natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, access to information through ICT is not sufficient in itself and the development of appropriate software and interactive multimedia applications could be of consider­able help in the pursuit of illese aims.
Pelkkä tietoja tietoliikennetekniikoiden avulla tapahtuva tiedonsaanti ei kuitenkaan riitä, vaan näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää lisäksi asianmukaisten ohjelmistojen ja vuorovaikutteisten multimediasovellusten kehittämistä.
The 1( > 'Ό Brussels Conference on the use of ICT for health ami safety at work identified the marketing of multimedia producís and the stimulation of research on standards for their information coment as two major challenges.
Brysselissä vuonna 1990 pidetyssä tieto- ja tietoliikennetekniikan käyttöä työterveyden ja -turvallisuuden alalla käsittelevässä konferenssissa nimettiin kaksi suurta haastetta: multimediatuotteiden markkinointi ja tietojen sisältöä koskevien normien tutkimisen lisääminen.
The current estimai IM I use of ICT bv 38 % of all workers will coin in tie lo grow.
Tämänhetkisten arvioiden mukaan 38 prosenttia työntekijöistä käyttää tieto- ja tietoliikennetekniikoita työssään, ja tämä luku kasvaa kokoajan.
'This increased use will promote a more efficient, more challenging and safer workplace. .Nonetheless, there are adverse impacts of IGT such as growing stress, and poor ergonomics leading to nmsculo-skeletal disorders.
Lisääntyvä käyttö edistää tehokkaamman, haastavamman ja turvallisemman työympäristön luomista, lieto- ja tietoliikennetekniikoiden käytöllä on kuitenkin myös kielteisiä vai kutuksia, esimerkiksi stressin lisääntyminen ja huono ergonomia, joka aiheuttaa lihas- ja luustovaivoja.
'These issues have alreadv been identified bv the Commission as priorities for action.
Komissio on jo nimennyt nämä aiheet toimintansa ensisi jaisiksi tavoitteiksi.
Turning the opportunities into jobs
Tärkeimmät loimet:
Understanding the changes in employment and production
IV.l Työllisyyden ja tuotannon muutosten ymmärtäminen
The creation of jobs in order to reduce unemployment and increase the employment rate is one of the most pressing needs for the EU.
I usien työpaikkojen luominen työttömyyden vähentämiseksi ja työllisyyden lisää­miseksi on vksi Euroopan unionin pakoltavimmista nupeista.
An integrated strategy for growth and employment has been developed at El level since the 1994 Essen European Council.
Unionin tasolla on vuoden 1994 Eurooppa­neuvoston Essenin huippukokouksesta lähtien kehitetty yhdennettyä strategiaa kasvua ja työllisyyttä vinteti.
'This process was given a strong political impetus at the Amsterdam Summit, where an employment chapter was introduced in the Treaty.
Asian etenemiselle anneltiin voimakas poliittinen sysäys Amsterdamin huippukokouksessa, jossa perustamisso­pimukseen lisättiin ι viili isyyttä käsittelevä luku.
The employment strategy is based on policies promoting a sustainable, non-inflationary growth, and a macroeconomic environment and structural policies strengthening competitiveness.
Työllisyysstrategia perustuu poli­tiikkaan, joka edistää kestävää, rahan arvoa alentamatonta kasvua, makrotalou­dellista ympäristöä ja kilpailukykyä lujittavaa rakennepolitiikkaa.
Il gives a priority to the employability of people.
Strategian ensi­sijaisena tavoitteena on ihmisten työllistettävyyden lisääminen
The various facets of the information society are strongly interlinked with this employment strategy.
Tietoyhteiskunnan eri osa­alueet ja tämä työllisyysstrategia liittyvät kiinteästi toi­siinsa.
'The introduction ol' ICT together with organisational changes, in lhe context of a globalised economy, are driving forces for productivity gains and thereby for higher profits and real wages, which form the basis for further new demand and new employment.
Talouden vleisinaailmallislumisen oloissa lieto­ ja tietoliikennetekniikoiden käyttöönotto on yhdessä organisatoristen muutosten kanssa tuottavuuden kasvami­sen ja samalla myös suurempien voittojen ja reaalipalkkojen voimavara, joka muo­dostaa pohjan lisäkv synnälle ja ­työllisyydelle.
Employment is also affected through the changes in demand for more and broader skills and for fewer unskilled people.
Työllisyyteen vaikututa lisäksi myös kysynnän kohdistuminen yhä useammin työntekijöihin, joilla on entistä enemmän ja laaja­alaisempia laitoja, ja siten vastaavasti yhä harvemmin ammattitaidottomiin työntekijöihin.
The more effective the transformation of profits into new investment and from old skills to new skills, lhe stronger the employment growth and the quicker the reduction of unemployment.
Mitä tehokkaammin voittoja muutetaan uusiksi investoinneiksi ja vanhoja taitoja uusiksi taidoiksi, sitä voimakkaampaa on työllisyyden kasvuja sitä nopeampaa työttömyyden aleneminen.
A fundamental structural problem in Europe is the slow adjustment of skills to \\c\v economic structures (the two-speed labour market), which can explain the slow economic growth.
Euroopan perimmäinen rakenteellinen ongelma on laitojen hidas sopeuttaminen uusiin talousrakenteisiin (kahden eri nopeuden työmarkkinat), mikä selittää hitaan talouskasvun.
This is why the European employment strategy increasingly emphasises employability as one key element in the adjustments of labour markets and the creation of employment.
Euroopan työllisyys­strategia korostaa näin ollen työllistettävyyttä yhtenä ratkaisevana tekijänä työ­markkinoiden mukauttamisen edistämisessä ja uusien työpaikkojen luomisessa.
The consultation has revealed that there is a firm demand in Europe for establishing a clearer analysis of how the transition towards the information society will impact on labour markets.
Lausuntokierroksella ilmeni, että Euroopassa on suuri tarve toteuttaa selkeä ana­lyysi siitä, kuinka tietoyhteiskuntaan siirtyminen vaikuttaa työmarkkinoihin.
The diverse trends in overall employment growth and decline patterns between regions (especially peripheral), sectors, and occupational groups need lo be clearly identified to support a more effective management of the jol) transformation process.
Eri alueiden (erityisesti syrjäseutujen), alojen ja ammattiryhmien väliset työllisyyden yleiset kasvu­ ja laskusuuntaukset on yksilöitävä selkeästi. Tämä lukee työpaik­kojen muutosprosessin hallinnan tehostamista.
The HLGE has drawn attention to the challenge that this 'denialerialisalion of the economy is placing on our conceptual frameworks and statistical systems.
Korkean tason asiantuntijaryhmä on kiinnittänyl huomiota haasteeseen, jonka tämä talouden painopisteen siirtyminen tavaratuotannosta asettaa käsitekehyksillemme ja tilastointijärjestelmillemme.
The TILGE has also saitl that the shift from manufacturing towards servite activities raises 'fundamental issues about where value is being created and how it can be extracted, as well as bv whom and how it is distributed1, and has drawn the attention of the Commission to the need
Korkean tason asiantuntijaryhmä on lisäksi todennut, että siirtyminen teollisuudesta palvelupainotteisuuteen tuo esiin olennaisia kysymyksiä, jotka liittyvät siihen, missä anot luodaan, kuinka niistä voidaan hyötyä, kuka vastaa niiden jaosta ja kuinka ne
30 to adapt taxation to the changing economic structure of the information society".
jaetaan, ja lisäksi asiantuntijaryhmä on kiinnittänyt komission huomion tarpeeseen mukauttaa verotus tietoyhteiskunnan muuttuvaan talousrakenteeseen.
While the Commission does not consider the 'bit tax proposed by the group to be necessary or appropriate (·"'). nonetheless it considers that the repercussions of the information society on the efficiency of different forms of taxation need to he carefully examined, as recommended by the European Parliament (r).
Vaikka komis­ sio ei pidä asiantuntijaryhmän ehdottamaa "bittiveroa" tarpeellisena tai asianmukai­sena (:i0). se katsoo, että tietoyhteiskunnan vaikutuksia eri verotusmuotojen tehok­ kuuteen on tarkasteltava huolellisesti, kuten myös Euroopan parlamentti on suositellut (37).
Another aspect that deserves consideration is the environmental impact ol' the information society.
On tarpeen kiinnittää huomiota myös tietoyhteiskunnan ympäristövaikutuksiin.
The Commission will: • undertake regular monitoring in die annual report on employment of trends and changes in the employment structure: • propose to pursue in the fifth RTD framework programme research on the dematerialisation of the economy and the relationships bet­ween technological change, employment, skills anil economic com­petitiveness; • continue, through Eurostat anil ESIS. the efforts to improve die sta­tistical framework and tools necessary to understand and monitor the development of the information society, particularly related to employment trends: • analyse, through the taxation policy group, the impact of the infor­mation society on taxation: • assess available research and studies on the environmental impact of the information society and undertake, if necessary, further research.
• tarkkailee työllisyyttä koskevassa vuosikertomuksessa säännöllisesti tv öllisv vsrakenteen kehityssuuntauksia ja muutoksia • ehdottaa, että viidennessä TícK­puiteohjehiiassa toteutettaisiin sel­laisia sosiaalis­taloudellisia tutkimuksia, jotka koskeva! talouden immateriaalistumisen ja teknologisen muutoksen, työllisyyden, ammattitaidon ja taloudellisen kilpailukyvyn välistä suhdetta • jatkaa Eurostatin ja LSIS­palvelun välityksellä pyrkimyksiään parantaa tietoyhteiskunnan kehittämisen ymmärtämiseksi ja tark­kailemiseksi tarvittavia tilastollisia rakenteita ja apuvälineilä erityi­sesti työllisyysnäkymien kannalta • taikastelee veropolitiikkaa käsitteleviin ryhmän [Taxation Policy Croup) välityksellä tietoyhteiskunnan vaikutusta verotukseen • arvioi saatavilla olevia tutkimuksia tietoyhteiskunnan ympäristövai­kutuksista ja toteuttaa tarvittaessa lisätutkimuksia.
A key element in the European strategy for transition to the information society is tlit"­ process ol' liberalisation of telecommunication markets.
Televiestintämarkkinoiden vapautuminen on yksi tärkeimmistä strategisista osate­kijöistä Euroopan siirtyessä tietoyhteiskuntaan.
Different studies and reports (;,i;) have concluded that the overall effect of the telecommunications libe­ralisation in terms of jobs will depend on the pace of that process anil on the speed of diffusion of the technologies.
Erilaisissa tutkimuksissa ja kerto­muksissa (·'") on tultu siihen lopputulokseen, että televiestintämarkkinoiden vapauttamisen kokonaisvaikutukset työpaikkoihin riippuvat vapauttamisen vauh­dista ja teknologian jakelunopeudesta.
'The quicker those processes, the better the chan­ces of a favourable outcome in terms of net job creation.
Mitä nopeampia nättiä loimet ovat. sii,! todennäköisempää on. että ne vaikuttavat suotuisasti uusien työpaikkojen net­tomäärään.
'The right regulatory mar­ket frameworks have to be set up to facilitale the emergence of new jobs. Belter and
Markkinoille on luotava sopivai sääntelyolosuhteet uusien työpaikko­
(·'") Tax levied on lhe 'intensity of information transmission: amounts paid would be based mi the number ol bits transmitted.
("') Tiedonvälityksen intensiteetin perusteella kannettava vero: maksettavan veron määrä [teriisiuisi välitet­tyjen hittien lukumäärään.
HO Institut and Lentie.
IFO­itistiitnitti ja LKNTK'. Bryssel, tammikuu l°°7. The impact of télécoms liberalisation on the single integrated information market, unalvvsi elokuu l'l'Ili. lhe effects of competition on employment in lite telecommunications industry: ease ¡inland (Kilpailun vaikutukset tietoliikennealan työllisyyteen: Suomi). Price Walerhoii.se. l°')o.
31 clearer knowledge is also needed on the mechanisms of company and job creation associated with the information society, in particular those related to the Internet and to electronic commerce.
.Ti jen luomisen heljiottainiseksi. Lisäksi tarvitaan parempaa ja selkeämpää tietoa uusien yritysten ja työpaikkojen luoinisiiiekanisineisla. erityisesti Internetin ¡a elektronisen kaupankäynnin kannalta.
The recently adopted European initiative in electronic commerce (:i < ') is attempting to promote a widespread adoption of electronic com­merce to create business and employment opportunities.
Äskettäin annetussa tiedonannossa Eurooppalainen elektronisen kaupankäynnin aloite (■''') pyritään edistämään laa­jamittaista elektronisen kaupankäynnin harjoittamista uusien liiketoiminta­ ja työllistymismahdollisuuksien luomiseksi.
For instance, the tourism industry (one area where employment growth can be expected) can significantly benefit from the opportunities offered by electronic commerce.
Esimerkiksi matkailuala (yksi niistä aloisia, joilla (yöpaikkojen voidaan odottaa lisääntyvän) voi saada merkittävää hyötyä elektronisen kaupankäynnin tarjoamista mahdollisuuksista.
Software and computer services have occupied the top positions for employment creation in Europe.
Ohjelmisto­ ja tietokoni­palveltu ovat olleet kärkisijoilla uusien Ivöjiaikkojen luo­misessa Euroopassa.
Most of these new jobs are created in SMEs (4 < )).
Suurin osa uusista työpaikoista on pk­vritvksissä (""').
Jobs in pro­ gramming and multimedia are expected to be the great beneficiaries of the Internet explosion in Europe.
Ohjelmointiin ja multimediaan liittyvien työpaikkojen odotetaan hyötyviin eniten Internetin käytön räjähdysmäisestä leviämisestä Euroopassa.
But if those jobs are to stay in Europe it is necessary, among other things, to overcome the shortage of skilled labour in ICT industries, as well as to renew skills that quickly become obsolete.
Jos kyseisten työpaikkojen halutaan pysyvän Euroopassa, on tarpeen ratkaista muun muassa tieto­ ja tietoliikennetekniikkateollisuutta vaivaava ammattitaitoisen työvoiman puute sekä nopeasti vanhentuvien taitojen uudistamiseen liittyvät vaikeudet.
The communication entitled 'Competitiveness of the European information and communication technology industries' (4_BAR_), has proposed, among other things, the implementation of a "skills standard" scheme to fulfil the objective of upgrading the skills base of European ICT industries.
tiedonannossa Euroopan tietotekniikka­ ja viestintäteollisuuden kilpailukyky ("") ehdotettiin muun muassa, että otettaisiin käyttöön standardijärjestelmä Euroopan tieto­ ja tieloliikennetekniikkateollisuuden ammattiUiitoperuslan saattamiseksi ajan tasalle.
The conditions favouring the development of high­growth SMEs in ICT industries have to be improved, and in particular the access of SMEs to ven­ture and seed capital.
On luotava suotuisat olosuhteet nopeasti kasvavien tieto­ ja tietolii­kennetekniikka­alan pk­yritysten kehittämiselle ja edistettävä erityisesti riskisijoi­tus­ ja sieinenpääoman (uomista pk­vritvslen ulottuville.
The key issue is not just the creation of globally competitive ICT industries but also how the new technologies might help develop enterprises in all other branches, not least SMEs.
Avainaiheena ei ole vain maailmanlaajuisesti kilpailukykyisen tieto­ ja tietoliikenne­tekniikkateollisuudeii luominen, vaan se. kuinka uusien teknologioiden avulla voitai­siin kehittää myös kaikkien muiden alojen yrityksiä, erityisesti pk­yrityksiä.
To remain competitive SMEs increasingly depend on their capacity to absorb and use new technologies, to participate in complex supply chains, to have access to new knowledge, and to participate in the appropriate networks.
Kilpailukykynsä säilyttämiseksi pk­yritykset ovat yhä kasvavassa määrin riippuvai­sia kyvystään omaksua ja käyttää uusia teknologioita, osallistua moninaisiin toimi­tusketjuihin, saada käyttöönsä uutta tietämystä ja olla osallisena oman alansa ver­koissa.
The prob­lems SMEs face in integrating ICT and in accessing telecommunications infra­structure varv, depending on the level of awareness and the availability of internal competences and local infrastructure.
Ongelmat, joita pk­yritykset kohtaavat tieto­ ja tietoliikennetekniikoiden käyttöönotossa ja televiestintäinfrastruktuurin hyödyntämisessä, vaihtelevat tietoi­suustason, sisäisten valmiuksien ja paikallisen infrastruktuurin saatavuuden mu­kaan.
There is also evidence that SMEs have in general a lower take­up of new technologies and have difficulties in recruiting skil­led people.
On saatu viitteitä myös siitä, että pk­vritvkset ottavat harvemmin käyttöönsä uusia teknologioita ja että niiden on vaikea palkata ammattitaitoista työvoimaa.
A survey (4­) of 500 fast­growing European SMEs found that one third of them had had vacancies in 1994 that were hard to fill and more than 50 % had experienced difficulties in recruiting qualified staff during the previous three years.
Tutkimuksessa (42), joka koski 500:aa nopeasti kasvavaa eurooppalaista pk­yritystä,
( > ")COM(97) 157. (■"') ll is estimated that more than 16 000 software and computing services companies exist in Western Europe, with over 300 000 employees, in addition to more than 100 000 independent professionals and small offices employing another 200 000 people.
(■"') On arvioitu, että Länsi­Euroopassa on yli K) 0(10 ohjelmisto­ ju tietokoneyhtiötä, joissa työskentelee yli .'100 000 työntekijää, ja lisäksi yli 100 000 itsenäistä ammatinharjoittajaa ja pientä toimistoa, joissa työs­kentelee 20(1 000 työntekijää.
To this should he added Internet and multimedia soft­ware and services companies, the vast majority ol which have less than 20 employees and many less than
Tähän on lisättävä Internet­ ja multimediaohjelmistot ju ­palveluyritykset, joista useimmissa on alle 120 työntekijää ja monissa jopa alle viisi työntekijää {Panorama of Industry 1997).
5 employees. {Panorama ojEU'industry. (• > ')COM(97) 152.
(·") KOiVI(97) 152.
This confirms the findings of a survey reporting that ­t1 % of firms with less than 200 employees had suffered shortages of adequately skilled applicants (European Economy.
Tämä vahvistaa vuonna 1994 toteutetun komission tutkimuksen tulok­set, joiden mukaan 41 prosenttia alle 200 työntekijän yrityksistä oli kärsinyt riittävän ammattitaitoisten hakijoiden puutteesta {European Economy. Reports and Studies. \:o S. ¡995).
32 raise SMEs awareness and provide training to SMEs' managers on the potential electronic commerce.
Yritysten mukaan suurimpia vaikeuksia aiheutti ammattitaitoisten työntekijöiden ja teknisten osaajien löytäminen.
Regional and local governments have a key role in supporting SMEs in building their capacities, both at management and workforce levels, anil in helping them grasp the opportunities offered by the information society.
Alue­ ja paikallishallinnolla on tärkeä aseina pk­yritvsten kapasiteetin luomisen tukemisessa, sekä hallinto­ että tvövoimaiasolla. ja tietoyhteiskunnan tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämisen avustamisessa.
The regional information society initiative (RISI). Objective 4. ADAPT-BIS.
Muun muassa alueellinen tie­toyhteiskunta­aloite [Regional Information Society Initiative, HISI). tavoite 4. Adapt­BIS.
Leader ami Leonardo are amongst the initiatives contributing to helping SMEs build the human resources that are necessary.
Leader ja Leonardo ovat aloitteita, joiden avulla pk­vritvksiä autetaan kokoamaan tarvittavat inhimilliset voimavarat.
The territorial pacts of employment, which share wilh RISI a common methodology based on a bottom-up approach should be a kev instrument in managing the process of change at local level and in grasping the opportunities offered by lhe information society, for example through the development of knowledge resource centres and electronic commerce.
Alueellisten työllisyyssopimusten {Territorial Pacts of Employment), joissa hyödynnetään samoja alhaalla ν lti > suun­tautuvaan lähestymistapaan [hollom­up approach) perustuvia menetelmiä kuin RISI­aloitteessa. olisi oltava tärkein väline muutoksen hallinnoimiseksi paikallista­solla sekä tietoyhteiskunnan tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi esi­merkiksi tietoresurssikeskuksia ja sähköistä kaupankäyntiä kehittämällä. lu voi le: lukea muutosta ja kehittää inhimillisten voimavarojen kokoamista ja pk­yritysten voimavarojen mukauttamista
%%tiPffi(filcWÊ
Tärkeimmät loimet:
I nderpin the process of change, and develop the In 11 nan resources base and the adaptation capacities of SMEs.
Komissio • avustaa tietoyhteiskuntaan siirtymistä tukevien paikallisten ja alueellisien strategioiden kehittämistä sisällyttämällä ne tietoyhteis­kunnan rakennerahastojen tavoitteisiin ja varmistaa, että inhimilli­siin voimavaroihin liittyvät näkökohdat (erityisesti pk­v rilv sien kan­nalta) otetaan asianmukaisesti huomioon
• will continue to support, through the mainstreaming process of the information society in the different Structural Funds objectives, the development of local and regional strategies towards the information society, and will ensure that the human resources aspects (especially within SMEs) are properly incorporateti: • will continue, in the context of the RISI pilot projects, to collaborale with the regions concerned to exploit and disseminale the results to local and regional authorities: • urges regions and cities to ensure that the territorial pacts of employment incorporate an information society dimension, for example to maximise the potential of electronic commerce.
• vaatii alueita ja kaupunkeja varmistumaan, ellä tietoyhleiskmita­ulottuvuus sisällytetään alueellisiin työllisyyssopimuksiin esimerkik­si suurimman mahdollisen hyödyn saamiseksi elektronisen kau­pankäynnin tarjoamisia eduista.
f"1,1) I he social economy includes cooperatives, mutuais, association* anil foundations.
(■*·') Vhleisölalouteen sisältyy muun muassa osuuskuntia, järjestöjä ja säätiöitä, ja sen toiminta kallan esi­merkiksi seuraavat alat: koulutus, kulttuuri­ ja sosiaalipalvelut sekä vapuaeltloisryhmitlyinäl.
Il covers a wide range ol activities I rom education, cultural and social service* lo voluntan' group-., representing about 1(1 % «if services I'lunlovmciii in ihe El .
Kolmannen sektorin osuus palveluillan työvoimasta l.l issa on noin kymmenen prosenttia.
Exploit the employment potential of the social economy.
I lyödyntää yhteisötalouden työllistämismahdollisuuksia
• include within the forthcoming 1997 call for proposals concerning 'The third system and employment' (44) a specific measure aimed at the promotion of the use of ICT by the operators of the third sector: • develop a website for the exchange of information and experience in this field.
• sisällyttää tulevaan vuonna 199? julkaistavaan Kolmas järjestelmä ja työllisyys ­aloitella ("·"*) koskevaan ehdotuspyyntöön erityisen toi­menpiteen, jonka tarkoituksena on kannustaa kolmannen sektorin toimijoita käyttämään tieto­ja tietoliikennetekniikoita
The continuous restructuring of the economy and the introduction of new techno­logies combined with the slow adaptation of education and training can explain the skills gap in European economies.
Euroopan taloutta vaivaava ammattitaitovaje voidaan selittää talouden rakentei­den jatkuvalla uudistamisella ja uusien teknologioiden käyttöönotolla sekä koulu­tuksen hitaalla mukauttamisella.
A recent survey (4Γ > ) conducted bv the Commis­sion reported that 52 % of job seekers have no vocational training (as compared with 28 % of those with jobs).
Äskettäin toteutetussa komission tutkimuksessa (4"') todettiin, että 52 prosentilla työnhakijoista ei ole ammatillista koulutusta (ver­rattuna '23 prosenttiin työtätekevistä).
Furthermore, only a vety small minority of unem­ployed job seekers are offered opportunities for retraining or upgrading of their skills to meet new demands.
Lisäksi vain hyvin pienelle vähemmistölle työttömistä työnhakijoista tarjotaan mahdollisuuksia uudelleenkoulutukseen tai ammattitaitojen saattamiseen ajan tasalle uusien vaatimusten täyttämiseksi.
Less than 10 % of the unemployed were given a new start through education and training.
Alle kymmenen prosenttia työttömistä jiääsi takaisin työelämään koulutuksen kautta.
On the business side, Section IV.2 has shown how skills shortages raise obstacles to SMEs' growth.
Edellä IV.2 jaksossa todettiin yritysten osalta, että ammattitaitoisen työvoiman puute on este pk­yritysten kasvulle.
The skills gap is a serious and a growing structural problem.
Ammattitaito vaj e on vakava ja kasvava rakenteellinen ongelma.
The identification of skills mismatches requires a continuous monitoring process.
Ammattitaitoihin liittyvien epätasapainoisutiksien kartoittaminen edellyttää jatkuvaa tarkkailua.