natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Financial area . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Rahoitusala . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
(vi)Food and plant-health sector . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Elintarvike- ja kasvinsuojeluala . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
(vii)Intellectual property . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Henkinen omaisuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
(viii)Data protection . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Tietosuoja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
(ix)Telecommunications . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Televiestintä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Postal services . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
10)Postipalvelut . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Transport . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Liikenne . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Inland transport . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Maaliikenne . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Air transport . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Lentoliikenne . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Maritime transport . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Meriliikenne . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Social policy . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Sosiaalipolitiikka . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Public health . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Kansanterveys . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
(vi)Consumer protection . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Kuluttajansuoja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
(vii)Industry . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Teollisuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
(viii)Regional policy and economic and social cohesion . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Aluepolitiikka ja taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus . . . . . . . . . . . .
(ix)Research and technological development . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Tutkimus ja teknologinen kehittäminen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Environment . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
10)Ympäristö . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
(xii)Civil protection . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
12)Pelastuspalvelu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Justice and home affairs . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Oikeus- ja sisäasiat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Asylum and immigration . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Turvapaikka ja maahanmuutto . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Police and customs cooperation . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Yhteistyö poliisi- ja tulliasioissa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
(iii)Judicial cooperation in criminal and civil matters . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Yhteistyö rikos- ja siviilioikeuden alalla . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Common foreign and security policy . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Human rights . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Ihmisoikeudet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Security . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Turvallisuus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
(iii)Political dialogue . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Poliittinen vuoropuhelu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
(iv)International organisations and conferences . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Kansainväliset järjestöt ja konferenssit . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
European Economic Area — Relations with the EFTA States . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Euroopan talousalue – suhteet Efta-valtioihin . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Associated countries of central and eastern Europe, including the Baltic States (CCEE) and Slovenia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat, myös Baltian maat (KIE-maat) ja Slovenia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Eastern Europe and central Asia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Itä-Eurooppa ja Keski-Aasia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Southeast Europe . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Kaakkois-Eurooppa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Transatlantic relations . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Transatlanttiset suhteet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Euro-Mediterranean partnership — The Mashreq and Maghreb . . . . . . . . . . . . . . . .
Euro–Välimeri-kumppanuussuhteet – Mashrek ja Maghreb . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Middle East peace process — The Gulf and the Middle East . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Lähi-idän rauhanprosessi – Persianlahti ja Lähi-itä . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Development cooperation . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Kehitysyhteistyö . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Relations with the ACP States . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Suhteet AKT-maihin . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Relations with the OCTs . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Suhteet MMA-maihin . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Latin America . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Latinalainen Amerikka . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Common trade policy . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Yhteinen kauppapolitiikka . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
World Trade Organisation (WTO) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Maailman kauppajärjestö (WTO) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Financial assistance to third countries . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Rahoitusapu kolmansille maille . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
For the European Union, 1995 opened with itsenlargement to three new Member States: Austria, Finland and Sweden.
Vuosi 1995 alkoi Euroopan unionissa laajentumisella kolmeen uuteen jäsenvaltioon: Itävaltaan,Suomeen ja Ruotsiin.
This new Union of 15reiterated throughout the year its determinationto respond to the essential questions facing contemporary society both inside and outside the Community, and confirmed its wish to press onwith the realisation of the objectives set out inthe Treaty on European Union.
Uusi viidentoista jäsenvaltion unioni osoitti koko vuoden aikana uudelleenvakaan aikomuksensa vastata unionissa ja senulkopuolella nyky-yhteiskunnissa esiin tuleviinolennaisiin kysymyksiin ja vahvisti aikomuksensa jatkaa Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa asetettujen tavoitteiden toteuttamista.
Enlargement of the Union is at one and the sametime a political necessity and a historic opportunity for Europe which, by guaranteeing thestability and security of the continent, offers notonly the applicant countries but also the existing members of the Union fresh prospects foreconomic growth and general well-being. The European Council meetings in Cannes and Madrid confirmed that negotiations for the accession of Malta and Cyprus would begin sixmonths after the conclusion of the 1996 Intergovernmental Conference, in the light of its outcome.
mättömyys että historiallinen mahdollisuus Eu-roopalle, sillä se varmistaessaan maanosan vakauden ja turvallisuuden tarjoaa paitsi jäsenehdokkaille myös unionin nykyisille jäsenille uusiatalouskasvun ja yleisen hyvinvoinnin näkymiä.Cannesin ja Madridin Eurooppaneuvoston kokouksissa vahvistettiin, että Kyproksen ja Maltanjäsenyysneuvottelut aloitetaan puoli vuotta vuoden 1996 hallitustenvälisen konferenssin päättymisen jälkeen ottaen huomioon konferenssin tulokset.
With regard to the associated countries ofcentral and eastern Europe, including the Baltic States (hereinafter referred to as CCEE), the Madrid European Council expressed the hopethat the initial phase of the negotiations wouldcoincide with the opening of the negotiationswith Cyprus and Malta.
Madridin Eurooppaneuvosto ilmoitti pyrkivänsä siihen, että Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden sekä Baltian maiden (jäljempänä ’KIE-maat’) kanssa käytävät neuvottelutkäynnistetään samaan aikaan Kyproksen ja Maltan kanssa aloitettavien neuvottelujen kanssa.
In the hope of promoting balanced and sustainable economic and social growth, the European Council confirmed unequivocally that the thirdstage of economic and monetary union wouldbegin on 1January 1999 and decided that thesingle currency was to be called the ‘euro’, and itadopted a scenario for the changeover to thatcurrency; it firmly resolved to mobilise everypossible means of combating unemployment effectively, taking the view that job creation wasthe principal social, economic and political objective of the Union and its Member States.
Tasapainoisen ja kestävän taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen edistämiseksi Eurooppaneuvosto varmisti talous- ja rahaliitonkolmannen vaiheen alkamisen 1. tammikuuta1999 ja päätti, että yhteinen raha nimetään ”euroksi”, ja laati tämän rahan käyttöönottamistakoskevan ohjelman. Eurooppaneuvosto totesi,vakaana aikomuksenaan käyttää kaikkia mahdollisia keinoja työttömyyden torjumiseksi tehokkaasti, että työpaikkojen luominen on unionin jasen jäsenvaltioiden pääasiallinen yhteiskunnallinen, taloudellinen ja poliittinen tavoite.
Respect for and protection of human rights remain the foundation of the Union’s policy bothwithin the Union and in its relations with therest of the world.
Ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja suojeleminen on edelleen unionin politiikan perusta sekäunionin piirissä että sen suhteissa maailmanmuiden maiden kanssa.
Taking human rights as a major plank in its common foreign and securitypolicy, the Union has continued its action vis-à-vis countries where serious violations of democratic principles and of human rights persist.
Unioni on tehnyt ihmisoikeuksista yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikkansa keskeisen lähtökohdan ja jatkanut toimintaansa niiden maiden suhteen, joissa on yhädemokratian periaatteiden ja ihmisoikeuksienvakavia rikkomuksia.
The Community institutions and the Member States have used their best endeavours to respond to citizens’ legitimate expectations.
Yhteisön toimielimet ja jäsenvaltiot ovat toteuttaneet toimia, jotta voitaisiin paremmin vastatakansalaisten oikeutettuihin odotuksiin.
Theoperation of the internal market, the management of the reform of the common agriculturalpolicy, the accelerated progress in the sectors oftransport, energy, telecommunications and research and technological development, the consolidation of progress in the new areas coveredby the European Community and intergovernmental cooperation demonstrate the desire tobring policies closer to the citizen and to makefurther advances in combating social exclusion.
Sisämarkkinoiden toiminta, yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen hoito, liikenteen, energian,televiestinnän sekä tutkimuksen ja teknologisenkehityksen alan saavutusten lisääntyminen, Euroopan yhteisön uusien alojen edistyksen voimistuminen ja hallitustenvälinen yhteistyö ovatosoituksia tahdosta tuoda politiikat lähemmäskansalaisia ja edistää sosiaalisen syrjäytymisentorjuntaa.
The constant priority the Union gives to itsneighbours is evidenced by the geographic andthematic scope of its external action, be it informer Yugoslavia or the Middle East peaceprocess.
Vuodelle 1995 oli ominaista Euroopan unionistatehdyllä sopimuksella käyttöön otettujen institutionaalisten uudistusten vahvistaminen.
Just as constant is the Union’s wish tomake a timely contribution, both in other regions of the world, such as Africa in particular,and with respect to international issues of concern.
Euroopan unionin sen lähialueille antamasta jatkuvasta ensisijaisesta asemasta on osoituksenasen ulkoisen toiminnan maantieteellinen ja aihepiirittäinen ulottuvuus, oli sitten kyse entisestä Jugoslaviasta tai Lähi-idän rauhanprosessista.Tämän painopisteen ohella pyritään edelleenosallistumaan tarvittaessa joko maailman muiden alueiden, erityisesti Afrikan, tai kansainvälisten toimien tukemiseen.
The crisis in former Yugoslavia continues to give the European Union the gravestconcern in view of the very serious threat it
Entisen Jugoslaviankriisi huolestutti edelleen syvästi Euroopanunionia, koska se on erittäin vakava uhka Euroopan mantereen rauhalle ja vakaudelle ja koska siihen liittyy inhimillisiä kärsimyksiä, joita eivoida hyväksyä.
•Progress achieved by the European Union 1995 • poses to peace and stability on the Europeancontinent and the unacceptable human sufferingit engenders.
•Euroopan unionissa tapahtunut kehitys 1995 •
In the context of the 50th anniversary of the United Nations Charter, the Union solemnly reaffirmed its attachment to the aims and principlesof the charter and repeated its commitment tothe ideals and action of the United Nations Organisation; it also recalled the Union’s readiness — as by far and away the major financialdonor, the prime contributor of troops to peacekeeping operations and the main donor of multilateral development and humanitarian aid — tomaintain its support for the organisation.
Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan 50.vuosipäivän yhteydessä unioni toisaalta vahvistijuhlallisesti sitoumuksensa peruskirjan tavoitteisiin ja periaatteisiin ja uudisti sitoumuksensanoudattaa Yhdistyneiden Kansakuntien ihanteitaja toimintaa ja toisaalta unioni toisti halukkuutensa jatkaa järjestön tukemista sen selvästisuurimpana rahoittajana, rauhanturvatoimiensuurimpana joukkojen lähettäjänä sekä suurimpana monenkeskisen kehitysavun ja humanitaarisen avun antajana.
On the occasion of the 20th anniversary of thesigning of the Helsinki Final Act, the Union reiterated its conviction that the Organisation for Security and Cooperation in Europe (OSCE), theonly organisation bringing together all European States and the United States and Canada, was
Helsingin päätösasiakirjan allekirjoittamisen 20.vuosipäivän yhteydessä unioni vahvisti näkemyksensä, että ETYJ:llä, joka on ainut järjestö,joka yhdistää kaikki Euroopan valtiot sekä Kanadan ja Yhdysvallat, on tärkeä tehtävä yhtenäisen, vakaan ja turvallisen Euroopan rakentamisessa, ja toisti aikomuksensa osallistua aktiivisesti ETYJ:n vahvistamiseen.
On the 40th anniversary of the Messina Conference, the European Parliament, the Council andthe Commission adopted a solemn declarationof the European Union saluting the progressmade over these 40 years and urging continuation of these efforts with the same determination, particularly with an eye to the forthcoming Intergovernmental Conference on the revision of the Treaty.
Messinan konferenssin 40. vuosipäivän yhteydessä Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat Euroopan unionin juhlallisenjulistuksen, jossa ilmaistaan tyytyväisyys näiden neljänkymmenen vuoden aikana saavutettuun edistykseen ja kehotetaan jatkamaan työtä yhtä päättäväisesti, erityisesti ottaen huomioon lähiaikoina pidettävä hallitustenvälinenkonferenssi, jossa tarkistetaan perustamissopimusta.
With respect to this reformprocess, the Madrid European Council receivedwith keen interest the report from the reflectiongroup set up in preparation for that conferenceand, having asked the Council to consult the European Parliament and the Commission pursuant to Article N of the Treaty, agreed that theconference should begin its work under the Italian Presidency at a formal inaugural meeting on29March 1996 in Turin.
Tämän uudistusprosessin yhteydessä Madridin Eurooppaneuvosto ilmaisi olevansaerittäin kiinnostunut kyseistä konferenssiavarten perustetun mietintäryhmän kertomuksesta ja pyydettyään ensin neuvostoa kuulemaan Euroopan parlamenttia ja komissiota Euroopan unionista tehdyn sopimuksen N artiklan määräysten mukaisesti sopi, että konferenssi aloittaisi työnsä Italian puheenjohtajakauden aikana juhlallisilla avajaisilla 29. maaliskuuta 1996 Torinossa.
Under the scenario adopted, the Council, meeting at Heads of State or Government level, willconfirm as soon as possible in 1998, on the basis of the most recent and reliable data for 1997,which Member States fulfil the necessary conditions for changeover to the single currency.
Hyväksytyn ohjelman mukaisesti neuvosto, jokakokoontuu valtion- tai hallitusten päämiesten tasolla, vahvistaa mahdollisimman aikaisessa vaiheessa vuonna 1998 vuotta 1997 koskevien uusimpien ja luotettavimpien tietojen perusteella,mitkä jäsenvaltiot täyttävät vaaditut ehdot yhteiseen rahaan siirtymiseksi.
The year 1995 was the second consecutive yearto show an upturn in economic activity after therecession in 1992 and 1993, despite a slightslowdown in growth over the year.
Vuosi 1995 oli toinen perättäinen vuosi, jona talous elpyi vuosien 1992 ja 1993 taantuman jälkeen, vaikkakin kasvu hidastui vuoden aikana.Yhteisön bruttokansantuotteen kasvun vuonna1995 arvioitiin olevan 2,75 prosenttia, mikä onlähes samaa tasoa kuin edellisenä vuonna.
The increasein the Community’s GDP in 1995 was estimatedat some 2.75%, practically the same level as theprevious year.
Työllisyystilanne parantuu hitaasti: kun keväällä1994 työttömyysprosentti oli ennätykselliset11,4 prosenttia, syksyllä 1995 päästiin 10,5 prosenttiin.
• completion, by the end of 1996 at the latest, of the technical and preparatory workfor a Council regulation establishing the legal framework for the use of the euro;monetary policy to be defined and conducted in euro as from 1January 1999;issue of the new tradeable public debt by Member States participating in the euroarea as of the same date;encouragement to be given to use of the euro in the foreign exchange markets;circulation of euro banknotes and coins by1January 2002 at the latest.
– saatava päätökseen viimeistään vuoden1996 lopussa euron käyttöön liittyvien oikeudellisten puitteiden vahvistamista koskevan neuvoston asetuksen edellyttämättekniset ja valmistelutyötmääriteltävä ja toteutettava rahapolitiikkaeuroa käyttäen 1. tammikuuta 1999 alkaenlaskettava liikkeelle osallistuvien jäsenvaltioiden kaupankäynnin kohteena oleva valtion velka euroina samasta päivästä alkaenkannustettava euron käyttöä valuutanvaih-tomarkkinoillalaskettava liikkeelle eurosetelit ja -kolikotviimeistään 1. tammikuuta 2002.
With regard to the developmentof long-term interest rates, the fall observedsince 1990, which had halted in 1994, continuedlast year.
Pitkien korkojen kehityksessä vuodesta 1990 alkaen havaittavissa ollut aleneminen, joka keskeytyi vuonna 1994, jatkui edelleen viime vuonna.
The economic upturn and the budgetary measures taken in the Member States haveenabled the reduction of public deficits initiatedin 1994 to be continued.
Taloudellinen elpyminen jatalousarvioon liittyvät toimenpiteet jäsenvaltioissa mahdollistivat julkistalouksien alijäämienedelleen pienentämisen, joka oli alkanut vuonna1994.
Nonetheless, the rateof adjustment is still inadequate for the purposes of the budget convergence criteria.
Mukautumistahti on kuitenkin vielä riittämätön talousarviota koskevien lähentymisperusteiden osalta.
Theratio between public debt and GDP continued toincrease and has reached almost 71% in 1995.
Julkisen velan ja bruttokansantuotteen välinen suhde kasvoi edelleen lähes 71prosenttiin vuonna 1995.
As part of the preparation for the third stage ofmonetary union, the Madrid European Counciltook important decisions on the features of thetransition to a single currency.
Talous- ja rahaliiton kolmannen vaiheen valmistelun osalta Madridin Eurooppa-neuvostoteki tärkeitä päätöksiä yhteiseen rahaan siirtymisen yksityiskohdista.
It adopted thescenario for the introduction of the single currency, confirmed equivocally that the third stageof EMU would begin on 1January 1999 and decided that the European currency would becalled the ‘euro’.
Se hyväksyi ohjelmanyhteisen rahan käyttöönotolle, vahvisti selkeästi talous- ja rahaliiton kolmannen vaiheenalkavan 1. tammikuuta 1999 ja päätti, että eurooppalaisen rahan nimeksi tulee ”euro”.
It also confirmed that a high level of economic convergence was a
Eurooppaneuvosto vahvisti myös, että taloudellisen lähentymisen korkea taso on edellytys
The Madrid European Council also asked the Ecofin Council to study, in cooperation with the Commission and the European Monetary
Eurooppaneuvosto pani kiinnostuneena merkille komission aikomuksen antaa vuonna 1996 soveltuvia järjestelyjä koskevat päätelmät perustamissopimuksessa määriteltyjen menettelyjen ja periaatteiden mukaisesti.
•Progress achieved by the European Union 1995 •
•Euroopan unionissa tapahtunut kehitys 1995 • maissa, Itävallassa, Portugalissa, Suomessa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
With the objective of monitoring economic developments in the Community and formulatingpolicies with the twin aims of job-creatinggrowth and the achievement of economic andmonetary union, the Council continued to applythe economic policy instruments provided for inthe Treaty, paying particular attention to the following areas.
Lisäksi Madridin Eurooppaneuvosto pyysi Eco-fin-neuvostoa tarkastelemaan yhteistyössä komission ja Euroopan rahapoliittisen instituutinkanssa kysymyksiä, jotka aiheutuvat siitä, ettäeräät maat eivät voi osallistua euroalueeseenalusta alkaen.