natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In practice, there tend to be natural limits on competition in both areas, because of the localised nature of supply and economies of scale. which are often reinforced by government to avoid, for example, the closure of local treatment centres.
Kilpailua rajoittavia luonnollisia tekijöitä näkyy kuitenkin käytännössä olevan molemmilla aloilla: tarjonta ja kokoedut ovat luonteeltaan paikallisia. Valtio tukee usein paikallisuutta välttääkseen esimerkiksi terveydenhuoltopalveluja tarjoavien keskusten sulkemisen. sen.
It has, in addition, raised more fundamental questions about the relation ship between public and private health sectors, about whether the former should be limited to basic care — and. if so, how this should be defined—and about the implications of this for the overall pattern of care in relation to need (and the possibility of a shift from essential to more cosmetic treatment).
Esiin on tullut myös perustavanlaatuisia kysymyksiä julkisen ja yksityisen terveydenhuollon suhteesta eli siitä, pitäisikö julkisessa terveydenhuollossa rajoittua pelkästään perustason hoidon järjestämiseen - ja jos pitäisi, miten perustaso määritellään.
It has also given rise to questions about the justifiability of limiting the growth of services (andjobs) to below the level people seem willing to pay for and. in rum, about how far consumers can be relied on to make rational choices on an issue which is so important but about which there is a serious lack of information.
Miten tällainen valinta vaikuttaisi yleensä hoidon järjestämiseen suhteessa tarpeisiin (vai siirryttäisiinkö välttämättömän hoidon tarjoamisesta luonteeltaan lähinnä pinnallisiin toi miin).
Whether a funded approach is better designed to overcome the transfer problem inherent in demographic trends remains unclear.
Lisäksi on pohdittu, onko oikeutettua rajoittaa palvelujen (ja työpaikkojen) kasvu alemmalle tasolle kuin mistä ihmiset näyttävän olevan valmiita maksamaan.
Ultimately. the ease of securing the transfer of income from those in work to those in retirement, irrespective of how it is achieved, depends largely on the in come available to be distributed and, therefore, on the economic growth sustained in the intervening period.
Myös se askarruttaa, missä määrin voidaan olla varmoja, että kuluttajat tekevät järkeviä valintoja asiassa, joka on näin tärkeä, mutta josta heillä on niin vähän tietoja.
Accordingly, attempts to introduce market mechanisms have not. in general, led to the increases in efficiency expected, and governments throughout the Union have been reluctant to relinquish controls on ex penditure and leave this to market forces.
Useimmat jäsenvaltiot ovat pyrkineet hyödyntämään markkinoiden mahdollisuuksia pitäen kuitenkin tarjonnan valvonnan edelleen hallussaan.
Nevertheless, in countries where an attempt has been made, there appear to have been some gains, without any noticeable deterioration in service.
Ihmisiä on esimerkiksi rohkaistu vähentämään kulutustaan ja tekemään järkevämpiä valintoja.
These have arisen from the clearer division be tween purchasers and providers, the greater weight siven to costs in deci-
Tähän on pyritty lisäämällä ihmisten tietoja
The ageing of the population, together with constraints on public expenditure, has also focused policy attention on health care, the demand for which in any event tends to rise rapidly as real income increases and medical know-how expands. The
Yritykset ottaa käyttöön markkinamekanismeja eivät siten olekaan yleensä tehostaneet toimintaa odotetulla tavalla, joten unionin eri jäsenvaltioissa on oltu haluttomia luopumaan valtion menokontrollista ja jättämään asia markkinavoimien haltuun.
The tendency in most Member States has been to seek to exploit the ad vantages of the market while retaining control over supply. In particular, people have been encouraged to con sume less and choose more rationally by making them aware of the costs involved, through the imposition and extension of charges — or co-payments — for drugs and certain kinds of treatment.
Alankomaissa toteutettiin samaan aikaan innovatiivinen toimenpide, jolla julkisissa terveydenhuoltopalveluissa rajoitutaan vain "hoitaviin peruspalveluihin" (ja pitkäaikaishoidon järjestämiseen) ja jätetään muu hoito ("mukavuutta lisäävät ei-lääketieteelliset palvelut") yksityisen sektorin ja henkilökohtaisten järjestelyjen varaan.
Providing long-term care sion-making, the collection and pro vision of more information on costs and the drawing up of more detailed contracts on service supply.
alueviranomaisten hallinnoimaa mutta yleisistä verovaroista rahoitettavaa hoitotukea (Bundespflegegeld) ihmisille, jotka tarvitsevat hoitoa vähintään 50 tuntia kuukaudessa.
them (most going to informal care within the family).
Pitkäaikaishoidon järjestäminen
Rising unemployment, however, has led to calls for payments to be linked with employment objectives and used directly to create demand for formal social services.
Nämä tavoitteet saavutetaan osittain lisäämällä kustannustehokkuutta aktiivisemman lähestymistavan kautta ja kohdentamalla voimavarat niitä eniten tarvitseville.
This is, in essence, the option chosen in the Nordic countries, where there is little distinction be tween health care and social services, both being freely available to all. and where, in relation to working-age population, these account for substantially more jobs than in the rest of Europe (over twice as many in Den mark and Sweden).
Eteläisissä jäsenvaltioissa edelliseen yhdistyy pyrkimys korjata järjestelmässä olevat puutteet ja tarjota tukea entistä tasapuolisemmin.
Nevertheless, budget constraints have led to cutbacks in expenditure and growing concern about the costs of maintaining extensive social services.
Pohjoisissa jäsenvaltioissa taas keskustellaan nimenomaan sosiaalisen suojelun laajuudesta.
An estimated 10% of people aged 75 and over in the Union are in need of full-time care while another 25% require parttime care.
Näissä maissa terveydenhuollon ja sosiaalipalvelujen ero on vähäinen, kummatkin ovat vapaasti kaikkien saatavilla.
The present high growth of population in this age group is focusing increasing attention in Member States on how this expanding need should be met — whether through the social protection system, and if so, whether through transfers or the direct provision of services, either way implying in creased taxes and/or social charges, or through private arrangements, implying the acceptance of an unequal burden falling on different individuals, whether they take out private insurance cover or not.
Lisäksi nämä alat työllistävät työikäiseen väestöön nähden huomattavasti enemmän ihmisiä kuin muualla Euroopassa (Tanskassa ja Ruotsissa määrä on yli kaksinkertainen). Määrärahojen rajoittaminen on kuitenkin johtanut kustannusten leikkaamiseen ja lisääntyvään huoleen laajojen sosiaalipalvelujen ylläpidon kustannuksista.
In the UK. for example, indicators show a small rise in productivity since reforms were introduced in 1991.
Unionissa elävistä 75 vuotta täyttäneistä arviolta 10% tarvitsee koko päiväistä ja 25% osa-aikaista hoitoa.
In Italy and Spain, the separation of purchasers from providers and, in the former, the devolution of financial as well as organisational responsibility to the regions, seems to have led to improvements in management and clearer contractual arrangements between the two sides.
Koska tämä ikäluokka kasvaa nykyisin voimakkaasti, jäsenvaltiot joutuvat kiinnittämään entistä enemmän huomiota siihen, miten kasvavaan hoitotarpeeseen voidaan vastata. On pohdittava, toteutetaanko tämä sosiaalisen suojelun järjestelmien kautta, ja käytetäänkö siinä tapauksessa hyväksi tulonsiirtoja vai palvelujen suoraa järjestämistä.
In the Netherlands, the recent introduction of a system of per capita payments to insurance funds based on a prior as sessment of the costs implied by their membership structure, in place of one where effectively costs were covered ex post, has led to competition over fees and pressure to contain costs and might, in turn, with partial removal of controls, lead to increased competition between providers and efficiency improvements in this area.
Kumpikin vaihtoehto merkitsee verojen tai sosiaaliturvamaksujen korottamista. Toinen mahdollisuus ovat yksityiset järjestelyt, jolloin hyväksyttäisiin tilanne, jossa vastuu jakautuu epätasaisesti eri yksilöiden kesken sen mukaan, hankkiiko henkilö yksityisen vakuutussuojan vai ei.
Elsewhere, a draft bill was published in Luxembourg in 1996 for the introduction of a compulsory 'dependence insurance' scheme to cover assistance required by those unable to take care of themselves, the funding divided evenly between social contributions and general taxation.
Luxemburgissa puolestaan tehtiin vuonna 1996 lakiesitys, jonka mukaan perustettaisiin pakollinen "riippuvuusvakuutusjärjestelmä" huolehtimaan sellaisten henkilöiden tarvitsemasta avusta, jotka eivät itse pysty huolehtimaan itsestään.
Debate has been partly prompted by the introduction in Germany in 1995 of a new social insurance scheme for long-term care {Pflegeversicherung), funded by social contributions (compensated by the loss of aday's holiday) and payable to both those being cared for at home and those receiving residential care.
Yksityistämistä - kun sillä ymmärretään yksityisen, voittoa tavoittelevan sektorin mukaan ottamista sosiaalisen suojelun järjestämiseen - ei kuitenkaan useimmissa maissa ole viety kovin pitkälle, eikä sen lisääntyminen merkittävällä tavalla lisäeläkkeitä lukuun ottamatta näytä lähitulevaisuudessa edes todennäköiseltä.
Allowances for carers are of longer-standing in the UK and Ireland, though in the former, they are payable at a relatively low flat-rate and apply only to those providing care virtually full-time, and in the latter, they are means-tested. In Austria, attendance allowances (Bundespjlegegeld), administered by the regions but funded from general taxation, have been payable since 1993 to people needing care for at least 50 hours a month, at rates varying according to the amount of care medically assessed to be required. quired.
On kuitenkin il meistä, että varoja kohdennetaan entistä tehokkaammin tukea todella tarvitseville leikkaamalla suhteellisen hyvätuloisille suunnattavia etuuksia joko asettamalla suoritettaville maksuille katto tai kantamalla etuuksista veroja tai sosiaalimaksuja tai molempia, sekä turvautumalla entistä enemmän tarveharkintaan.
At the same time, the innovator)' step has been taken in the Netherlands to confine the public health service to the provision of 'curative basic health care' (as well as of long-term care), and to leave other treatment ('amenity care') to the private sector and individual arrangements.
Veroja ja maksuja käyttämällä tulonsiirtojen nettohyöty jaetaan uudelleen alempia tuloluokkia suosivalla tavalla ja laajennetaan lisäksi rahoituspohjaa.
The criteria used to define the latter — that it should not be medically necessary and be affordable — has. however, led to problems in practical application (not least because of the inevitably subjective nature of the concepts used) and so far very few services are excluded from the public sector.
Rahoituspohjan laajentaminen on yhä helpommin perusteltavissa oleva tavoite, kun otetaan huomioon varakkaitten eläkeläisten määrän kasvu.
The twin concern of present policy on social protection across the Union, to contain costs and reduce dependency, is being achieved in part by increasing the effectiveness of ex penditure through the adoption of a more active approach and targeting resources on those most in need.
Järjestelmästä annetaan tu kea sekä kotona että laitoksessa ta pahtuvaa hoitoa varten. Hoitajille on myönnetty tukea jo pitempään Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa.
In Southern Member States, this is combined with efforts to rectify gaps in the protection provided and to balance the provision of support more equitably.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuki on tasasuuruinenja varsin pieni, ja sitä saavan hoitajan on työskenneltävä käytännössä kokopäiväisesti.
In Northern Member States, debate is centred on the scope of social protection.
Irlannissa tuki on tarveharkintaista.
sensus on maintaining the universal nature of social protection accessible to all holds firm, this does not rule out some shift in responsibility from the state to the individual or the private sector in certain areas.
Sosiaalisen suojelun nykyaikaistaminen ja järjestelmien mukauttaminen muutokseen kun osuus vuonna 1990 oli 10%.
Although spending on benefits subject to meanstesting has generally increased in the Union (apart from in the Netherlands), it still accounted for only 11% of the total in 1995 as against 10% in 1990, and only in Ireland (where it was 34% of the total), the UK (23%) and Spain (137:%) was it more than 10%.
Tämä 10%:n taso ylitettiin vain Irlan­nissa (34% kokonaismenoista), Yhdistyneessä kuningaskunnassa (23%) ja Espanjassa (13'Λ%).
Moreover, much of the rise was due to changes in underlying circumstances — in the growth of long-term unemployment, for example, and in the number of people not eligible for social insurance benefits — rather than a change in policy as such.
Suuri osa kasvusta johtui sitä paitsi pikem­minkin olosuhteista ­ esimerkiksi pitkäaikaistyöttömyyden lisääntymi­sestä ja sosiaaliturvaetuuksien edel­lytykset täyttämättömien määrän ka­svusta ­ kuin varsinaisesta politiikan muutoksesta.
Social Protection In Europe 1997 — Modernising social protection and adapting systems to change
Sosiaalinen suojelu Euroopassa vuonna 1997 — Sosiaalisen suojelun nykyaikaistaminen ja järjestelmien mukauttaminen muutokseen
Europe: let's make it a better place to work
Euroopan työolot paremmiksi
European Week for Safety and Health at Work
Euroopan työturvallisuuden ja työterveyden viikko
19 to 24 October 1998
19.-24. lokakuuta 1998
Work organisation : health and safety first
Työn organisointi : tavoitteena terveys ja turvallisuus
European Commission Directorate-General V Employment, Industrial Relations and Social Affairs
Euroopan komissio Pääosasto V Työllisyys, työmarkkinasuhteet ja sosiaaliasiat
Public health and safety at work Bâtiment Euroforum, L-2920 Luxembourg
Kansanterveydestä ja työturvallisuudesta vastaava osasto Euroforum, L-2920 Luxembourg
Europe: let's make it a better place to work
19.-24. lokakuuta 1998
ΊΛ/ork organisation: health and safety first
Työn organisointi: tavoitteena terveys ja turvallisuus
Europe for your safety
Turvallinen Eurooppa
The European Union has adopted measures to protect worker health and safety and to improve workplaces.
Euroopan unioni on pyrkinyt suojelemaan työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta ja parantamaan heidän työympäristöään.
Directives have been adopted laying down the minimum obligations on employers and workers, for each activity or sector where risks exist.
Direktiivejä on annettu kaikesta toiminnasta ja kaikilla aloilla, joissa riskejä on olemassa.
This legislation contributes to protecting workers against occupational accidents and diseases and to the prevention of occupational hazards.
Direktiiveissä vahvistetaan yrityksen toimijoille asetettavat vähimmäisvaatimukset ja edistetään siten riskientorjuntaa sekä työntekijöiden suojelua työtapaturmilta ja ammattitaudeilta.
Prevention and work organisation policy
Ennaltaehkäisy ja työjärjestelyt
Work organisation is a vast area encompassing most work organisation methods within firms, but also between them, as well as relations with the social partners.
Työjärjestelyt on laaja aihe, johon kuuluvat useimmat yritysten sisäiset ja yritysten väliset työnorganisointitavat sekä suhteet työmarkkinaosapuoliin.
Putting in place a work organisation that ensures the safety and health of workers is a general obligation on employers, but it is also something that concerns everyone.
On yleisesti työnantajan velvollisuus järjestää työt siten, että taataan työntekijöiden turvallisuus ja suojellaan heidän terveyttään, mutta asia koskee kaikkia.
On the basis of a risk assessment, the employer must define a consistent and comprehensive prevention policy in relation to work organisation and implement all the necessary measures.
Työnantajan on riskien arvioinnin avulla määriteltävä kokonaisvaltainen ja yhtenäinen ennaltaehkäisymalli työjärjestelyissä ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet.
Likewise — depending on the circumstances — all workers must take care of their own personal health and safety, bearing in mind their training and the instructions issued by their employers.
Samalla jokainen työntekijä huolehtii mahdollisuuksien mukaan turvallisuudestaan ja terveydestään koulutuksensa ja työnantajan antamien ohjeiden mukaisesti. kaisesti.
European Week for Safety and Heal
Euroopan työturvallisuuden ja työterveyden viikko
What are the challenges facing work organisation?
Tiivistäen työjärjestelyjen haasteena on, miten sovittaa yhteen työntekijöiden terveys ja turvallisuus ja toisaalta työjärjestelyt.
The answer: by planning/developing a type of work organisation that incorporates by the following general principles: adapt work to people: organise work so as to eliminate or minimise health risks, and provide appropriate materials and workplaces; keep abreast of technical progress: incorporate new technologies and new working methods; issue appropriate instructions and information on the risks, but also on the measures taken to address these risks; train workers at all stages of their career: on recruitment, change of job, introduction of new technologies, changes in work equipment, etc.; encourage the participation of employers and workers: consult, participate, exchange views, so that everyone will feel involved.
Koulutetaan työntekijöitä kaikissa työelämän vaiheissa kuten työsuhteen alkaessa, siirryttäessä työtehtävästä toiseen, otettaessa käyttöön uutta tekniikkaa tai vaihdettaessa työvälineitä.
A concerted approach to work organisation encompassing health and safety in the firm will improve working relations, reinforce worker participation in decision-making and make for a more rewarding professional life and better products — hence contributing to making business more competitive!
Kun pyritään yhteisesti ottamaan huomioon terveys ja turvallisuus yrityksen työjärjestelyissä, työpaikan ihmissuhteet paranevat, työntekijät osallistuvat innokkaammin päätöksentekoon ja sen myötä kohennetaan työelämän ja tuotteiden laatua. Näin myös yritysten kilpailukyky paranee!
European Wee for Safety and Health at Work
Euroopan työturvallisuuden ja työterveyden viikko o
For further guidance on drawing up a risk assessment for your workplace, contact:
Sosiaali- ja terveysministeriö Työsuojeluosasto/valvontayksikkö
Health and Safety Executive info line (general enquiries) (0541) 54 55 00
Vaihde: (03) 260 81 II Faksi: (03) 260 85 I I
Health and safety books: (publications enquiries) (01787)88 II 65 Health and safety home page: http://www.open.gov.uk/hsehome.htm
Euroopan komissio Pääosasto V Työllisyys, työmarkkinasuhteet ja sosiaaliasiat Kansanterveydestä ja työturvallisuudesta vastaava osasto
The Health and Safety Agency for Northern Ireland 83 Ladas Drive Belfast BT6 9FJ Tel.(01232)24 32 49 Fax (01232) 23 53 83
Euroforum L-2920 Luxembourg Puhelin.: (352) 43 01-32734
Equal Opportunities for Women and Men in the European Union Annual Report 1997
Naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet Euroopan unionissa Vuosikertomus 1997
Equal Opportunities for Women and Men in the European Union
Naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet Euroopan unionissa
Annual Report 1997
Vuosikertomus 1997
Equality between women and men
Työllisyys & sosiaaliasiat Naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet
European Commission Directorate-General for Employment, Industrial Relations and Social Affairs
Euroopan komissio Työllisyys, työmarkkinasuhde- ja sosiaaliasiain pääosto Yksikkö V/D.5
Document drawn up on the basis of COM(98) 302 final.
Asiakirja on laadittu KOM(98) 302 lopullinen perusteella.
This report is available with a complete annex in English, French, and German.
Tämä julkaisu on saatavilla täydellisine liitteineen englanniksi, ranskaksi ja saksaksi.
You can order this through the sales office in your country (see addresses on the inside back cover).
Voit tilata sen oman maasi myyntipisteestä (osoitteet kannen viimeisellä sivulla).
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet. It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu.int).
© European Communities, 1998 Reproduction is authorized, provided the source is acknowledged.
© Euroopan yhteisöt, 1998
SECTION 1 MAINSTREAMING
OSA 1
EQUAL OPPORTUNITIES
VALTAVIRTAISTAMINEN
SECTION 4 PROMOTING A GENDER BALANCE IN DECISION-MAKING
SUKUPUOLITASAPAINON EDISTÄMINEN PÄÄTÖKSENTEOSSA
SECTION 5 EQUALITYRIGHTS
OSA 5
- PROGRESS IN 1997
TASA-ARVO-OIKEUDET - EDISTYS VUONNA 1997
SECTION 6 FOLLOW- UP TO THE BEIJING PLATFORM FOR ACTION
OSA 6
This is the second Annual Report of the European Commission on "Equal Opportunities for Women and Men in the European Union".
Tämä on Euroopan komission toinen vuosikertomus naisten ja miesten yhtäläisistä mahdollisuuksista Euroopan unionissa.
The first Report, covering developments in 1996, presented a general overview of current activities and issues.
Ensimmäisessä kertomuksessa, joka koski vuoden 1996 kehityssuuntia, esitettiin yleinen katsaus ajankohtaisiin toimiin ja aiheisiin.
It reviewed progress on the main lines of action set out in the Fourth Medium Term Community Action Programme on Equal Opportunities for Women and Men.
Siinä tarkasteltiin niiden tärkeimpien toimintalinjojen edistymistä, jotka esitettiin neljännessä yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevässä keskipitkän aikavälin yhteisön toimintaohjelmassa.
In addition, there was a strong focus on the UN Fourth World Conference on Women at Beijing and on the commitments made there by the European Union and the Member States.
Lisäksi kertomuksessa keskityttiin Beijingissä pidettyyn YK:n neljänteen naisten maailmankonferenssiin ja sitoumuksiin, jotka Euroopan unioni ja jäsenvaltiot siellä tekivät.
The 1997 Report essentially follows the same structure.
Vuoden 1997 kertomuksessa seurataan pääpiirteittäin samaa rakennetta.
In its opinion on the 1996 Report, the European Parliament had recommended that these reports be used to promote and develop analytical work, to followup on ongoing developments and to raise awareness.of emerging issues.
Euroopan parlamentti suositteli vuoden 1996 kertomusta käsittelevässä lausunnossaan, että näiden kertomusten avulla edistettäisiin ja kehitettäisiin analyyttista työtä, seurattaisiin käynnissä olevia kehityssuuntia ja lisättäisiin tietoisuutta uusista aiheista.
The 1997 Report has sought to take on board the Parliament's views in this regard.
Vuoden 1997 kertomuksessa on pyritty ottamaan huomioon parlamentin lausunto.
I would urge those readers who are seeking an analysis of current problems and practices to pay particular attention to the lengthy appendix to the main report. This comprises six chapters.
Haluaisin kehottaa niitä lukijoita, jotka etsivät analyysiä nykyisistä ongelmista ja käytännöistä, kiinnittämään erityistä huomiota varsinaisen kertomuksen lopussa olevaan pitkähköön liitteeseen, jossa on kuusi lukua.
The first chapter analyses progress in developing the policy of mainstreaming at European and national levels.
Ensimmäisessä analysoidaan edistystä valtavirtaistamispolitiikan (mainstreaming) kehittämisessä Euroopan tasolla ja kansallisesti.
Chapter two presents new trends in employment and in particular draws on the new European Employment Strategy agreed at the extraordinary European Council held in Luxembourg in November 1997.
Toisessa esitetään uusia ryöllisyyssuuntauksia ja keskitytään uuteen Euroopan työllisyysstrategiaan, josta sovittiin marraskuussa 1997 Luxemburgissa pidetyssä ylimääräisessä työllisyysasioita käsitelleessä Eurooppa-neuvoston kokouksessa.
Chapter three is devoted to progress in the reconciliation of work and household life. A fourth chapter analyses recent progress in the field of decision making.
Kolmannessa luvussa käsitellään työn ja perheelämän yhteensovittamisen edistymistä ja neljännessä analysoidaan viimeaikaista kehitystä päätöksenteossa.