role.
Kuka tahansa hankkeen yhteenliittymän jäsen EUsta, kumppanuus­ tai hakijamaista voi toimia koordinaattorina, mutta yleensä on suotavaa, että joku kumppanuusmaan jäsenistä ottaa tämän tehtävän.
This must, however, be clearly justified and evidence of the capability to hold the responsibility of coordination should be given in the project application.
Tämä on kuitenkin perusteltava selkeästi, ja hankkeen hakemuksessa on esitettävä todisteet koordinaattorin vastuunkantokyvystä.
The proposal as to who takes the role of Coordinator, will not automatically be approved of Experts from candidate countries from Central and Eastern
Ehdotusta koordinaattorin tehtävään valitusta ei automaattisesti hyväksytä.
It is strongly suggested that Tempus projects, in particular those focusing on the dissemination of existing best outputs, identify appropriate experts from the candidate countries of Central and Eastern European who will actively participate in the project activities.
Suositellaan voimakkaasti, että Tempus­hankkeissa, erityisesti niissä, joissa keskitytään olemassa olevien parhaiden tulosten levittämiseen, yksilöidään Keski­ja Itä­Euroopan hakijamaista aiheelliset asiantuntijat, jotka osallistuvat aktiivisesti hankkeen toimiin.
Such experts can be higher education representatives and Institution Building specialists with prior involvement in Tempus Phare projects and possibly with experience in the development of the specific output to be disseminated.
Nämä asiantuntijat voivat olla korkean asteen koulutuksen edustajia ja toimielinten rakentamisen asiantuntijoita, jotka ovat aikaisemmin osallistuneet Tempus Phare­hankkeisiin ja joilla mahdollisesti on kokemusta levitettävien erityistulosten kehittämisestä.
What is expected from Tempus projects?
Mitä Tempus-hankkeelta odotetaan?
Preparing and running a Tempus Project means conceiving and reaching one main objective with a pre­defined method and strategy.
Tempus­hankkeen valmistelu ja hoitaminen tarkoittaa yhden päätavoitteen muotoilua ja saavuttamista etukäteen määritellyn menetelmän ja strategian avulla.
The following paragraphs are intended to provide the applicant with an overview of what is expected from Tempus projects.
Seuraavien kappaleiden tarkoituksena on antaa hakijoille yleiskatsaus siitä, mitä Tempus­hankkeelta odotetaan.
Tempus projects are goal oriented, which means they need to have a clearly defined goal or objective from the outset.
Tempus­hankkeet ovat tavoitekeskeisiä, mikä tarkoittaa, että niillä on alusta alkaen oltava selkeästi määritelty päämäärä tai tavoite.
Both the management structure and the activities should be organised so as to achieve the planned end result in the most efficient way.
Sekä hallinnon rakenne että toimet olisi organisoitava niin, että suunniteltu lopputulos saavutetaan mahdollisimman tehokkaasti.
Exploiting the strengths of each consortium member and monitoring the quality and direction of the outcomes is essential.
Ehdottoman välttämätöntä on yhteenliittymän jokaisen jäsenen vahvuuksien hyväksikäyttö sekä tulosten laadun ja suunnan seuranta.
Each partner is expected to play an active role in the project, and in particular the full involvement of the partner country universities/institutions where the project will be implemented is of crucial importance to its success.
Oletetaan, että jokainen kumppani toimii hankkeessa aktiivisesti, ja ratkaisevan tärkeätä hankkeen onnistumisen kannalta on, että hankkeeseen osallistuvat täysimääräisesti sen kumppanuusmaan korkeakoulut/laitokset, jossa hanke toteutetaan.
It is important that each consortium member's contribution to the project is clearly indicated in the application.
On tärkeätä, että hakemuksessa osoitetaan selvästi yhteenliittymän jokaisen jäsenen osuus hankkeesta.
Applications must include an endorsement letter from each of the consortium members, signed by the person who is legally authorised to represent the respective organisation (e.g. rector, vice­chancellor, director, president), which confirms the support of the consortium member for the project.
Hakemuksessa on oltava yhteenliittymän jokaisen jäsenen hyväksymiskirje, jonka on allekirjoittanut kyseistä yhteisöä edustamaan laillisesti valtuutettu henkilö (esimerkiksi rehtori, varakansleri, johtaja) ja jolla vahvistetaan yhteenliittymän jäsenen tuki hankkeelle.
The letter from the partner country consortium member shall, in addition, indicate how the project fits in the development strategy of the respective organisation, in the context of the reform of the higher education system.
Yhteenliittymän kumppanuusmaan jäsenen kirjeessä on lisäksi ilmoitettava, miten hanke soveltuu kyseisen yhteisön kehitysstrategiaan korkean asteen koulutusjärjestelmän uudistamisen kannalta.
When preparing a project proposal, it is important to clearly outline the logic of the proposal.
Hanke­ehdotusta valmisteltaessa on tärkeätä hahmotella selkeästi ehdotuksen logiikka.
Please use the following guidelines when discussing the project preparation within the consortium (more details are also given in the application form).
Pyydämme käyttämään seuraavia suuntaviivoja kun yhteenliittymän piirissä keskustellaan hankkeen valmistelusta (lisää yksityiskohtia sisältyy myös hakemuslomakkeeseen).
This will help you in the process of designing your project.
Tämä auttaa Teitä käsittelemään hankkeenne suunnittelua.
Analysis
Tarveanalyysi
When applying for a University Management, Curriculum Development or Institution Building JEP, a "Needs analysis" has to be carried out in advance and to be included in the application.
Haettaessa yhteiseurooppalaista korkeakoulun johtamishanketta, opetussuunnitelman kehittämishanketta tai toimielinten rakentamishanketta on etukäteen suoritettava "tarveanalyysi", ja se on liitettävä hakemukseen.
In order to ensure that the project corresponds to the needs of the partner country consortium members, a consortium must carry out an analysis of the local situation and of the needs of the respective partner/s.
Jotta varmistetaan, että hanke vastaa yhteenliittymän kumppanuusmaata edustavien jäsenten tarpeita, yhteenliittymän on analysoitava paikallinen tilanne ja kyseisen kumppanin tai kyseisten kumppaneiden tarpeet.
This analysis will provide a better understanding of the main difficulties or constraints faced by the consortium members, particularly with reference to the project's specific subject area and should provide a clear indication of the need to develop a particular subject in line with current needs.
Tämän analyysin avulla yhteenliittymän jäsenet ymmärtävät paremmin edessä olevat tärkeimmät vaikeudet ja rajoitteet, erityisesti hankkeen erityisaiheen alalla, ja niiden pitäisi antaa selvät viitteet tarpeesta kehittää erityistä aihetta nykyisten tarpeiden mukaisesti.
The analysis should explain clearly why this need has arisen and how the beneficiary consortium member aims to tackle this need.
Analyysissä olisi selitettävä tarkasti, miten tämä tarve on syntynyt ja miten edunsaajana olevan yhteenliittymän jäsenet aikovat täyttää nämä tarpeet.
The expected benefit of the Joint European Project should be explained and it should show clearly that all the project stakeholders have been involved in the definition of the needs.
Yhteiseurooppalaisesta hankkeesta odotetut edut olisi selitettävä, ja olisi osoitettava selvästi, että hankkeen osanottajat ovat osallistuneet tarpeiden määrittelemiseen.
The overall longterm objective of a project should be to support the development of the higher education systems in the partner countries, in accordance with the country specific priorities (please refer to Annex 3 ­ Priorities for the Partner Countries).
Hankkeen pitkäaikaisena kokonaistavoitteena pitäisi olla kumppanuusmaiden korkean asteen koulutusjärjestelmien kehityksen tukeminen maakohtaisten painopistealueiden mukaisesti (katso liite 3 ­ Kumppanuusmaiden painopistealueet).
Bearing in mind the long­term objective and in line with the bottom­up approach, consortia themselves will define the project specific (or short-term) objective.
Pitäen mielessä pitkäaikaisen tavoitteen ja alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan mukaisesti yhteenliittymä määrittelee itse hankkeen erityisen (eli lyhytaikaisen) tavoitteen.
The specific objective should describe the improved situation, which is expected at the beneficiary consortium members at the end of the project and should be described as precisely as possible.
Erityistavoitteessa olisi kuvattava parantunut tilanne, jota hankkeen edunsaajana olevalta yhteenliittymän jäsenten osalta odotetaan hankkeen päättyessä, ja se olisi kuvattava mahdollisimman täsmällisesti.
For these reasons the objective proposed should be SMART:
Näistä syistä kuvatun tavoitteen olisi oltava seuraavanlainen:
Time-bound (i.e. has a defined deadline)
Erityinen Mitattavissa oleva Täsmällinen Realistinen Aikasidonnainen (tavoitteella on selkeä määräaika)
Consortia will also have to identify the specific outcomes that will be generated during the project and that will lead to the achievement of the project objective.
Yhteenliittymien on myös yksilöitävä erityistulokset, jotka syntyvät hankkeen aikana ja joiden ansiosta hankkeen tavoite saavutetaan.
The outcomes to be produced during the project implementation should be described in concrete terms.
Hankkeen täytäntöönpanon kuluessa saavutettavat tulokset olisi kuvattava konkreettisesti.
They should be logically linked to each other and should be specific, measurable and realistic given the duration of the project.
Niiden pitäisi liittyä loogisesti toisiinsa ja niiden olisi oltava erityisiä, mitattavissa olevia ja realistisia, kun otetaan huomioon hankkeen kesto.
Producing all planned outcomes will mean that the project objective has been reached.
Kaikkien suunniteltujen tulosten saavuttaminen merkitsee, että hankkeen tavoite on saavutettu.
A series of concrete activities should be planned in order to produce the expected outcomes.
Olisi suunniteltava sarja konkreettisia toimia odotettujen tulosten saavuttamiseksi.
Each activity will use the resources available to contribute towards the planned outcome.
Kuhunkin toimeen käytetään käytettävissä olevia voimavaroja suunnitellun tuloksen edistämiseksi.
Each outcome will have at least one activity linked to it.
Jokaiseen tulokseen liittyy ainakin yksi toimi.
The project application should give details of the physical and non physical inputs or resources needed for the activities to take place.
Hanketta koskevassa hakemuksessa olisi ilmoitettava yksityiskohdat niistä fyysisistä ja muista panoksista tai voimavaroista, joita toimien toteuttamiseen tarvitaan.
These resources can be thought of in terms of human resources, equipment, material and travel.
Nämä voimavarat voivat olla henkilöstöä, aineistoa, varoja ja matkoja.
Assumptions
Olettamukset
& Risks The achievement of outcomes should not be beyond the control of the project consortium.
Tulosten saavuttamisen olisi oltava hankkeen yhteenliittymän hallinnassa.
However, project partners should also be aware of any external situation, which might affect the success of the project, and take it into consideration as subject to assumption.
Hankkeen kumppaneiden olisi myös tiedostettava mahdolliset ulkopuoliset tilanteet, jotka voivat vaikuttaa hankkeen onnistumiseen, ja otettava ne huomioon olettamuksina.
This might be, for example, the collaboration of local institutions in the planning of activities.
Näihin voi sisältyä esimerkiksi paikallisten toimielinten yhteistyötoimien suunnittelua.
Having identified the assumptions, or external factors, which could affect the project objective, a strategy should be defined to address these issues.
Kun olettamukset eli hankkeen tavoitteeseen mahdollisesti vaikuttavat ulkoiset tekijät on yksilöity, olisi määriteltävä strategia näiden kysymysten käsittelemiseksi.
Further information on the Logframe Approach and other terminology used in this chapter can be found in the Tempus Handbook "Objective oriented project design and management" and the Tempus Handbook "Sustainability through Dissemination", both of which can be downloaded from the Foundation Web site: http://www.etf.eu.int.
Lisätietoja Logframe-lähestymistavasta ja muusta tässä luvussa käytetystä terminologiasta löytyy Tempus-käsikirjasta "Tavoitekeskeinen hankkeen suunnittelu ja hallinto" ja Tempus-käsikirjasta "Kestävää kehitystä tietoja levittämällä", jotka molemmat voidaan ladata säätiön Internetsivulta: http://www.etf.eu.int.
Dissemination at project level
Tiedonvälitys hankkeen tasolla
Dissemination can be defined as the transfer of project outputs (products as well as processes) to persons and organisations that are not directly involved in a project.
Tiedonvälitys voidaan määritellä hankkeen tulosten (tuotteiden samoin kuin prosessien) siirroksi henkilöille ja yhteisöille, jotka eivät suoraan osallistu hankkeeseen.
Dissemination is of utmost importance as it maximises the impact of the programme and increases the return on the investments made.
Tiedonvälitys on erittäin tärkeätä, koska sillä maksimoidaan ohjelman vaikutus ja lisätään tehtyjen sijoitusten tuottoa.
Each project is expected to contribute to this effort, and dissemination at project level will remain at the heart of the Tempus dissemination strategy.
Jokaisen hankkeen edellytetään välittävän tietoja, ja hankkeen tasolla tapahtuva tiedonvälitys on edelleen Tempus­ohjelmien tiedonvälitysstrategian ydin.
Project promoters should address the aspect of dissemination right from the start of designing the project.
Hankkeen edistäjien olisi käsiteltävä tiedonvälitysoikeuteen liittyviä seikkoja hankkeen suunnittelun alusta lähtien.
Additional beneficiaries of dissemination include representatives of other universities, institutions, industries and companies and local and/ or national authorities etc.
Tiedonvälityksen muita edunsaajia ovat muiden korkeakoulujen, laitosten, teollisuusyritysten ja yhtiöiden sekä paikallisten ja/tai kansallisten viranomaisten edustajat, jne.
It is important to have lasting benefits of project outcomes so as to ensure sustainability beyond the period of funding.
On tärkeätä, että hankkeen tuloksista on pysyviä etuja, jotta taataan kestävä kehitys myös rahoituskauden jälkeen.
A high visibility of outputs, networking activities, feedback from end­users and official recognition contribute to increased sustainability.
Tulosten suuri näkyvyys, verkottumistoimet, loppukäyttäjiltä saatava palaute ja virallinen tunnustus lisäävät kestävää kehitystä.
Dissemination can involve the tangible and the intangible outputs of the project.
Tiedonvälitykseen voi liittyä hankkeen aineellisten ja aineettomien tulosten levittäminen.
Tangible outputs are physical products of projects.
Aineellisia tuloksia ovat hankkeiden fyysiset tuotteet.
Examples are manuals, course curricula, teaching software, books, etc.
Esimerkkejä ovat käsikirjat, kurssien opetusohjelmat, opetukseen käytettävät tietokoneohjelmat, kirjat, jne.
Intangible outputs can cover all the experience gained in a project such as skills of management of trans­national partnerships, methods by which the final products were developed or methodologies used, etc.
Aineettomat tulokset voivat kattaa kaikki hankkeen yhteydessä saadut kokemukset kuten ylikansallisten kumppanuuksien hallintaan liittyvät kyvyt, menetelmät, joilla lopputuotteet kehitettiin, tai käytetyt menetelmät, jne.
Needs have to be analysed prior to dissemination.
Tarpeet on analysoitava ennen tiedonvälitystä.
It is therefore important to evaluate the demand for the product.
Tämän vuoksi on tärkeätä arvioida tuotteen tarve.
The target audience for disseminating each of the outputs should be carefully identified.
Olisi huolellisesti yksilöitävä kohdeyleisö, jolle kukin tulos välitetään.
It is also important to identify the most suitable dissemination vehicle for a given output and for the target group identified.
Tärkeätä on myös yksilöidä sopivin keino tietyn tuloksen välittämiseksi tietylle yksilöidylle kohderyhmälle.
The following are examples of the most common dissemination tools:
Seuraavat ovat esimerkkejä yleisimmistä tiedonvälitysvälineistä:
The press can be a very useful medium for informing a wide audience about the process or "intangible" results of a project.
Lehdistö voi olla hyvin hyödyllinen väline hankkeen prosessin tai "aineettomien" tulosten välittämiseksi laajalle vastaanottajajoukolle.
Newsletters can be a simple but effective tool for spreading the results of a project, or the programme in general.
Tiedotuslehti voi olla yksinkertainen mutta tehokas väline hankkeen tulosten tai hanketta yleisesti koskevien tietojen levittämiseksi.
A mailing list can be set up using contacts from all the partners.
Postituslista voidaan laatia kaikkien kumppaneiden yhteyksiä hyödyntäen.
The possibilities of Internet are vast.
Internetin mahdollisuudet ovat valtavat.
If a Web site is created for the project, effective links to other relevant sites have to be created.
Jos hankkeelle luodaan kotisivu, on luotava tehokkaat yhteydet muille aiheellisille sivuille.
E­mail can be used as a networking device to disseminate results beyond the partner­network.
Sähköpostia voidaan käyttää tiedotettaessa tuloksista laajemmalle verkolle kuin kumppaneiden verkolle.
Bulletin Board Systems and newsgroups can be used to bring the results to the attention of a broader audience and to exchange ideas and experiences.
Bulletin Board ­järjestelmiä ja uutisryhmiä voidaan käyttää tulosten saattamiseksi laajemman kohderyhmän tietoon sekä ajatusten ja kokemusten vaihtamiseksi.
Conferences, seminars and other such events are a good opportunity to inform other interested parties about the results of the project.
Konferenssit, seminaarit ja muut vastaavat tapahtumat antavat hyvän mahdollisuuden kertoa hankkeen tuloksista muille asiasta kiinnostuneille tahoille.