natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Throughout Europe, there is a move towards local cooperation (in science and technology parks, urban multi-site technology zones, etc.), based on the exchange of information and training between research institutes, companies and teaching establishments.
Euroopassa on havaittavissa alueellista dynaamisuutta (alueelliset teknologian keskukset, tiedepuistot, tekniikkapuistot, monialaiset kaupunkiteknologian keskukset), joka perustuu tietojenvaihtoon ja harjoitteluun pohjautuvaan markkinoiden ulkopuolisten tutkimuslaitosten, yritysten ja oppilaitosten väliseen yhteistyöhön.
In involving all the key interests, particularly national and local authorities, such local networks represent another factor promoting individual employability.
Koska kaikki toimijat, erityisesti valtio ja paikalliset yhteisöt, ovat mukana yhteistyössä, kyseiset verkot edistävät henkilöiden valmiuksia työhön.
Similarly, the networks linking individuals and collective bodies involved in local development, particularly those active in community life, often enable jobs to be found, which, although they are of low added-value, help to prevent the problem of exclusion.
Samoin paikalliskehityksestä vastaavien toimijoiden verkostot, erityisesti yhdistysverkosto, ovat usein apuna työpaikkojen löytymisessä. Vaikka työpaikat olisivat lisäarvoltaan heikkoja, ne auttavat välttämään syrjäytymistä.
In general, these networks aim not only to find constructive employment for young people and others excluded from the labour market, but to teach them to communicate, to do something useful and to change their social environment.
Yleisesti voidaan sanoa, että liitäntäverkostojen tarkoituksena on sekä järjestää toimintaa nuorille ja syrjäytyneille että myös opettaa heitä viestimään, olemaan hyödyksi ja vaihtamaan viiteryhmäänsä.
Their motives are altruistic, generally unrelated to paid employment but give them an opportunity to acquire the key skills in the learning society.
Verkostojen toiminta on pyyteetöntä ja usein ei-ammatti-maista, mutta niiden kautta hankitaan kognitiivisen yhteiskunnan kannalta välttämättömiä kykyjä.
Regional and local cooperation is therefore of prime importance in enhancing employability.
Alueellisesta ja paikallisesta yhteistyöstä tulee yhä tärkeämpää sellaisen yhteistyön mahdollistamiseksi, joka kehittää valmiuksia siirtyä työelämään.
It enables the creation of jobs with high added-value to be combined with the development of policies to help marginalized groups to integrate.
Sen avulla voidaan samalla luoda lisäarvoltaan hyviä työpaikkoja ja suunnitella politiikkaa syrjäytyneen väestön integroimiseksi paremmin yhteiskuntaan.
It is also one of the main ways of generalizing vocational training and strengthening cohesion in the European Union.
Tämä on ratkaiseva keino ammatillisen koulutuksen yleistämiseksi ja Euroopan unionin yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi. miseksi.
Local knowledge exchange networks are spreading across Europe — in France, Germany, Austria, Belgium, Spain and Switzerland — enabling people to share skills and train themselves by 'exchanging knowledge', everyone taking their turn to be first teacher, then pupil.
Näiden verkostojen avulla yksilöt voivat jakaa ammattitaitoaan ja kouluttaa toisiaan molemminpuolisesti eräänlaisella "tietojen vaihtokaupalla" jokaisen osallistujan ollessa vuoron perään opettaja ja oppilas.
There is a wide variety of areas which are conducive to exchange, ranging from informatics to languages and even chess games.
Vaihtoa tapahtuu monilla aloilla tietotekniikasta vieraisiin kieliin ja sakkiin.
Significantly, these networks are in general involved in eliminating illiteracy and providing support for schoolwork.
Nämä verkostot liittyvät yleensä kiinteästi luku- ja kirjoitustaidon opettamiseen ja koulun tukiopetukseen.
This has served as the platform for the development of an informatics-based method for managing skills, designed to develop group training. This method is currently being tried out by several enterprises.
Tämän kokemuksen innoittamana on laadittu monien yritysten koemielessä käyttämä pätevyyksien ohjausmenetelmä, joka perustuu tietotekniikkaan ja jonka tarkoituksena on kehittää koulutusta jonkin ryhmän sisällä.
education and training strategies to address work and employment issues is, therefore, a central preoccupation.
Keskeisenä huolenaihee­na on sellaisen koulutuksen etsiminen, joka sopii työ­ ja työllisyysnäkymiin.
Everyone is convinced of the need for change, the proof being the demise of the major ideological disputes on the objectives of education.
Tällaisen kehityksen tarpeellisuus on sisäistetty, mistä parhaana osoituksena on se, että oppiriitoja koulutuksen päämääristä ei enää esiinny,
The central question now is how to move towards greater flexibility in educa tion and training systems, taking account of the diversity of people's demands.
Keskeinen kysymys on saavuttaa joustavampi koulutus, joka ottaisi huomioon yleisön ja kysynnän moninaisuuden.
Debate within the Union must now focus on this priority issue.
Unionin sisällä olisi aloitettava keskustelu ensisijaisesti tästä tavoitteesta.
The diversity of current educational practice within the Member States shows that responses to this question are already emerging,
Jäsenvaltioiden erilaisissa koulutusjärjestelmissä on jo nyt hahmottumassa joita­kin ratkaisuja tähän ongelmaan,
Major developments in the adaptation of education and training are taking place in the following three main areas: greater autonomy for those involved in training; awareness of the need to evaluate the effectiveness of education; and the realization that disadvantaged groups need special attention.
Sopeutumisyritykset jatkuvat ja tiivistyvät varmasti seuraten erityisesti kolmea kehityssuuntaa; koulutuksen toimijoiden itsenäisyys, koulutuksen tehokkuuden arviointi ja vaikeuksissa olevien kohderyhmien ensisijainen asema.
A. The end of debate on educational principles
Periaatteellisten keskustelujen päättyminen
Heated debates concerning the organization of education and training systems — including debates on content and training methods — have taken place over the last few years.
Käsitys koulutusjärjestelmien tehtävästä, organisaatiosta, opetuksen sisällöstä, jopa pedagogiasta on ollut usein kiihkeiden keskustelujen kohteena.
Most of these debates now appear to have come to an end.
Suurin osa näistä keskusteluista näyttää nyt olevan ohi.
A broad knowledge base and training for employment are no longer two contradictory or separate things.
Yleissivistys ja ammatillinen koulutus eivät enää ole vastakkaisia eivätkä erilli­siä.
There is increasing recognition for the importance of general knowledge in using vocational skills.
Yleisen tietämyksen kasvava merkitys ammatillisen osaamisen hallitsemi­sessa tunnustetaan yhä yleisemmin,
Bridges are being built between school and the business sector.
­ Koulun ja yritysten väliset yhteydet ovat kehittyneet.
These show that the ideological and cultural barriers which separated education and enterprise are breaking down, benefiting both.
Se osoittaa, että koulu­tusjärjestelmää ja yrityksiä erottaneet kulttuuriin liittyvät tai ideologiset raja­aidat kaatuvat molempien hyväksi.
In line with the traditions in the Member States, this cooperation is reflected in initial and continuing training.
Jäsenvaltioiden ja niiden perinteisen käytännön mukaan tämä lähentyminen tai yhteistyö ilmenee peruskoulutuk­sen aikana tai jatkuvana koulutuksena.
The principle of equal rights in education is being applied increasingly in the context of equality of opportunity, including positive discrimination in favour of those at a disadvantage in order to prevent under-achievement at school.
Koulutuksellisten oikeuksien tasavertaisuuden periaatetta sovelletaan yhä enemmän osana tasavertaisia mahdollisuuksia. Vähäosaisten positiivinen syr­jintä hyväksytään nykyään koulunkäynnin epäonnistumisen ehkäisemiseksi.
The dawning of the information society, which initially caused misgivings within the teaching profession, has now revealed new demand for educa-
Opettajia aluksi huolestuttaneen tietoyhteiskunnan mukana on ilmaantu­nut uudenlaista koulutuksen kysyntää, ja sen ansiosta on ryhdytty uudista­
tion and training and has started to renew teaching approaches, while facilitating the development of contacts and links between teachers and institu tions on a European scale.
maan pedagogisia lähestymistapoja. Tietoyhteiskunnan ansiosta myös opettajien ja oppilaitosten väliset yhteydet kehittyvät erityisesti Euroopan tasolla.
B. The central question: towards greater flexibility
Keskeinen kysymys: joustavuuden parantaminen
The current structure of education and training institution must change to meet the needs of different groups.
Koulutusjärjestelmien nykyisten rakenteiden on sopeuduttava kohderyhmien ja tarpeiden moninaisuuteen.
These institutions remain too rigid to educate and train citizens or workers for permanent employment. Even though some institutions or teachers are experimenting with new approaches, they remain too isolated.
Nämä järjestelmät, jotka on suunniteltu kouluttamaan pysyvään työpaikkaan tarkoitettua kansalaista tai palkansaajaa, ovat vielä liian jäykkiä, vaikka oppilaitokset ja opettajat kokeilevat toisistaan vielä liian erillään olevia uudistuksia.
There needs to be a commitment to greater flexibility to meet greater and more diverse demands.
Niiden on sitouduttava kulkemaan kohti joustavampaa järjestelmää sopeutuakseen samalla kertaa sekä aiempaa voimakkaampaan että monipuolisempaan sosiaaliseen kysyntään.
How can this be achieved?
Miten tässä voidaan onnistua?
An urgent debate on this issue is needed based on some key questions.
Siitä on kiireesti keskusteltava nykyisten tärkeiden kysymysten pohjalta.
How can the development of schooling and access to higher education for more people, be reconciled with maintaining quality in education?
— Miten voitaisiin sovittaa yhteen toisaalta kouluopetuksen kehittyminen ja mahdollisimman monien pääsy korkeakouluihin sekä toisaalta koulutuksen. laadun tavoittelu?
How can the purposes of education be adapted to the diversity of demands, while there remains some reluctance in education to differentiate between its clientele?
— Miten voitaisiin sopeuttaa koulutuksen tehtävät kysynnän moninaisuuteen, kun vieläkin suhtaudutaan epäröiden kohderyhmien eriyttämiseen?
How can the status of teachers and trainers be maintained and improved whilst motivating them to meet the manifold needs of the learning society?
— Miten puolustaa ja parantaa opettajien ja kouluttajien asemaa ja kannustaa heitä vastaamaan kognitiivisen yhteiskunnan moninaisiin taipeisiin?
How can teachers and trainers be prepared for the development of the purposes of education and the consequent transformation of teaching methods and tools?
- Miten voitaisiin valmistella opettajia ja kouluttajia koulutustehtävien kehitykseen ja pedagogisten välineiden muuttumiseen?
How can the conditions for lifelong learning be created, namely, the ongoing access to the renewing of skills and the acquisition of new knowledge? edge?
— Miten voitaisiin luoda edellytykset elinikäiselle koulutukselle eli sille, että on jatkuva mahdollisuus uudistaa osaamistaan ja hankkia uusia tietoja?
C. Action in the Member States
Jäsenvaltioiden tämänhetkisiä ratkaisuja
Significant developments are taking place throughout Europe.
Jo nyt kaikkialla Euroopassa esiintyy merkittävää kehitystä.
All education sys tems are seeking to improve quality,, to develop training provision, to provide lifelong learning, and to improve the use of financial resources.
Kaikki koulutusjärjestelmät pyrkivät kehittämään laatua ja koulutusmuotoja, tekemään koulutuksesta elinikäisen ja parantamaan rahoitusta.
The search for quality
Laadun tavoittelu
In initial education, the focus is shifting back to acquiring and mastering basic skills, particularly the 'three Rs' — reading, writing and arithmetic.
Yleissivistävässä peruskoulutuksessa näytetään keskittyvän perustaitojen hankintaan ja hallitsemiseen ja erityisesti kolmeen perusoppiaineeseen eli lukemiseen, kirjoittamiseen ja laskemiseen.
There is also a general movement towards advanced learning of foreign languages.
Vieraiden kielten oppiminen yleistyy samoin kuin perehdyttäminen tietoteknologioihin.
Teachers and trainers are developing new innovative approaches both inside and outside the institutional education system.
Institutionaalisen koulutusjärjestelmän sisällä tai ulkopuolella opettajat ja koulut tajat ovat kehittäneet uusia pedagogisia kokeiluja.
At school, this involves various methods e.g. Decroly (Belgium), Steiner (Germany), Montessori (Italy), and Freinet (France).
Koulussa niitä edustavat sellaiset virtaukset kuin Decroly Belgiassa, Steiner Saksassa, Montessori Italiassa ja Freinet Ranskassa.
Innovatory methods are also emerging for adult education, e.g. the adult education schools or Outward Bound' courses as developed in the United Kingdom, offering exercises and approaches which transform the content of traditional continuing training by seeking to adapt behavioural patterns rather than abstract knowledge.
Myös aikuisia varten on kehittymässä uudistustoimia, kuten kansankorkeakoulut tai Isossa-Britanniassa kehitetty Outdoor Education, joka tarjoaa perinteisen täydennyskoulutuksen sisällöstä poikkeavia harjoituksia tähdäten pikemminkin toimimisen sopeuttamiseen kuin abstraktiin tietoon,
All these experiments show teachers and trainers possess genuine creativeness waiting to express itself.
Kaikki nämä kokemukset osoittavat, että opettajilla ja kouluttajilla on luovaa kykyä, jota ollaan valmiita käyttämään ja kehittämään.
Teachers and trainers in the field are usually ahead of the education systems and it is among their ranks that the pioneers of the learning society are to be found.
Kouluttajat ovat yleensä koulutusjärjestelmien edellä, ja heidän joukostaan löytyvät kognitiivisen yhteiskunnan edelläkävijät.
At higher education levels, trends towards longer studies and wider access for a greater number, are clear signs of an overall increase in the quality of human capital.
Korkeilla opintoasteilla opintojen pitkittyminen ja korkeakouluopintojen suorittamismahdollisuuksien laajeneminen ovat selvä osoitus inhimillisen pääoman kokonaislaadun paranemisesta.
However, all higher education systems face the problem of tackling this sudden numerical increase, while maintaining the quality of their qualifications.
Kaikissa korkeakoulujärjestelmissä esiintyy kysymys siitä, miten käsitellään uutta opiskelijavirtaa säilyttäen samalla tutkintojen taso.
The search for new types of qualifications
Uusien pätevöitymistapojen etsintä
All Member States consider the links between education and training as being of key significance.
Kaikissa jäsenvaltioissa yleissivistävän koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen välisiä siteitä pidetään keskeisinä seikkoina.
Some Member States are seeking to provide for the acquisition of basic skills within the education system placing an emphasis on trainee/apprenticeship schemes.
Tietyt jäsenvaltiot pyrkivät varmistamaan peruspätevyyden yleissivistävän koulutuksen sisällä eräänlaisella yleissivistävällä ammatillisella koulutuksella, jossa painotetaan harjoittelua.
Some have opted for twinning arrangements between schools and businesses.
Joissakin jäsenvaltioissa koulu ja yritys toimivat tiiviisti yhdessä.
The main concern being both to place young people in a 'work situation' while maintaining the quality of teaching.
Ongelmana on sijoittaa kyseiset nuoret työtilanteeseen sekä ylläpitää opetuksen taso.
Other Member States prefer to delay the initial vocational training phase.
Toiset jäsenvaltiot toteuttavat ammatillisen peruskoulutuksen mieluummin tämän jakson jälkeen.
The involvement of businesses and the social partners in organizing initial train ing and young people's transition to working life appears to be an established trend, notably in the form of on-and-off-the-job training (for instance in the 'dual' system).
Yritysten ja työmarkkinaosapuolten mukaantulo peruskoulutuksen organisointiin ja avustamaan nuorten siirtymistä työelämään vaikuttaa vakiintuneelta kehitys suunnalta. Erityisesti tämä toteutuu vuorottelevassa työ- ja teoriakoulutuksessa (sisältää esimerkiksi oppisopimuskoulutuksen).
Some Member States are trying to develop 'reintegration' or 'guaranteed training' structures, which aim is to provide young job-market entrants lacking qualifica-
Joissakin jäsenvaltioissa yritetään kehittää aktivoivaa koulutusta tai koulutusta kuuta, jonka tavoitteena on antaa työmarkkinoille kouluttamattomina joutu-
tions with another opportunity to acquire indispensable vocational and basic skills.
ville nuorille mahdollisuus hankkia välttämätön peruspätevyys ja ammatillinen pätevyys.
Several Member States are debating the processes of certification, validation and recognition of skills acquired, in particular those obtained in a work situation, as traditional processes are often too formal and rigid.
Tilanne on ongelmallinen etenkin silloin, jos pätevyys on hankittu työelämässä. Perinteiset menetelmät ovatkin paljastuneet usein liian muodollisiksi ja jäykiksi.
The development of continuing training
Täydennyskoulutuksen kehittäminen
The concept of key skills is spreading throughout training.
Avainpätevyyden käsite yleistetään koskemaan koulutusmuotoja kokonaisuutenaan.
Occupations and qualifications are becoming more flexible.
Ammatit ja ammattitaito tulevat joustavammiksi.
All Member States believe that the separation between education and vocational training is becoming less and less clear.
Kaikki jäsenvaltiot katso vat, että yleissivistävän koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen erottaminen toisistaan on yhä vaikeampaa.
The widespread growth of social exclusion and the mid-term demographic out look, have prompted most Member States develop their adult education, particularly at local level.
Olisi huomattava, että syrjäytymiseen ja väestönkehitystä koskeviin näkökohtiin liittyvien ilmiöiden kehittyminen keskipitkällä aikavälillä saa aikaan sen, että suurin osa jäsenvaltioista keskittää voimansa aikuiskoulutuksen kehittämiseen, erityisesti paikallisella tasolla.
In several Member States, training arrangements are emerging on the basis of a joint approach between the social partners, involving discussion, negotiation and even management of training issues.
Useissa jäsenvaltioissa koulutusta kehitetään sellaisen lähestymistavan kautta, johon sisältyy keskustelua, neuvotteluja ja työmarkkinaosapuolten välistä koulu tusongelmien käsittelyä.
In view of the shared interests in, for instance, on-and-off-the-job training and arrangements combining working time and training, the collective agreement approach at different levels is becoming more noticeable in a number of Member States.
Ottaen huomioon joidenkin ongelmien monimutkaisuus, esimerkiksi vuorotteleva koulutus, työaikasopimukset ja mahdollisuus sisällyttää niihin koulutusta, useissa jäsenvaltioissa kehitetään eritasoisia sopimusten mukaisia lähestymistapoja ongelmien ratkaisemiseksi.
New methods of funding and evaluation
Rahoituksen ja arvioinnin uudet mallit
Some Member States are trying out new methods for funding education and training.
Joissakin jäsenvaltioissa kokeillaan koulutuksen rahoitukseen uusia malleja.
These range from educational vouchers to co-funding of continuing training, where those involved themselves bear some of the cost (through tax allowances, subsidized loans or the introduction of a 'training fund').
Kokeiltavana olevat mallit alkavat opintorahoista ja etenevät täydennyskoulutuksen yhteisrahoitukseen, jossa kyseiset osapuolet vastaavat itse osasta kustannuksia (verovähennyksillä, korkotuetuilla lainoilla tai ottamalla käyttöön koulutussäästön pääoma).
The search for new forms of funding for education and training is set in a context where, even though they occupy a major position in public spending, there has been a certain retrenchment over the past few years.
Koulutuksen uusien rahoitusmuotojen etsintä tapahtuu vaiheessa, jossa viime vuosien aikana niiden kehityksessä on ollut havaittavissa hidastumista, vaikka niille myönnetyt julkiset varat ovatkin tärkeässä asemassa julkisissa menoissa.
The debate now in progress in Member States on the public funds and resources to be devoted to education and training is being accompanied by an increased desire for greater transparency of the systems and, above all, for evaluation of the cost effectiveness of public expenditure in this field.
Jäsenvaltioissa käytävä väittely koulutukseen uhrattavista julkisista varoista liittyy lisääntyneeseen haluun edistää järjestelmien suurempaa avoimuutta ja etenkin jul-
funds is picking up speed in all Member States, those in positions of responsibility are showing increasing interest in improving cost-benefit appraisal methods.
Ongelmana on se, onko käytettävissä luo tettavia viiteosoittlmia ja etenkin tietoja, jotka koskevat yksityistä rahoitusta (kotitaloudet, yritykset jne.).
In the light of these changes and experiences, new developments can be seen clearly to be going in three main directions.
Näiden muutosten ja kokemusten perusteella on selvästi havaittavissa kolme suurta kehityssuuntaa.
The first concerns the increase in autonomy for those involved in education and training.
Ensimmäinen koskee koulutuksen toimijoiden itsenäisyyttä.
It is by giving greater autonomy to those responsible for education and a clear understanding of its purpose that education and training systems can adapt better to meet modern needs.
Koulutusjärjestelmien on helpointa sopeutua siten, että vastuulliset toimijat, jotka ovat selvillä heille uskotuista tehtävistä, ovat entistä itsenäisempiä.
There is the question of whether to give greater autonomy to schools.
On siis annettava suurempi itsenäisyys perusoppilaitoksille.
Experience has shown that the most decentralized systems are also the most flexible, the quickest to adapt and hence have the greatest propensity to develop new forms of social partnership.
On kiistattomalla tavalla osoitettu, että hajautetuimmat järjestelmät ovat myös joustavimpia ja mukautuvat nopeimmin, ja niiden avulla voidaan kehittää uusia yhteiskunnallisesti suuntautuneen yhteistyökumppanuuden muotoja.
In the field of continuing training, this necessary autonomy must be part of the process of negotiation between the social partners at various levels (company, sectoral, regional, inter-sectoral), the essential aim being to ensure that all workers, particularly employees in the SMEs, have access to training.
Jatkuvassa koulutuksessa tarvittavan itsenäisyyden on kuuluttava asianomaisten työmarkkinaosapuolten välisiin neuvotteluprosesseihin eri tasoilla (yrityksissä, ammattialoilla, alueellisella ja ammattienvälisellä tasolla). Ensimmäisenä tavoitteena on kaikkien ja erityisesti pk-yritysten työntekijöiden pääsy mukaan koulutustoimintaan. lutustoimintaan.
The second new development is evaluation, which is needed to justify the essential increase in funding.
Arviointia tarvitaan perustelemaan sitä, että rahoitusta on välttämättä lisättävä.
Evaluation is equally relevant in ascertaining how effectively education and train ing cater for the needs of target groups as well as in the search for ways of improving achievement at school, integration into working life and vocational retraining.
Arvioinnin hyödyllisyys on yhtä ilmeistä silloin, kun arvioidaan koulutuksen soveltuvuutta asianomaisen kohderyhmän tarpeisiin ja kun etsitään keinoja lisätä koulunkäynnin onnistumista, työelämään sopeutumista tai ammatin vaihtamista.
Education can also help to tailor more effectively both initial and continuing vocational training to the requirements of the employment market, characterized as it is at present by a high rate of unemployment and a shortage of labour in certain sectors and certain trades.
Arvioinnin avulla voidaan myös paremmin sopeuttaa ammatillinen sekä perusettä täydennyskoulutus työmarkkinoiden tilanteeseen, jota samalla kertaa luonnehtivat sekä korkea työttömyysaste että työvoimapula tietyillä aloilla tai tietyissä ammateissa.
Evaluation can enable continuing training to be considered as an investment made by enterprises and by workers.
Arvioinnin avulla voidaan ottaa huomioon, mitä täydennyskoulutus merkitsee yrityksille (ja työntekijöille) investointina.