natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since 1992 there has been a multiannual human rights promotion programme in Central America which enjoys Community support. Priority goes to education and schemes to raise awareness among people working in the police, the armed forces, the legal system and the prisons.
Yhteisön tukea saavassa monivuotisessa ohjelmassa ihmisoikeuksien edistämiseksi Väli-Amerikassa on vuodesta 1992 alkaen asetettu ensisijaisiksi hankkeet, jotka liittyvät poliisi- ja asevoimien sekä oikeushallinnon ja rangaistuslaitosten henkilöstön kouluttamiseen ja tietoisuuden lisäämiseen.
What makes this undertaking a special one is that it translates into practical form a close partnership relationship as regards the perception of the human rights situation and special projects to provide legal aid and support for the legal apparatus.
Hanke on sikäli erikoinen, että siinä läheinen kumppanuussuhde konkretisoituu ihmisoikeustilanteen arvioinnissa, oikeusavun erityishankkeissa ja oikeusjärjestelmää tukevissa hankkeissa.
In 1995 a total of more than ECU 1.5 million went to support nine projects.
Vuonna 1995 yhdeksälle hankkeelle myönnettiin tukea yhteensä yli 1,5 miljoonan ecun arvosta.
This type of operation has been extended into countries in Latin America.
Tämän tyyppistä toimintaa on alettu toteuttaa myös Latinalaisen Amerikan maissa.
The part which human rights play in the policy of the European Union, both within and outside its borders, is the outcome of a political determination, initiatives by the institutions and the pressure of public opinion.
Ihmisoikeuksien asema Euroopan unionin noudattamassa politiikassa sekä unionin rajojen sisällä että ulkopuolella on seurausta poliittisesta tahdosta, toimielinten tekemistä aloitteista sekä yleisen mielipiteen painostuksesta.
The gap in the constituent treaties has been filled.
Perustamis­sopimuksissa ollut tyhjiö on täytetty.
The Maastricht Treaty was the first of them to stipulate that the Union must show respect for human rights.
Maastrichtin sopimuksessa mainitaan ensimmäisen kerran, että Euroopan unionin on kunnioitettava ihmisoikeuksia.
It also lays down that development cooperation policy and the common foreign and security policy shall contribute to the general objective of developing and consolidating democracy and respect for human rights and fundamental freedoms.
Sopimuksessa määrätään lisäksi, että kehitysyhteistyöpolitiikan sekä yhteisen uiko­ ja turvallisuuspolitiikan yleisenä tavoitteena on kansanvallan kehittäminen ja lujittaminen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioit­taminen.
These principles have been incorporated into agreements with non-Union countries and substantial financial resources have been put into implementing joint measures.
Nämä periaatteet sisältyvät nykyisin kolmansien maiden kanssa tehtäviin sopimuksiin sekä merkittävistä rahoitusvaroista tehtäviin sopimuksiin, joiden avulla konkreettiset toimet voidaan panna täytäntöön.
Can the Union be expected to take further action in this area?
Onko tällä alueella odotettavissa Euroopan unionin toiminnan syvenemistä?
In that respect the Intergovernmental Conference is an important meeting place of ideas.
Hallitusten välinen konferenssi on tämän kysymyksen kannalta merkittävä tapaaminen.
The results of the new step forward which it represents will not, however, depend solely on the stances adopted by the Member States or the work done by the institutions.
Uuden kehitysvaiheen tulokset eivät kuitenkaan riipu yksinomaan valtioiden kannanotoista ja toimielinten tekemästä työstä.
They will also rely on individual contributions, on the contribution which societies as a whole make to the shaping of a responsible, active and committed body of public opinion: and that is the very foundation on which democracy rests.
Edistystä tapahtuu myös henkilökohtaisen panostuksen kautta sekä siten, että yhteiskunnat osallistuvat kokonaisuudessaan aktiivisesti ja sitoumuksella vastuullisen julkisen mielipiteen muodostamiseen, mitä voidaan pitää varsinaisesti kansanvallan perustana.
European Commission Directorate-General X Task Force on priority information projects Office 6/47 Rue de la Loi 57 Β-1040 Brussels pil· I «imputili pr ιι π» »t lir IM E i P iM l i (Itiin
Euroopan yhteisöjen komissio, Pääosasto X, Task­force­ryhmä "Ensisijaiset tiedotushankkeet" Rue de la Loi 57 Toimisto 6/47 B­1040 Bruxelles F. (32­2) 296 96 80
Questions and answers on human rights, democracy and fundamental freedoms
Ihmisoikeuksista, demokratiasta ja perusvapauksista
> What types of actions can be brought before the European Court of Justice? The Court may rule upon cases brought by Member States, institutions, citizens and companies.
Yhteisöjen tuomioistuin voi antaa tuomioita mvaltioiden, toimielinten, kansalaisten ja Ben käsiteltäväksi saattamissa asioissa.
There are two types of cases the Court will hear:
Asioita on kahdenlaisia:
> What will happen to the European Union's rights system as it expands to take in the States of central and eastern Europe, all of whom have fledgling democratic institutions and long histories of dictatorships with poor regard for democratic and human rights? Respect for human and fundamental rights is in fact a prerequisite of membership of the Union.
> Miten Euroopan unionin oikeusjärjestelmään vaikuttaa unionin laajentuminen Keski- ja Itä-Euroopan maihin, joissa kaikissa on pitkään vallinnut demokraattisia ja ihmisoikeuksia heikosti kunnioittanut diktatuuri ja joissa demokraattiset toimielimet vasta aloittelevat toimintaansa? Ihmis­ ja perusoikeuksien kunnioittaminen on itse asiassa unionin jäsenyyden olennainen edellytys.
In other words if countries aspiring to join do not meet these standards the EU will not lower its own to facilitate membership.
Toisin sanoen ellei liittymistä hakeva maa täytä näitä edellytyksiä, EU ei tingi omasta vaatimustasostaan jäsenyyden toteutumisen helpottamiseksi.
1) Direct actions: brought by Member States or Community institutions.
) Jäsenvaltioiden tai yhteisön toimielinten suoraan sen käsiteltäväksi saattamat asiat.
Cases brought by individuals or companies challenging the legality of a Community act must be brought before the Court of First Instance.
Jos yksityishenkilö tai yritys haluaa asettaa yhteisön säädösten laillisuuden kyseenalaiseksi, asia on vietävä ensimmäisen ■steen tuomioistuimeen.
An appeal may be made on a point of law to the Court of Justice.
Yhteisöjen tuomioistuimesta voi hakea muutosta sen päätöksiin oikeuskysymysten osalta.
2) Preliminary rulings: these are requested by courts or tribunals in Member States when a case before them requires a ruling on a point of Community law.
■ratkaisut, joita pyytävät ¡nvaltioiden tuomioistuimet, kun niiden Bivänä olevassa asiassa vaaditaan 5ön oikeutta koskevaa ratkaisua.
Article F(2) of the Treaty on European Union (1993) is unequivocal: 'The Union shall respect fundamental rights as guaranteed by the "Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms" ... as they result from the constitutional traditions common to Member States, as general principles of Community law.' lourt of Justice is not a court of appeal Hecisions of national courts and can e on matters of Community law.
Vuonna 1993 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen F artiklan 2 kohta on yksiselitteinen: "Unioni pitää arvossa yhteisön oikeuden yleisinä periaatteina perusoikeuksia, sellaisina kuin ne taataan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä Euroopan yleissopimuksessa ja sellaisina kuin ne ilmenevät jäsenvaltioiden yhteisessä valtiosääntöperinteessä".
Once a His given the national court must give ■ommunity law as interpreted by the
■ tuomioistuin ei ole toisen asteen Hin, johon voisi valittaa kansallisten ■imen tekemistä päätöksistä, ja se voi Biioita ainoastaan yhteisön oikeutta cevista asioista.
How does the European Union promote democracy in non-member States?
Miten Euroopan unioni edistää demokratiaa muissa kuin jäsenvaltioissaan?
In addition to economic, technical and managerial assistance given under such initiatives as the TACIS and PHARE programmes electoral assistance has been given within the framework of the EU Common Foreign and Security Policy.
Näille maille annetaan TACIS­ ja PHARE­ohjelmien kaltaisten aloitteiden kautta taloudellista, teknistä ja hallinnollista tukea, mutta sen lisäksi EU on yhteisen uiko­ ja turvallisuuspolitiikkansa puitteissa tukenut niitä vaalien järjestämisessä.
This has proved very effective in boosting an electorate's confidence in the democratic process, especially in countries with little or no experience of free elections, as is the case in its organizing and monitoring of this year's elections in the now independent, war-torn State of Bosnia in former Yugoslavia.
Tämä on osoittautunut hyvin tehokkaaksi tavaksi parantaa äänestäjien luottamusta demokraattiseen kehitykseen, erityisesti maissa, joissa on vain vähän tai ei ollenkaan kokemusta vapaiden vaalien järjestämisestä. Näin tapahtui esimerkiksi entisen Jugoslavian alueella sodan repimässä, nyt itsenäistyneessä Bosniassa, jossa EU oli järjestämässä ja valvomassa tämänvuotisia vaaleja.
This approach commits the EU, via the use of personnel and financial resources, to support actively the transition to democracy and has been broadened to cover the evolution towards institutional reform and the consolidation of democratic society.
Tämän toimintatavan myötä EU sitoutuu tukemaan aktiivisesti demokratiaan siirtymistä taloudellisia ja henkilöstövoimavaroja käyttämällä; sen lisäksi tuetaan laajemmin yhteiskunnallisten laitosten uudistamiseen tähtäävää kehitystä sekä demokraattisen yhteiskunnan lujittumista.
Between 1992 and 1994 the EU provided 41 countries with such assistance, covering both pre- and post-electoral phases.
Vuosina 1992—1994 EU antoi tällaista apua 41 maalle; apu kattoi sekä vaaleja edeltävän että niiden jälkeisen ajanjakson.
These included Russia (December 1993), South Africa (May 1994) and the Middle East peace process (1995-96).
Avunsaajiin kuuluivat esimerkiksi Venäjä (joulukuu 1993), Etelä­Afrikka (toukokuu 1994) ja Lähi­idän rauhanprosessi (1995—1996).
> What are the institutions of the European Union doing to promote sex equality? The Commission has a number of initiatives under way to promote sexual equality.
> Miten Euroopan unionin toimielimet edistävät sukupuolten välistä tasa-arvoa? Komissiolla on käynnissä useita sukupuolten tasa­arvon edistämiseen tähtääviä aloitteita.
After talks with employers' organizations and trade unions on how best to fight discrimination, the Commission has proposed a directive whereby the burden of proof in sex discrimination actions is shared between employer and employee.
Käytyään keskusteluja työnantajajärjestöjen ja ammattiliittojen kanssa parhaista tavoista torjua syrjintää komissio on tehnyt ehdotuksen direktiiviksi, jolla sukupuoleen perustuvaa syrjintää koskevissa kanteissa todistustaakka jaetaan työnantajan ja työntekijän kesken.
The Commission is also currently consulting with the social partners on how best to take further action on sexual harassment in the workplace.
Komissio kokoaa tällä hetkellä työ­markkinaosapuolten kannat parhaasta tavasta torjua seksuaalista häirintää työpaikalla.
This is in addition to its 1991 Recommendation and attached code of practice in this area.
Tällä täydennetään vuonna 1991 annettua suositusta ja alalla noudatettavia käytännesääntöjä.
The evaluation report confirms that Member States have not taken sufficient action to create a working environment where sexual harassment is properly checked.
Arviointikertomuksessa vahvistetaan, että jäsenvaltiot eivät ole ryhtyneet tarvittaviin toimiin seksuaalisen häirinnän kunnollisen valvonnan turvaamiseksi työpaikoilla.
In view of this poor progress, a binding instrument is being considered to enforce compliance.
Koska asia ei ole juurikaan edistynyt, tutkitaan velvoittavan säädöksen antamista.
In October 1995 the European Court of Justice was asked by a German court whether the Land of Bremen contravened an EC Directive on equal treatment of men and women with its policy of automatic priority, in cases of equal qualifications, to women candidates for recruitment or promotion in areas where they were under-represented.
Lokakuussa 1995 saksalainen tuomioistuin kysyi Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelta, rikkoiko Bremenin osavaltio naisten ja miesten tasa­arvoista kohtelua koskevaa EY­direktiiviä, kun sen politiikkana oli antaa työhönoton tai ylennyksen kohdalla automaattisesti etusija naisille, jos ehdokkailla oli samanlainen pätevyys ja kyseisellä alalla naiset olivat aliedustettuja.
The Court held that the grant of an automatic priority in cases of equal qualifications was contrary to the directive.
Yhteisöjen tuomioistuimen mukaan etusijan antaminen automaattisesti on ristiriidassa direktiivin kanssa, jos ehdokkailla on tasavertainen pätevyys.
For the Commission, only rigid quotas for recruiting women, which are automatic in nature, are unlawful leaving other positive measures unaffected.
Komission mielestä ainoastaan joustamattomat ja automaattiset kiintiöt ovat laittomia toisin kuin muut positiiviseen syrjintään kuuluvat keinot.
It has proposed amendment of the directive on equal treatment to stipulate that it includes actions favouring members of either sex if under-represented in the workplace, provided the employer can take into account the particular circumstances of any given case.
Se on ehdottanut tasavertaista kohtelua koskevan direktiivin muuttamista niin, että siinä säädetään toimista kumman tahansa työpaikalla aliedustettuna olevan sukupuolen edustajien suosimiseksi silloin, kun työnantajalla on mahdollisuus ottaa huomioon vallitsevat erityisolosuhteet.
Member States and employers are thus free to resort to any form of positive action; flexible quotas and plans to promote women, provided it does not impose an automatic preference for women or reductions in social security contributions to firms who take on women.
Jäsenvaltioilla ja työnantajilla on näin mahdollisuus tarttua kaikkiin myönteisiin toimiin: joustaviin kiintiöihin ja naisten mahdollisuuksien edistämissuunnitelmiin edellyttäen, että ne eivät johda naisten automaattiseen suosimiseen tai naisia palkkaavien yritysten sosiaaliturvamaksujen alenemiseen.
A case currently pending before the European Court of Justice (Case C-409/95 Marshall) raises the question of a quota regime which does not involve an automatic preference and this case will give the Court the opportunity to clarify further its jurisprudence.
Euroopan yhteisöjen tuomio­istuimessa vireillä olevassa asiassa (C­409/95 Marshall) on kyse kiintiösäännöistä, joihin ei sisälly automaattista suosimista. Tämä asia antaa
> Does the European Union work with other agencies in attempting to enforce respect for human rights? The Union cooperates closely with the UN High Commissioner for Human Rights.
> Toimiiko Euroopan unioni yhteistyössä muiden ihmisoikeuksia edistävien järjestöjen kanssa? Unioni toimii kiinteässä yhteistyössä Yhdistyneiden Kansakuntien ihmis­oikeuskomissaarin kanssa.
It did so as Rwanda escalated into genocide.
Niin se teki Ruandan ajautuessa kansanmurhaan.
EU monitors there are currently trying to secure the return of refugees.
EU:n tarkkailijat koettavat nyt turvata pakolaisten kotiinpaluun.
A similar mission is now under way in neighbouring Burundi.
Samantapaista tehtävää ollaan suorittamassa naapurimaa Burundissa.
The Union has been working with the Organization for Security and Cooperation in Europe (OSCE), since March 1995, in an attempt to reach a joint commitment to promote shared objectives such as the consolidation of frontiers and the defusing of ethnic tensions.
Unioni on toiminut yhteistyössä Euroopan turvallisuus­ ja yhteistyöjärjestön (ETYJ) kanssa maaliskuusta 1995 ja ajanut sitoutumista yhteisten tavoitteiden, kuten rajojen vahvistamisen ja etnisen jännityksen lieventämisen, edistämiseen.
At the first Council of Europe summit of Heads of State in Vienna, in October 1993, the participants agreed to joint activities between various organizations aimed at protecting national minorities and combating racism and xenophobia.
Euroopan neuvoston ensimmäisessä huippukokouksessa Wienissä lokakuussa 1993 osanottajat sopivat eri järjestöjen yhteisistä toimista kansallisten vähemmistöjen suojelemiseksi sekä rasismin ja muukalaisvihan torjumiseksi.
The European Commission maintains close working relationships with the UN Human Rights Centre, the OSCE Bureau of Democratic Institutions and Human Rights, the Council of Europe and the Commission for Democracy by Law.
Komissio ylläpitää myös tiiviitä toiminnallisia suhteita Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeuskeskukseen, ETYJ:n kansanvaltaisten rakenteiden ja ihmisoikeuksien toimistoon, Euroopan neuvostoon ja laillisen demokratian komiteaan (Commission for Democracy by Law).
EUROPEAN OPINION on human rights, democracy and fundamental freedoms in Europe
EUROOPPALAISTEN KÄSITYKSIÄ ihmisoikeuksista, kansanvallasta ja perusvapauksista Euroopassa
There is only one country where public opinion bucks the trend: in Germany there is a very small minority (44.1% as against 41.8%) who think this is a priority issue.
Saksassa pieni enemmistö (44,1 % puolesta ja 41,8 % vastaan) pitää tätä kysymystä ensisijaisena.
Austria (with 59.5% against 25.6%) and France (61% against 30.1%) are in line with the Community average.
Itävalta (59,5 % puolesta ja 25,6 % vastaan) ja Ranska (61 % puolesta ja 30,1 % vastaan) ovat puolestaan eurooppalaista keskitasoa.
The margin of error in the survey was approximately 1.5.
Kyselyn virhemarginaali on +/- 1,5.
In all the other countries most people are in favour of this as a priority.
Kaikissa muissa maissa eurooppalaiset ovat laajalti tämän painopistealueen puolesta.
In nine countries (Denmark, Finland, Greece, Ireland, Italy, Luxembourg, Portugal, Spain and Sweden) there is a very large majority of Yes's (ranging from 68% in Denmark to 84.5% in Greece).
Yhdeksän maata (Tanska, Espanja, Suomi, Kreikka, Irlanti, Italia, Luxemburg, Portugali ja Ruotsi) kannattaa laajalla enemmistöllä tätä painopistealuetta (Tanskan 68 prosentista Kreikan 84,5 prosenttiin).
Views were less clear-cut in Belgium (52.7% in favour with 35.6% against), the Netherlands (50.4% against 44.4%) and the United Kingdom (54.1% against 32.9%).
Belgiassa (52,7 % puolesta ja 35,6 % vastaan), Alankomaissa (50,4 % puolesta ja 44,4 % vastaan) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (54,1% puolesta ja 32,9 % vastaan) mielipide on vähän varautuneempi.
— Developing a body of European law applicable in all the Member States
• Kaikissa jäsenvaltioissa sovellettavan eurooppalaisen oikeuden kehittäminen
The findings presented here give an account of the demand for democracy from Europe's citizens.
Tässä esitellyissä tuloksissa selvitetään Euroopan unionin kansalaisten kansanvaltaan liittyviä vaatimuksia.
They call on the European Union to become more democratic and more approachable, or to do more to defend human rights, and at the same time they give voice to their concerns about the way the European institutions are developing or about the loss of power by the smaller Member States.
Kansalaiset haluavat yhtäältä Euroopan unionin kansanvaltaistuvan, tulevan lähemmäs kansalaisia ja jatkavan ihmisoikeuksien puolus­tamista. Toisaalta he esittävät epäilyksensä ja huo­lestuneisuutensa Euroopan unionin toimielinten kehityksestä tai pienten jäsenvaltioiden vallan menettämisestä.
The priorities for European Union action
Euroopan unionin ensisijaiset toimet
Six out of 10 citizens, on average, agree that this is a priority, compared with half that number who think the opposite (60.6% against 27.6%).
Keskimäärin kuusi kansalaista kymmenestä on samaa mieltä tästä painopistealueesta ja kolmasosa kansalaisista eri mieltä (60,6 % puolesta ja 27,6 % vastaan).
Germany and Belgium reflect the average figures very faithfully.
Samat luvut toistuvat Saksassa ja Belgiassa.
For the great majority of other Member States, developing a body of European law applicable in all the Member States is seen by most people as a priority, the staunchest partisans of that view being Italy (71.1%), Greece (69.8%), France (68.5%), Luxembourg (67.8%) and the Netherlands (66.5%).
Muiden jäsenvaltioiden suurelle enemmistölle kaikissa jäsenvaltioissa sovellettavan eurooppalaisen oikeuden kehittäminen on ensisijaisen tärkeää: Italia (71,1 %), Kreikka (69,8 %), Ranska (68,5 %), Luxemburg (67,8 %) ja Alankomaat (66,5 %) ovat tämän painopistealueen innokkaimpia puolustajia.
Where the exercising of democracy on a European scale and the defence of human rights are concerned, people in Europe set clear priorities.
Suomi (56,7 %), Portugali (54,2 %), Itävalta (53,5 %), Yhdistynyt kuningaskunta (48,1 %) ja Ruotsi (47,3 %) puoltavat tätä painopistealuetta vähiten.
The issues put to them, be it 'giving the smaller Member States a better chance', 'developing a body of European law applicable in all Member States', 'getting closer to the ordinary citizen' or 'encouraging the defence of human rights', are universally approved.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ruotsissa on vain pieni ero asian kannattajien ja vastustajien välillä.
On average, at least 6 out of 10 citizens see them as priorities for action by the European Union.
Unionin kansalaisista ainoastaan tanskalaiset ovat 65,2­prosenttisesti asiaa vastaan.
Finland (with 56.7%), Portugal (54.2%), Austria (53.5%), the United Kingdom (48.1%) and Sweden (47.3%) are less committed to defending this particular priority.
Unionin kansalaisilla on selkeät painopistealueet, mitä tulee kansanvallan harjoittamiseen eurooppalaisessa mittakaavassa ja ihmisoikeuksien puolustamiseen.
The gap between votes for and against as a priority is very narrow in the United Kingdom and Sweden.
Esitetyt vaatimukset, eli "enemmän mahdollisuuksia pienille jäsenvaltioille", "kaikissa jäsenvaltioissa sovellettavan eurooppalaisen oikeuden kehittäminen", "lähemmäs kansalaisia" ja "ihmisoikeuksien puolustamisen kannustaminen" saavat yksimielisen hyväksynnän.
The only country whose citizens are opposed to it is Denmark, with 65.2% against.
Keskimäärin vähintään kuusi kansalaista kymmenestä pitää niitä Euroopan unionin ensisijaisina toimina.
- > Giving the Union's smaller Member States a better chance - > Getting closer to the ordinary citizen People think priority should go to defending the smaller Member States' chances within the European
Kansalaiset pitävät ensisijaisena pienten jäsenvaltioiden mahdollisuuksien puolustamista Euroopan unionissa: yli 59% unionin kansalaisista on tätä mieltä, kun taas 30 % on vastakkaista mieltä.
Any increase in democratic feeling in Europe will be closely linked to efforts to bring Europe closer to its
Melkein seitsemän kymmenestä haastatellusta pitää tätä lähentymistä painopistealueena, jota ei lisäksi koskaan aseteta todella kyseenalaiseksi.
To make further progress in building Europe, is a European citizenship necessary?
Tarvitaanko Euroopan rakentamisessa Euroopan unionin kansalaisuutta?
-* Towards European citizenship?
ILahde: Mega-Eurabaromelrt 1/1996Í
There is a majority of over 50% for this view in all the European Union countries.
> Kohti Euroopan unionin kansalaisuutta? Niinpä kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa yli 50 prosentin enemmistö kansalaisista on asian puolesta.
Only in Finland (with 54.5%), the United Kingdom (57.4%) and Germany (60.5%) are attitudes less clear­cut, with smaller majorities for making this a priority.
Ainoastaan Suomessa (54,4%), Yhdistyneessä kuningaskunnassa (57,4 %) ja Saksassa (60,5 %) on lievempi asenne: myönteisellä kannalla on pienempi enemmistö.
Austria and Ireland also come in below the Community average of 67.4%.
Myös Itävalta ja Irlanti sijoittuvat eurooppalaisen keskitason (67,4 %) alapuolelle.