natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Two questions in the survey refer to the protection of workers (health and safety and employees' rights vis-à-vis their employers), in respect of which the profile and the scale of the replies were virtually similar.
Työntekijöiden suojelua käsitellään kyselyssä kahden kysymyksen yhteydessä (työterveys ja -turvallisuus ja työntekijöiden oikeudet suhteessa työnantajiin). Vastausten profiili ja hajonta oli lähes samanlainen.
The people of Europe say they are worried and expect the worst when asked about their fears of certain potential economic and social developments and the probability of them occurring.
Kun Euroopan kansalaisilta kysyttiin tiettyyn taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen ja toisaalta sen todennäköisyyteen liittyvistä peloista, he osoittivat huolestuneisuutensa ja pessimisminsä.
Europeans feel that there are seven changes which might take place in the economic and social context of the development of the European Union.
Euroopan kansalaisten arvioitavaksi annetut seitsemän aihetta liittyvät Euroopan rakentamisen taloudellisiin ja sosiaalisiin puoliin.
The persons surveyed were asked 1) whether they feared the following and 2) whether they thought them probable:
Kyselyyn osallistuneilta kysyttiin 1) pelkäävätkö he tai 2) pitävätkö he todennäköisenä seuraavia:
-► Even more taxes
-» Verojen korottaminen
Taxes are the major concern amongst Europeans, with 70% fearing that they will rise.
Verojen korottaminen huolestutti eurooppalaisia eniten: 70 % kansalaisista pelkäsi sitä.
The majority — 7 out of 10 — think that an increase is likely.
Enemmistö — keskimäärin seitsemän eurooppalaista kymmenestä — piti tätä korotusta todennäköisenä.
Ex-East Germany (61.6 and 60.9%), Austria (66.9 and 67.9%), Sweden (78.3 and 74.6%) and especially Finland (78.6 and 75%) and Denmark (69.8 and 75.7%) subscribe wholeheartedly to the principle of primacy of national action.
Etusijan kansallisten hallitusten toimille antavat entinen Itä-Saksa (61,6 % ja 60,9%), Itävalta (66,9 % ja 67,9 %), Ruotsi (78,3 % ja 74,6 %) sekä varsinkin Suomi (78,6 % ja 75 %) ja Tanska (69,8 % ja 75,7 %).
► Health and social security
Terveys ja sosiaaliturva
The disappearance of SMEs is something which arouses strong feeling amongst Europeans.
Suuressa osassa jäsenvaltioita haluttiin yksimielisesti säilyttää kansallisella hallituksella asiaa koskeva päätäntävalta.
There is a large group of Member States where fears for their survival are pronounced (57%) and this is reinforced by the fact that in seven countries (Austria, Germany, the United Kingdom, Spain, Belgium, Portugal and Luxembourg) only 1 in 10 citizens does not know.
Ainoastaan kaksi maata antaisi unionille etusijan poliittisissa toimissa: Kreikka (61 %) ja Italia (51,4 %).
Many of the Member States agree that it should be up to each national government to decide on this matter, only two countries — Greece (61%) and Italy (51.4%) — being in favour of the Union taking responsibility for policy.
Suuressa osassa jäsenvaltioita pelko pkyritysten häviämisestä oli voimakasta (57 %), mitä vahvisti vielä se, että seitsemässä maassa (Belgia, Espanja, Itävalta, Luxemburg, Portugali, Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta) vain yksi kymmenestä jätti vastaamatta tähän kysymykseen.
Moreover, almost 60% of Europeans think it probable that SMEs will disappear.
Lisäksi lähes 60 % kansalaisista arvioi, että pkyritysten häviäminen on todennäköistä.
Of the 15, Italy (46.5%), Sweden (40%) and Finland (47%) were the least worried, with Sweden and Finland being the exceptions, as they are the only countries in which a majority is not afraid that they will disappear.
Viidentoista jäsenvaltion joukosta Italia (46,5 %), Ruotsi (40 %) ja Suomi (47 %) suhtautuivat rauhallisimmin tähän alueeseen. Ruotsi ja Suomi olivat poikkeuksellisia, sillä ainoastaan näissä kahdessa maassa enemmistö kansalaisista ei pelännyt pkyritysten häviämistä.
An average of 56% of European citizens are in favour of action by national governments, as against 40% who are in favour of European action.
Keskimäärin 56 % kansalaisista suhtautui myönteisesti kansallisten hallitusten toimiin ja 40 % suosi eurooppalaisia toimia.
No fewer than six countries (Spain, Portugal, Germany, Belgium, Luxembourg and Ireland) are very close — within some 1.5 to 2% — to the average.
Kuusi maata (Espanja, Portugali, Saksa, Belgia, Luxemburg ja Irlanti) olivat erittäin lähellä tätä keskiarvoa ja poikkesivat siitä vain 1,5—2 %.
In Denmark and Finland, action by the national government is preferred by more than 8 out of 10 citizens.
Tanskassa ja Suomessa yli kahdeksan kansalaista kymmenestä asetti kansallisen hallituksen etusijalle.
-» Disappearance of agricultural smallholdings
Yhdistyneessä kuningaskunnassa, entisessä Itä-Saksassa, Ranskassa, Ruotsissa ja Itävallassa
Of the three sectors of enterprises whose disappearance was mentioned in this survey, the fate of agricultural smallholdings was the one that caused grave concern to European citizens: 62.2% of
Tutkimuksessa pkyritysten häviämistä eniten pelkäävät maat sijaitsevat Euroopan unionin
Do you consider it a key priority that the EU should pay less attention to the economy and more to social justice?
Pidättekö EU:n toiminnassa avainasemassa sitä, että keskitytään vähemmän talouteen ja korostetaan yhteiskunnallista oikeudenmukaisuutta?
% key priority
'0/6 avainasemassa
them feared that they would disappear.
-+ Pienten maatilojen häviäminen
The probability of them surviving was viewed pessimistically, with 67% doubting it, but the response was tempered by the large number of persons who did not know (15% on average for the 15 Member States). *
Niistä kolmesta yrityssektorista, joiden häviämistä arvioitiin kyselyssä, erityisesti pienten maatilojen kohtalo huoletti Euroopan kansalaisia: 62,2 % osallistuneista pelkäsi niiden häviämistä. Lisäksi pienten maatilojen selviämismahdollisuudet arvioitiin huonoiksi (67 %).
This is the issue which arouses the least concern.
Tämä kysymys liikutti vähiten eurooppalaisten mieliä.
Almost one in five of the people surveyed do not know whether they fear for their survival.
Lähes yksi kansalainen viidestä ei kysyttäessä osannut sanoa, pelkääkö hän pienten kalastusyritysten häviämistä.
However, some 57% do say they are concerned and some 29% say they are not.
Kuitenkin noin 57 % myönsi huolestuneisuutensa ja noin 29 % ilmoitti, että ei ole huolissaan.
The figures in Ireland and Sweden are close to these averages.
Irlannin ja Ruotsin luvut olivat lähellä tätä keskiarvoa.
The other Member States fall into two groups.
Muut jäsenvaltiot erottautuivat kahdeksi ryhmäksi.
The first group (Italy (40%), Austria (42%), Luxembourg (46%), ex-West Germany (48%) and Belgium(50%)) are not too worried.
Ensimmäinen ryhmä, Italia (40 %), Itävalta (42 %), Luxemburg (46 %), entinen Länsi-Saksa (48 %) ja Belgia (50 %), ei osoittanut suurta huolestumista.
The second group which is more concerned, is also more convinced of the likelihood of their disappearing.
Toinen ryhmä, joka oli enemmän huolissaan, oli lisäksi vakuuttuneempi pienten ja keskisuurten kalastusyritysten häviämisen todennäköisyydestä.
This group is made up of Greece (73%), France (70%), Portugal (70%), the Netherlands (66%), Spain (65.5%), the United Kingdom (63%) and Denmark (61%).
Tähän ryhmään kuuluivat Kreikka (73 %), Ranska (70 %), Portugali (70 %), Alankomaat (66 %), Espanja (65,5 %), Yhdistynyt kuningaskunta (63 %) ja Tanska (61 %).
The fear of competition from products imported from other countries in the European Union vis-à-vis national and local products is giving way to a certain amount of realism which is shared by all 15 Member States but is strongest in the north of Europe, as well as in Italy.
> Sosiaalietuuksien häviäminen Pelko muista unionin maista tuotujen tuotteiden aiheuttamasta kilpailusta on väistymässä tietyn realismin tieltä, joka on yhteistä kaikille viidelletoista jäsenvaltiolle, mutta erityisen kehittynyttä Pohjois-Euroopan maissa, samoin kuin Italiassa.
Sweden (26.8%), Finland (33.8%), the Netherlands (26.3%) and Denmark (23.8%) are the Member States where it is viewed with the least concern, along with Italy (32.4%).
Ruotsi (26,8 %), Suomi (33,8 %), Alankomaat (26,3 %) ja Tanska (23,8 %) sekä Italia (32,4 %) ovat jäsenvaltiot, joissa tähän kilpailuun suhtaudutaan rauhallisimmin.
The figures for Austria, Belgium and Luxembourg tally with the European average (40.2%), attenuating the influence of the group of countries where opinion is more reserved, i.e. in Spain (41%), Ireland (45%), the United Kingdom (47%) and Portugal (46.5%) or openly hostile in the case of France (52%) and Greece (59%).
Eurooppalaista keskiarvoa (40,2 %) edustavat Itävalta, Belgia ja Luxemburg, jotka vähentävät näin varauksellisimmin asiaan suhtautuvien maiden vaikutusta. Näitä taas ovat Espanja (41 %), Irlanti (45 %), Yhdistynyt kuningaskunta (47 %) ja Portugali (46,5 %), ja suorastaan vihamielisesti asiaan suhtautuvat Ranska (52 %) ja Kreikka (59 %).
There is a sense of certainty, shared by an average of 6 out of 10 Europeans, pervading the public's largely favourable attitude towards the free movement of goods.
Tätä kuitenkin melko myönteistä mielipidettä tavaroiden vapaasta liikkuvuudesta lisää vielä peitelty varmuus (kuusi kymmenestä kansalaisesta) siitä, että vapaa liikkuvuus toteutuu tai lisääntyy tulevaisuudessa.
Some 56% of the European sample are afraid that social benefits will be lost and 52.5% think it probable.
Euroopan tasolla sosiaalietuuksien häviämistä pelkäsi 56 % ja sitä piti todennäköisenä 52,5 %.
Four countries, Belgium (55.5%), the United Kingdom (54.5%), Spain (55.6%) and Greece (57.3%), return figures which are near the European average.
Neljä maata, Belgia (55,5 %), Yhdistynyt kuningaskunta (54,5 %), Espanja (55,6 %) ja Kreikka (57,3 %), edustivat eurooppalaista keskiarvoa.
Italy (30%) and Ireland (39%) said they had no particular fears in this respect, the ratio between 'Yes' and 'No' is reversed and the incidence of the 'Don't knows' is higher than the European average (10.5%).
Italia (30 %) ja Irlanti (39 %) eivät osoittaneet erityistä huolestumista tässä suhteessa: positiivisten ja negatiivisten vastausten suhde oli käänteinen ja "En osaa sanoa" -vastausten vaikutus oli myös suurempi kuin keskimäärin Euroopassa (10,5 %).
European Commission Directorate-General X Task Force on Priority Information Projects, office 6/47 Rue de la Loi 57 B-1040 Brussels.
-► Euroopan yhteisöjen komissio, Pääosasto X, Task Force "Ensisijaiset tiedotushankkeet" Rue de la Loi 57 toimisto 6/47 B-1040 Bruxelles
By contrast, a group of five countries, Germany (63.6%), the Netherlands (71%), Sweden (70.5%), France (67%) and Austria (60.5%), is clearly worried.
Viiden maan ryhmälle, johon kuuluivat Saksa (63,6 %), Alankomaat (71 %), Ruotsi (70,5 %), Ranska (67 %) ja Itävalta (60,5 %), sitä vastoin olivat selkeästi huolissaan.
Finally, the profile for Denmark differs from the others in that the level of awareness is high (only 3.5% 'Don't knows') and the population is less concerned.
Tanska puolestaan oli epätyypillinen: kysymyksen tietoisuustaso oli korkea (vain 3,5 % vastasi "En osaa sanoa") ja suhtautuminen oli rauhallisinta.
Security supporting an area of ι arei freedom in Europe
Turvallisuuden merkitys rajattoman Euroopan luomisessa kansainvälistyneet ja niitä esiintyy myös unionin alueella, olipa sillä tarkastuksia sisärajoilla tai ei.
Cooperation in the fields of justice and home affairs rs w of the European Union enjoy freedom oundaries.
Euroopan unioni on vapaa alue kansalaisilleen.
Freedom of movement and ithin the Union is the fundamental right Hzen: he has the right to enter another State and to live, work or study in that State.
Jokaisella inionin kansalaisella on oikeus liikkua ja oleskella unionin alueella; hän voi mennä myös muiden jäsenvaltioiden alueille, missä hän voi asua, työskennellä, opiskella jne.
The free movement of persons Hpe is a fundamental right laid down in establishing the European Community.
Henkilöiden vapaan liikkuvuuden periaate Euroopan unionissa on perusoikeus, joka on kirjattu Euroopan yhteisön perustamissopimukseen.
is also increasingly important in the Union's external relations.
Tämän lisäksi oikeus- ja sisäasioita koskeva yhteistyö on kasvattanut merkitystään yhä enemmän myös unionin ulkosuhteissa.
It is crucial to the strategy of preparing countries for accession.
Sillä on erityisasema uusien jäsenvaltioiden liittymisen valmistelua suunniteltaessa.
It is on the agenda for the 'transatlantic dialogue' with the United States, for the Euro-Mediterranean partnership and for relations with Russia and the countries of the CIS (Tacis programme).
Tämän lisäksi yhteistyö tulee esille Yhdysvaltojen kanssa käytävässä "Atlantin ylittävässä keskustelussa", kumppanuudessa Välimeren alueiden kanssa ja Venäjän ja IVY-maiden suhteissa (Tacis-ohjelma).
The concern for more effective Union action on such sensitive issues is reflected in the deliberations of the Intergovernmental Conference, where one of the main objectives is to lay down the basis for ensuring freedom, security and justice within the boundaries of Europe.
Unionin toiminnan tehokkuuden lisäämisen vaatimus näin herkissä kysymyksissä näkyy myös hallitusten välisen konferenssin työskentelyssä. Yksi konferenssin päätavoitteista on luoda edellytykset vapaalle, turvalliselle ja oikeudenmukaiselle Euroopalle.
■s also intended to constitute an area Bernal frontiers, that is to say, an area n which any person, irrespective of his or her nalityj can move around without being cted to controls when crossing internal irs.
Unionin tarkoituksena on toteuttaa alue ilman sisärajoja eli toisin sanoen alue, missä kaikki ihmiset kansallisuuteen katsomatta voivat liikkua ilman unionin sisärajoilla tapahtuvia tarkastuksia.
This principle, which was reaffirmed in aty on European Union and calls for specific Measures (e.g. as regards security at the ; external frontiers), cannot be put into practice K thereby compromised in any way.
Tämä tavoite vahvistettiin uudelleen Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa, mikä edellyttää erityisiä liitännäistoimenpiteiksi kutsuttuja toimenpiteitä, jotka puolestaan voivat koskea esimerkiksi unionin ulkorajojen turvallisuutta.
> Immigration, a delicate issue e Member States also decided to set up a new priai framework for the discussion of jf common interest which reflected the ■ns of their citizens and the priorities I by national opinion polls.
> Arka siirtolaiskysymys Jäsenvaltiot ovat samanaikaisesti päättäneet toimielinten puitteissa käsitellä uudelleen yhteistä etua koskevia kysymyksiä, jotka ovat olleet myös kansalaisten ja kansallisella tasolla ilmaistun julkisen mielipiteen huolen aiheena.
New rules and :s were thus adopted to supplement and consolidate Community action in various fields.
Käyttöön onkin otettu säädöksiä ja normeja yhteisön toiminnan vahvistamiseksi ja täydentämiseksi eri aloilla.
Immigration arouses strong feelings among the public but is tending to become an area where a serene and rational approach is giving way to irrational attitudes.
Siirtolaisuus herättää kiinnostusta julkisessa mielipiteessä ja on aihe, jossa mielikuvitus saa usein ylivallan selkeän ja järkiperäisen lähestymistavan sijaan.
For some years opinion polls have been indicating that more than half of those interviewed thought that there were too many foreigners in Europe.
Jo muutamien vuosien ajan mielipidetiedusteluissa on paljastunut, että yli puolet haastatelluista henkilöistä arvioi ulkomaalaisia olevan liikaa.
In countries such as Germany and Italy the percentage holding this view was as high as 60%.
Eräissä maissa, kuten Saksassa ja Italiassa, kyseinen määrä on jopa 60 prosenttia.
Such figures do not necessarily reflect the actual size of the immigrant presence, for although Germany is the country with the highest percentage of non-EU nationals (6.82% in 1992), Italy has one of the lowest percentages (0.75% in 1992).
On mielenkiintoista huomata, että näillä luvuilla ei usein ole yhteyttä siirtolaisten todelliseen määrään: vaikka Saksassa muista kuin Euroopan unionin maista kotoisin olevien määrä onkin korkein (6,82 % vuonna 1992), Italiassa määrä on puolestaan unionin alhaisin (0,75 % vuonna 1992).
^II^nHHJHjk e VI of the Maastricht Treaty the Member H specific provision for cooperation in Hof justice and home affairs.
Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat kirjanneet MaastricHn sopimukseen VI osaston, jossa käsitellään erityisesti oikeus-ja sisäasioiden yhteistyötä.
Since ■ 993 this has been the 'third pillar' of the ■jlementing the provisions of Community Konstitute the 'first pillar' (comprising the Het, economic and monetary union and H > us Community policies).
Vuoden 1993 marraskuusta lähtien oikeus- ja sisäasiat ovat muodostaneet unionin "kolmannen pilarin", jonka avulla täydennetään yhteisönMjkeuden "ensimmäisen pilarin" muodostavia säädöksiä (sisämarkkinat, talous-ja rahaliittoja yhteisön politiikkojen kokonaisuus).
The common I security policy constitutes the 'second pillar'. Jj
YhtemerBko- ja turvallisuuspolitiikka muodostaa "toisen pilarin".
Hn-making process suggested for this area Ha halfway house between the traditional H system involving the various European H (such as the Council, the European it, the European Commission and the Court ;) and intergovernmental cooperation at atic level.
Esitetty Haa koskeva päätöksentekomenettely on eri toimiHnten välisen perinteisen yhteisöjB^stelmän (neuvosto, Euroopan parlameiB, Euroopan komissio, yhteisöjen tuomtoisBn) ja hallitusten välisen diplomaattisen yhteistyön välimuoto.
Immigration is not a recent phenomenon and has even been encouraged, often to boost the labour force in certain areas.
Siirtolaisuus ei ole uusi ilmiö, ja sitä on jopa edistetty erityisesti paikallisen työvoiman vahvistamiseksi.
Since the 1970s, however, the situation has changed.
Tilanne on muuttunut 70-luvulta alkaen.
The traditional, official channels of immigration have been gradually closed off and have been to some extent replaced by illegal immigration, which is more difficult to identify and consequently a greater cause for concern, and by an increase in the number of asylum-seekers.
Kun perinteiset ja viralliset siirtolaisuuden tiet sulkeutuivat, käytettiin osaksi huolestuttavampia ja vaikeasti hallittavia laittomia maahanmuuton keinoja. Tämän lisäksi turvapaikan hakijoiden määrä lisääntyi.
At the same time, there has been little indication that the rate of immigration will slow down, given the demographic, economic and political circumstances in the countries of origin.
Lähtömaissa vallitseva demografinen, taloudellinen ja poliittinen tilanne ei myöskään antanut toivoa kansanvirtojen pienentymisestä.
For the past 10 years or so all Member States have been endeavouring to tighten their immigration controls.
Jäsenvaltiot ovat yrittäneet tiukentaa siirtolaisuuden valvontaa noin kymmenen vuoden ajan.
Hiety is faced, on the one hand, with Hoblems such as asylum and migration I other, with international crime in its Hns, such as drug-trafficking or terrorism.
Nyky-yhBäkunnan on vastattava monimutkaisiin ongelmiiHjotka koskevat esimerkiksi turvapaikkoja ja siirtolaisvirtoja sekä huumausaineiden salakuljtHksen tai terrorismin muodossa leviäviä kansainvälisiä rikoksia.
Detcdion of 'false papers': the Sherlock programme
► Mitä Euroopan unioni tekee asialle?
-* What action is being taken by the European Union?
"Väärien papereiden" paljastaminen: SHERLOCK-ohjelma
Sherlock, which is run hy the European Commission, is a programme of training, exchanges ond cooperation in the field of identity documents.
Euroopan komission ¡ahtama SHERLOCK on henkilöllisyyspapereita koskeva koulutus-, vaihto- ¡a yhteistyöohjelma.
Its aim is more effective action against the false papers used by clandestine immigration networks and others.
Ohjelman tavoitteena on edistää erityisesti laittoman siirtolaisuuden yhteydessä käytettävien väärien papereiden paljastamista.
The programme comprises training courses, exchanges of officials, assistance for technical research and the dissemination of information.
Ohjelmaan sisältyy koulutustoimia, virkamiesvaihtoa sekä teknisen tutkimuksen ¡a tietojen levittämisen tukemista.
It should make for closer cooperation between officials working 'on the ground', in a field where forgery techniques are often very advanced.
Ohjelman avulla virkamiehet voivat erityisesti paikan päällä tapahtuvassa tutkimuksessa toimia tehokkaammin yhteistyössä alalla, ¡osso väärennöksiin liittyvä teknologia on usein huipputasoa.
At European level there is no real common policy on immigration and asylum.
Unionin tasolla ei ole olemassa todellista siirtolaisuutta ja turvapaikkoja koskevaa yhteistä politiikkaa.
In some areas such as the policy on visas, right of asylum or the prevention of illegal immigration, there have been moves towards a common front, but no true harmonization of policies.
Eräillä aloilla, kuten viisumiasioissa, turvapaikkaoikeudessa tai laittoman siirtolaisuuden torjunnassa, on havaittavissa kehitystä kohti yhteistä näkökantaa, koska todellista yhtenäistä politiikkaa ei ole.
In this area the European Union is a forum for discussion rather than a centre of decision-taking.
Mutta yleisesti ottaen Euroopan unioni on asiassa enemmän keskustelukenttä kuin päätöksiä tekevä keskus.
As things stand at present, discussions focus on three main objectives, which correspond to the guidelines laid down by the Commission itself in its 1994 communication on immigration and asylum policy:
Tällä hetkellä keskustelua käydään kahdella alalla, mikä vastaa komission vuoden 1994 siirtolaisuutta ja turvapaikkoja koskevan tiedonannon suuntaviivoja:
An example from everyday life: travel facilities for school pupils from third countries action on the causes of migration pressure, such as warfare, violations of human rights or unacceptable social conditions arising from local economic circumstances;
Siirtolaisuuden paineeseen johtaneisiin syihin reagoiminen, olipa syy sitten sota, ihmisoikeuksien loukkaaminen tai taloudelliseen tilanteeseen liittyvät ala-arvoiset sosiaaliset olosuhteet.
On 30 November 1994 the Council of the European Union adopted a ¡oint action concerning travel facilities for school pupils from third countries resident in a Member State.
Koululaisvaihdon lisääntyminen pelkistä raja-alueiden vierailuista aina pitkiin opintomatkoihin saakka on ollut myönteinen seikka vapaan liikkuvuuden kannalta.
— legal immigration (including family reunification and the intake of foreign students);
Maahantulevien määrän hallinta, jossa noudatetaan valtioiden kansainvälisiä humanitaarisia perinteitä ja velvoitteita. Tämä kattaa
Thanks to a system of lists recognized by the Member States, these formalities have now been simplified and
— laillisen siirtolaisuuden (perheiden yhdistäminen ja opiskelijoiden vastaanotto)
— the right of asylum (definition of 'refugees', minimum standards for asylum procedures, temporary protection); standardized so that school trips can proceed without impediment.
— turvapaikkaoikeuden (pakolaisen määrittely, turvapaikkamenettelyn vähimmäisvaatimukset, tilapäinen suojelu)
— the fight against illegal immigration (prevention; repatriation if necessary);
Matkoille osallistuvat koululaiset eivät kuitenkaan kuikki ole unionin kansalaisia, ja lähteäkseen ystävien kanssa näille matkoille heillä on oltava tiettyjä asiakirjoja ¡viisumi yms.i, mikä vaikeuttaa matkojen järjestämistä.
Simultaneous and concerted action along these three lines at European level is indispensable if the European Union is to remain not only an area of action to strengthen integration policies for legal immigrants (freedom of movement, freedom of establishment, information and dialogue, measures to combat racism and xenophobia).
Mainittujen kolmen teeman samanaikainen ja konkreettinen kehittäminen eurooppalaisella tasolla on välttämätöntä, jos Euroopan unionin olemassaolo halutaan taata vapaana alueena, demokratian ja inhimillisyyden esimerkkinä