natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In its White Paper on growth, competitiveness and employment, the Commission opted clearly for a Europe open to the rest of the world but stressed that its future developments should have a distinct European dimension, placing particular emphasis on the preservation of the European social model.
Valkoisessa kirjassaan kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä komissio on selvästi avoimuuskehityksen kannalla korostaen tarvetta antaa tälle avoi­muuskehitykselle eurooppalainen ulottuvuus.
Internationalization thus simply strengthens Europe's position on the world stage.
Komissio korostaa erityisesti eurooppalaisen yhteiskuntamallin säilyttämisen merkitystä.
In a changing and uncertain world, Europe is a natural level of organization.
Muuttu­vassa ja epävarmassa maailmassa Eurooppa on järjestystä tuova tekijä.
This has been shown through trade policy, technical harmonization, environmental protection, solidarity between the regions and through real progress in the field of education and training, for example in the Erasmus programme.
Sen ovat osoittaneet kauppapolitiikka, tekninen yhdenmukaistaminen, ympä­ristönsuojelu, alueiden välinen solidaarisuus mutta myös koulutuksen alalla saavutetut edistysaskeleet, kuten Erasmus­ohjelma.
Yet, Europe still needs to demonstrate to ordinary people that it is not there just to make regulations, but that it is close to their everyday concerns.
Euroopan on vielä saata­va kansalaisensa huomaamaan, että Euroopan tarkoituksena ei ole pelkästään asetusten antaminen vaan myös kansalaisten jokapäiväisten huolenaiheiden ymmärtäminen.
This option, involves improving the competitiveness of our economies, and will increase the quality of life through the more efficient distribution of resources in the world.
Avoimuus, joka kannustaa kehittämään talouksiemme yleistä kilpailukykyä, lisää yleistä hyvinvointia tehostamalla varojen jakautumista maailmassa.
It nevertheless implies major adjustments in every country.
Siihen tarvi­taan kuitenkin merkittäviä mukautuksia kaikissa maissa.
There is a risk of a social rift with all the adverse and even drastic consequences this may entail.
Yhteiskunnallisen murtumisen vaara on olemassa kaikkine kielteisine ja jopa koh­talokkaine seurauksineen.
C. The impact of scientific and technological knowledge
C. Tieteellinen ja tekninen kulttuuri liikkeellepanevana tekijänä
The developments and dissemination of scientific and technical knowledge is accelerating.
Tieteellinen tieto ja tekniikan tuotanto kehittyvät ja leviävät jatkuvasti.
A new model of production of knowledge and know-how is emerging, combining extreme specialization and cross-disciplinary creativeness.
Syntyy tiedon ja taitotiedon uusi tuotantomalli, jossa yhdistyvät äärimmäisen pitkälle viety erikoistuminen ja luovuus.
But instead of celebrating progress as was the case a century ago, public opinion often perceives scientific ventures and technological progress as a threat.
Yleinen mielipide pitää tieteellisiä hankkeita ja teknologista edistystä usein uhkaavina sen sijaan, että edistystä juhlittaisiin kuten viime vuosisadalla.
These growing anxieties are a significant feature of the end of this century.
Turvattomuuden tunteen yleistyminen on tämän vuosisadan lopun leimallisimpia piirteitä.
Paradoxically, whereas science is making significant progress (limiting, if not overcoming famine and many diseases, increasing life expectancy, providing faster communication, etc.), this progress is for many people matched by a sense of fear which has some parallels in the transition from the Middle Ages to the Renaissance.
Vaikka tiede on edistynyt huomattavasti (mm. nälän ja useiden tautien väistyminen, pidentynyt elinikä, nopeampi siirtyminen paikasta toiseen), edistyksen pelko tuo mieleen keskiajalta renessanssiin siirryttäessä vallinneen edistyksen ja yhteisen tietoisuuden välisen eron.
Media coverage also presents a violent picture, reinforcing these anxieties,
Tiedotusvälineet antavat maailmasta sekavan ja väkivaltaisen kuvan ja saavat näin aikaan levottomuutta.
To tackle this crisis, better information is essential but insufficient on its own.
Tässä kriisissä pelkkä tehokkaampi tiedottaminen ei enää riitä, vaikka se onkin välttämätöntä.
It is by disseminating knowledge that this irrational climate can be overcome.
Järkeen perustuvaa ajattelua kaihtavat asenteet väistyvät ainoastaan tietoa levittämällä.
By demonstrating the link between science and the progress of mankind, while being fully aware of its limitations, today's scientific and technological world will be accepted and in a better position to spread widely an innovative culture.
Tieteellinen ja tekninen kulttuuri hyväksytään yleisesti, ja innovatiivisuus leviää helpommin, jos pystytään osoittamaan tieteen ja inhimillisen edistyksen välillä oleva yhteys ottaen huomioon niiden rajallisuus.
In many European countries, the response is pitched at two levels, cultural and ethical.
Monissa Euroopan maissa ongelmiin haetaan vastausta kahdelta tasolta: kulttuuriselta ja eettiseltä tasolta.
(i) The promotion of a scientific and technical culture is the subject of a sustained effort by the public authorities.
- Valtiovalta kiinnittää jatkuvasti huomiota tieteellisen ja teknisen kulttuurin edistämiseen.
Activities at national level on this issue have, since 1993, been enhanced and complemented by a timely European event, the 'European Week of Scientific Culture', the success of which is growing in all the countries of the European Union.
Alaan liittyvää kansallista toimintaa on vuodesta 1993 laajentanut ja täydentänyt varsinaisesti Euroopan tasolla tapahtuva toiminta (Euroopan tieteellisen kulttuurin viikko on ollut menestys unionin jokaisessa jäsenvaltiossa).
But it is at school that the issue is really determined.
Todellisen panostuksen on kuitenkin tapahduttava koulussa.
Scientific and technical information is all the more rewarding when built on a solid foundation of scientific education acquired at school.
Tieteellisestä ja teknisestä tiedosta on enemmän hyötyä, jos koulusta saatu tieteellisen tiedon perusta on vankka.
(ii) The second level is ethical.
Toinen taso on eettinen.
The development of biotechnologies, man's relationship to intelligent machines, new approaches to procreation, a heightened sense of coexistence with other species, protection of the environment, are all new issues which Europe must prepare to face.
Biotekniikan kehittyminen, älykoneet, uudet hedelmöitystavat, ihmisten ja muiden lajien rinnakkaiselo ja ympäristönsuojelu ovat samaten uusia ongelmia, joihin Euroopan on valmistauduttava.
The same problem arises in relation to the information society.
Eettinen taso liittyy myös tietoyhteiskuntaan.
The 'information high ways' to which young people and even children will have increasingly easier access, could well find themselves inundated with messages offending human dignity.
Tiedon valtateillä, jotka ovat yhä helpommin nuorten ja lastenkin ulottuvilla, on liikaa ihmisarvoa loukkaavia viestejä.
This clearly raises the matter of protecting our children.
Nuorison suojelu nousee selvästi esille.
Throughout Europe, in all Member States, these three factors of upheaval and their repercussions for industry and employment are increasingly being taken on board and addressed.
päätelmät kuvaavat tätä korostaen kilpailukyvyn, työllisyyden ja koulutuksen välistä suhdetta.
The response to these three factors of upheaval is multifaceted, for it entails a radical shake-up of European society.
Ratkaisuja on monia, ja eurooppalaisen yhteiskunnan on sopeuduttava perusteellisesti niitä varten.
The ultimate goal of training, to build up the individual's self-reliance and occupational capacity, makes it the linchpin of adaptation and change.
Koulutuksen lopullinen päämäärä, joka on yksilön itsenäisyyden ja hänen ammatillisten kykyjensä kehittäminen, tekee koulutuksesta keskeisen sopeutumista ja kehitystä edistävän tekijän.
The two main responses focused upon in this White Paper are accordingly to give everyone access to a broad base of knowledge and to build up their abilities for employment and economic life.
Tämän vuoksi ne kaksi tärkeintä ratkaisua, jotka tähän valkoiseen kirjaan on otettu, liittyvät ensinnäkin siihen, että jokainen yksilö pystyisi hankkimaan yleissivistystä sekä kehittämään valmiuttaan työhön ja toimintaan. taan.
II — A first approach: focusing on a broad knowledge base
II — Ensimmäinen ratkaisu: yleissivistys
In the future, individuals will be called upon to understand complex situations which will change in unforeseeable ways, but which advances in science should nevertheless make it easier to control.
Tulevaisuudessa yksilön on yhä enemmän ymmärrettävä monimutkaisia tilanteita, jotka kehittyvät odottamattomalla tavalla mutta joita kaikesta huolimatta pitäisi pystyä hallitsemaan paremmin tieteen edistymisen ansiosta.
They will also be confronted with an increasing variety of physical objects, social situations and geographical and cultural contexts.
Jokainen joutuu myös yhä enemmän tekemisiin fyysisten esineiden kanssa, toimimaan sosiaalisissa tilanteissa sekä maantieteellisissä tai kulttuurisissa yhteyksissä.
In addition, they will have to contend with a mass of fragmentary and incomplete information open to varying interpretations and partial analysis.
Yksilöille esitetään suuria määriä hajanaisia tiedonsirpaleita, joita tulkitaan ja analysoidaan osittain.
There is therefore a risk of a rift in society between those that can interpret; those who can only use; and those who are pushed out of mainstream society and rely upon social support in other words, heneen those who know and those who do not know.
Tämän vuoksi on olemassa vaara, että eurooppalainen yhteiskunta jakautuu niihin, jotka ymmärtävät, niihin, jotka vain käyttävät, ja niihin, jotka ovat syrjäytyneet yhteiskunnasta, toisin sanoen yksilöihin, jotka osaavat ja yksilöihin, jotka eivät osaa.
The main challenge in this kind of society is to reduce the gap between these groups while enabling the progress and development of all human resources.
Kognitiivisessa yhteiskunnassa on pyrittävä vähentämään näiden ryhmien välisiä eroavaisuuksia ja samalla kehittämään kaikkia inhimillisiä voimavaroja.
It is possible to understand the world if the way it interacts and functions can be grasped and a sense of personal direction found.
Maailman ymmärtäminen on helppoa, kun yksilö pystyy tajuamaan sen merki tyksen, ymmärtämään sen toimintaa ja löytämään tiensä siinä.
This is the main function of school.
Juuri tähän liittyy kin koulun pääasiallinen tehtävä.
This is particularly appropriate to the building of Europe.
Tätä havaintoa voitaisiin soveltaa erityisesti Euroopan rakentamiseen.
The report from the Round Table of European Industrialists (February 1995) stressed the need for flexible training with a broad knowledge base, advocating a 'learning to learn' approach throughout life. It stated that, 'the essential mission of education is to help everyone to develop their own potential and become a complete human being, as opposed to a tool at the service of the economy; the acquisition of knowledge and skills should go hand in hand with building up character, broadening outlook and accepting one's responsibility in society'.
tettäisiin itsenäisyyttä ja kannustettaisiin elinikäistä "oppimaan oppimista": "koulutuksen keskeisin tehtävä on auttaa jokaista yksilöä kehittämään kaikkia voima varojaan ja tulemaan kokonaiseksi ihmiseksi eikä vain talouden työvälineeksi; tietojen ja pätevyyden hankkimisen lisäksi on kasvatettava luonnetta, herätettävä kiinnostus kulttuuriin sekä opetettava sosiaaliseen vastuuseen".
This need for a solid and broad knowledge base which is literary, philosophical, scientific, technical and practical, does not only concern initial training.
Vankkaa ja laajaa, kirjallista, filosofista, tieteellistä, teknistä ja käytännöllistä sivistyspohjaa koskeva vaatimus ei liity ainoastaan peruskoulutukseen.
There are many examples to show that the vocational retraining of employees who are underskilled or highly specialized on account of the Taylorist approach to work depends upon the acquisition of this base as the foundation for new technical skills.
Monet esimerkit ovat osoittaneet, että taylorismin ansiosta alhaisen ammattitaidon omaavien tai pitkälle erikoistuneiden palkansaajien ammatin vaihtaminen edellyttää tällaista slvlstyspohjaa, joka on välttämätön uuden teknisen pätevyyden hankkimisessa.
When retraining workers, training establishments are increasingly having to give them a general grounding before teaching them a new job.
Ammatillisten koulutuskeskusten on työntekijöiden ammatin vaihtamiseen liittyvän toiminnan yhteydessä yhä enemmän annettava heille yleissivistystä ennen uuden ammatin opettamista.
There is, moreover, an increasing degree of convergence between business and the world of education when it comes to the usefulness of reconciling general education and specialized training.
Yritysten ja koulutuksen toimijoiden välillä on muuten havaittavissa entistä suurempaa yksimielisyyttä siitä, että on hyödyllistä sovittaa yhteen yleisluonteinen opetus ja erikoistumiskoulutus.
More generally speaking, the forceful return of a broad knowledge base as the key to understanding the world outside the context of education can be seen.
Yleissivistyksen merkitys on palaamassa maailman ymmärtämisen välineeksi varsinaisen opetuksen ulkopuolella.
A. Grasping the meaning of things
A. Asioiden merkityksen ymmärtäminen
In an essentially universal society based on knowledge, a social and cultural identity can only be passed on in part.
Maailmanlaajuisessa tietoyhteiskunnassa sosiaalinen ja kulttuurinen identiteetti on enää ainoastaan osittain siirrettävissä eteenpäin.
It has to be built up, not only by school the role of which continues to be irreplaceable, but by the individuals who draw on the collective memory while assimilating the variety of information to which they are exposed, through their involvement in different, vocational, cultural, social and family circles.
Tämän identiteetin rakentamiseen koulu ei yksinään riitä, vaikka sillä onkin korvaamaton tehtävä, vaan yksilön on itse rakennettava identiteettinsä sekä kollektiivisen muistiperinnön avulla että omaksumalla maailmasta erilaisia tietoja, joita hän saa liikkumalla eri laisissa ammatillisissa ja sosiaalisissa ympäristöissä sekä perhe- ja kulttuuriympäristöissä. ristöissä.
The future of European culture depends on its capacity to equip young people to question constantly and seek new answers without prejudicing human values.
Eurooppalaisen kulttuurin tulevaisuus riippuu sen kyvystä antaa nuorille keinot asettaa kaikki jatkuvasti kyseenalaiseksi henkilökohtaisiin arvoihin puuttumatta.
This is the very foundation of citizenship and is essential if European society is to be open, multicultural and democratic.
Tämä on kansalaisuuden perusta avoimessa, monikulttuurisessa ja demokraattisessa eurooppalaisessa yhteiskunnassa.
For example, environmental and ethical issues can not be the subject of informed debate unless young people possess a certain scientific awareness.
on hyvä tieteellinen ymmärrys.
At the moment, decisions in this area are all too often based on subjective and emotional criteria, the majority lacking the general knowledge to make an informed choice.
Nykyisin näitä aloja koskevat päätökset tehdään useimmiten subjektiivisin ja tunnepohjaisin perustein ilman, että enemmistöllä todella on vaadittavia tietoja harkittujen päätösten tekemiseksi.
Clearly this does not mean turning everyone into a scientific expert, but enabling them to fulfil an enlightened role in making choices which affect their environment and to understand in broad terms the social implications of debates between experts.
Ei ole tietenkään kysymys siitä, että jokaisesta kansalaisesta tehtäisiin jonkin tieteenalan asiantuntija, vaan siitä, että kansalaisen olisi mahdollista tehdä ympäristöään koskevia valistuneita valintoja, ja siitä, että saataisiin hänet ymmärtämään asiantuntijoiden käymien keskustelujen yleinen merkitys ja yhteiskunnalliset syy-yhteydet.
There is similarly a need to make everyone capable of making considered decisions as consumers.
Myös kaikille kuluttajille olisi annettava keinot tehdä perusteltuja valintoja.
The radical changes taking place in the scientific and technological landscape, require individuals (even if they do not aspire to a career in research) increasingly to be able to grasp the meaning of things.
Käynnissä oleva tieteen ja tekniikan raju muutos edellyttää sitä, että vaikka yksilö ei tähtäisikään tutkijan uralle, hän kykenisi ymmärtämään asioiden merki tyksen.
Individuals must also learn to think more in terms of systems and to position themselves both as a user and as a citizen, as an individual and as a member of a group.
Yksilön on myös opittava ajattelemaan järjestelmällisesti ja määrittelemään itsensä käyttäjäksi ja kansalaiseksi samalla kertaa sekä yksilönä että ryhmän jäsenenä.
Literature and philosophy fulfil the same function in respect to the indiscriminate bombardment ofinformation from the mass media and, in the near future, from the large informatics networks.
Kirjallisella ja filosofisella kulttuurilla on samantapainen asema "villeihin kasvattajiin" eli joukkotiedotusvälineisiin ja pian myös tietoverkkoihin nähden.
They arm the individual with powers of discernment and a critical sense.
Kirjallinen ja filosofinen kulttuuri kehittää yksilön arvostelukykyä ja kriittistä suhtautumista myös vallitsevaa ajattelutapaa kohtaan.
This can provide the best protection against manipulation, enabling people to interpret and understand the information they receive.
Se voi suojata yksilöä manipuloinnilta, koska sen avulla yksilö voi purkaa ja käsitellä saamaansa tietoa,
It is nevertheless worth stressing the educational role the mass media can fulfil.
Kannattaa kuitenkin korostaa joukkotiedotusvälineiden koulutustehtävää.
Wide-audience TV channels, for example, the BBC in the United Kingdom, or more specialized channels, for example, La Cinquième in France, offer educa tional programmes, providing viewers with a substantial range of learning material.
Television yleiskanavat, kuten BBC Yhdistyneessä kuningaskunnassa, tai erikoiskanavat, kuten "la Cinq" Ranskassa, lähettävät aina tiettyyn aikaan opetusohjelmia, jotka tarjoavat katsojille todellisia koulutusvalikoimia.
In conjunction with the public authorities, the mass media makes it possible to reach attainment targets which could not be achieved by traditional means.
Yhdessä viranomaisten kanssa toimivien joukkotiedotusvälineiden ansiosta on myös mahdollista saavuttaa pedagogisia tavoitteita, joita ei voisi toteuttaa perin teisin keinoin.
A very successful example of this is the BBC's recent 'read and write' campaign targeted at disadvantaged groups, parents and children alike and designed to help stamp out illiteracy.
Luku- ja kirjoitustaidon edistämiseen tarkoitettu kampanja oli tarkoitettu epäedullisessa asemassa oleville perheille, niin lapsille kuin vanhemmillekin,
A broad knowledge base enables people to find their way in the information society, that is to say to be able to interpret in a critical way the images and information they receive from a variety of sources.
Kyky ymmärtää on keino analysoida asioiden rakentumistapaa ja sitä, miten ne voidaan purkaa osiin. Tässä valkoisessa kirjassa pyritään kiinnittämään huomio ratkaisevaan kysymykseen innovaation opettamisesta.
In fact an excessive standardization of knowledge prevails.
Tieto rakennetaan vieläkin aivan liikaa valmiiksi järjestelmiksi.
It tends to give the impression that everything has to be taught in a strictly logical order and that producing and identifying quality is a question of mastering a deductive reason­ing system based on abstract concepts, in which mathematics play a predomi­nant role.
Se johtaa käsitykseen, että kaikki on opetettava hyvin tarkasti johdonmukaisessa järjestyksessä, ja se suosii abstrakteihin käsitteisiin perustuvaa deduktiivista järjestelmää, jossa matematiikalla on keskeinen asema.
In certain cases deductive approaches can thus make students passive and restrict the imagination.
Joissakin tapauksissa deduktiivinen järjestelmä voi passivoida oppilasta ja rajoittaa tämän mielikuvitusta.
Observation, common sense, curiosity, interest in the physical and social world around us and the desire to experiment are qualities which are often neglected.
Havaintoja, järkeä, uteliaisuutta, kiinnostusta ympäröivään fyysiseen ja sosiaaliseen maailmaan sekä kokeilunhalua on laiminlyöty ja aliarvioitu.
Yet these are the qualities which will enable us to train inventors rather than mere technology managers.
Kuitenkin juuri niiden avulla voidaan kouluttaa todellisia luovia kykyjä eikä vain teknologian käyttäjiä.
In yesterday's Europe, irrespective of whether it was rooted in rural life or in manufacturing industry, learning was naturally directed primarily at the acquisition of abstract concepts to round off practical skills absorbed from day-to-day life outside school.
Eilispäivän joko maatalousvaltaisessa tai teollisessa yhteiskunnassa koulutus kohdistui luonnollisesti lähinnä abstrakteihin käsitteisiin, jotka täydensivät arkielämässä koulun ulkopuolella omaksuttua käytännön tietoutta.
The greater part of this practical knowledge base has been modified and has regressed in our urbanized, automated, media-dominated society.
Tällainen käytännön tietous on muuttunut ja köyhtynyt kaupungistuneessa, automatisoituneessa ja tiedotusvälineiden hallitsemassa yhteiskunnassa.
It needs to be brought back into a broader knowledge base as a way of preparing individuals to master the technical instruments they will have to use, so that they, rather than the technique, are in charge.
Se olisi yhdistettävä yleissivistykseen keinona valmistella yksilöä teknisten välineiden hallintaan, jotta yksilö hallitsisi tekniikkaa eikä päinvastoin.
Developing these aptitudes means promoting an appreciation of how society has been enriched by invention and how such invention came about. Any action taken by the Member States to introduce the history of science and technology into schools and to strengthen the links between research and basic education should be' encouraged.
Näiden kykyjen kehittämiseksi yksilö on saatava ymmärtämään keksimisen rikkaus ja siihen johtaneet vaiheet Tämän vuoksi on tuettava kaikkia jäsenvaltioissa kehiteltäviä toimia, joissa pyritään liittämään tieteen ja tekniikan historia koulu opetukseen sekä lisäämään tutkimuksen ja perusopetuksen välisiä yhteyksiä.
C. Powers of judgment and decision-making
Arviointi ja päätöksenteko
Powers of judgment and the ability to choose are the two essential skills for understanding the world around us.
Kyky arvioida ja tehdä valintoja on viimeinen ehdoton vaatimus maailman ymmärtämiseksi.
They involve: criteria for making choices; remembering the lessons of the past; and an ability to assess the future.
Se edellyttää valintaperusteita, menneisyyden muistamista ja tulevaisuudentajua.
The ability to choose is based on personal and social values, as well as being able to rationalize the world in which we live.
Nykyhetken arvioimiseksi on välttämätöntä muistaa menneisyys ja ymmärtää sitä.
It is not surprising that, not knowing the history of European civilization, that such expressions as, 'being out in the wilderness', 'having a cross to bear', 'Eureka!', 'the judgment of Solomon' or 'the tower of Babel' have lost their meaning.
"korpivaellus", "ristintie", "heureka!", "Salomon tuomio" tai "Baabelin torni" tulevat katoamaan.
In the end, it is by presenting the world not as a completed construction, but as something to be constructed, that an instinct for the future will be cultivated.
Tulevaisuudennäkemystä voidaan kehittää esittämällä valmiiksi rakennetun maailman asemesta rakenteilla oleva maailma.
School must not only allow for critical faculties to be developed at all levels, among both pupils and teachers, it must also encourage it.
Koulun on annettava tilaa kritiikin kehittymiselle kaikilla tasoilla, sekä nuorten että opettajien keskuudessa, mutta lisäksi koulun on myös aktiivisesti edis tettävä sen kehittymistä.