natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Following recommendations agreed at the Summit, the European Council subsequently approved the Commission's Guidelines for Member State's Employment Policies 1998 in a Resolution [http://europa.eu.int/comm/dg05/empl & esf/docs/guideen.htm] adopted in December 1997.
Luxemburgin kokouksessa sovittujen suositusten mukaisesti Eurooppa-neuvosto hyväksyi komission laatimat jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivat vuodeksi 1998 joulukuussa 1997 annetulla neuvoston päätöslauselmalla (http://europa.eu.int/ comm/dg05/empl & esf/docs/guideen.htm).
These guidelines lay down a range of actions and objectives under the four "pillars" of: "improving employability"; "developing entrepreneurship"; "encouraging adaptability in businesses and their employees"; and "strengthening the policies for equal opportunities" The social partners are given a key role in many areas.
Suuntaviivoissa määritellään joukko toimia ja tavoitteita, jotka kuuluvat neljään pilariin: työllistettävyyden parantaminen, yrittäjyyden kehittäminen, yritysten ja niiden työntekijöiden sopeutumiskyvyn kannustaminen sekä tasa-arvon edistäminen. Työmarkkinaosapuolille on annettu merkittävä asema useilla aloilla.
The Member States all drew up National Action Plans (NAPs) [http://europa.eu.int/comm/dg05/empl & esf/naps/naps.htm] in response to the Guidelines, which were submitted in April 1998 and assessed at the June 1998 Cardiff European Council meeting.
Kaikki jäsenvaltiot laativat suuntaviivojen mukaiset kansalliset toimintasuunnitelmansa (http://europa.eu.int/comm/dg05/ëmpl & esf/naps/naps-en.htm), jotka jätettiin huhtikuussa 1998 ja arvioitiin kesäkuussa 1998 pidetyssä Eurooppaneuvoston kokouksessa Cardiffissa.
The new set of guidelines for 1999 was discussed and adopted by the Head of States or Government at their Vienna Council in December 1998 (http://europa.eu.int/comm/dg05/empl & esf/index_en.htm).
Valtion- ja hallitusten päämiehet keskustelivat uusista suuntaviivoista vuodeksi 1999 joulukuussa 1998 Wienissä pidetyssä Eurooppaneuvoston kokouksessa (http://europa.eu.int/comm/dg05/empl & esf/index_en.htm).
This document [http://europa.eu.int/comm/dg05/news/sapen.htm] aims to set out the next steps for European social policy as the Union becomes ever more integrated, providing a framework for the renewal of social policy aimed at reinforcing the "core values of the European social model while ensuring that the Union is well placed to respond to new and emerging challenges in a fast-changing world" The social policy agenda will be kept under review by all concerned and adapted as necessary, with the aim of ensuring that "social policy stays where it belongs, at the heart of a People's Europe".
Tässä asiakirjassa (http://europa.eu.int/comm/dg05/news/sapen.htm) pyritään määrittelemään Euroopan sosiaalipolitiikan seuraavat vaiheet unionin integraation syventyessä.
The numerous proposed initiatives, legislative and otherwise, are set out under headings similar to those used for the principal themes of discussion at the 1998 Forum: "jobs, skills and mobility", "the changing world of work" and "an inclusive society" Under the last of these headings, the Programme includes a variety of measures aimed at modernising and improving social protection, promoting social inclusion and achieving equality and fighting discrimination.
Siinä annetaan puitteet, joiden mukaisesti "sosiaalipoliittista uudistusta viedään eteenpäin pyrkimällä vahvistamaan eurooppalaisen yhteiskuntamallin ydinarvoja.
Although there has been a long history of consultation and informal dialogue between the EU institutions and NGOs/the voluntary sector, it is only since the 1992 Maastricht Treaty on European Union that there has been any formal basis for such contact.
Samalla on varmistettava, että unioni on hyvissä asemissa voidakseen vastata uusiin syntyviin haasteisiin nopeasti muuttuvassa maailmassa". Kaikki asianomaiset tahot voivat tarkastella sosiaalipoliittista asialistaa ja mukauttaa sitä tarvittaessa.
Importantly, in June 1997, the Commission published a Communication on promoting the role of voluntary organisation and foundations in Europe [http://europa.eu.int/comm/dg05/jobs/forum98/en/texts/volonten.pdf].
Tavoitteena on sen varmistaminen, että "sosiaalipolitiikka pysyy siellä mihin se kuuluu eli kansalaisten Euroopan sydämessä".
This document surveys and analyses the sector and makes a number of proposals for action.
Lukuisat ehdotetut lainsäädännölliset ja muut aloitteet on toimintaohjelmassa ryhmitelty aihealueisiin, joista käytiin vuoden 1998 foorumissa merkittäviä keskusteluja.
At national level, the Member States are asked to examine areas such as the relationship between public authorities and the voluntary sector, legal and fiscal issues, training and the information society.
Nämä aiheet olivat "Työllisyys, ammattitaito ja liikkuvuus", "Muuttuva työmaailma" ja "Syrjäytymistä ehkäisevä yhteiskunta".
At Community level, the Commission proposes: an increased level of dialogue and partnership; a possible "European year of voluntary organisationsand European citizenship", plus greater voluntary organisation involvement in other "European years"; Europe-wide collection, analysis and
Viimeksi mainittuun aihealueeseen sisältyy joukko toimenpiteitä, joiden tavoitteena on modernisoida ja parantaa sosiaalista suojelua, ehkäistä syrjäytymistä, pyrkiä tasa-arvoon ja torjua syrjintää.
dissemination of information on the sector; better access to European training programmes for officials of voluntary organisations; help for voluntary organisations in finding partners at European level; greater involvement of the sector in information society developments; easier access to sources of finance; and examination of the effects of Community policies and actions on the voluntary sector.
Vaikka EU:n toimielimet ja kansalaisjärjestöt/vapaaehtoisjärjestöt ovat käyneet epävirallista vuoropuhelua jo kauan, vasta vuonna 1992 tehdyn Maastrichtin sopimuksen jälkeen tällä yhteydenpidolla on ollut muodollinen perusta. Sopimuksen liitteenä olevassa julistuksessa nro 23 korostetaan sitä merkitystä, joka on "yhteisön sekä hyväntekeväisyysjärjestöjen sekä sosiaalilaitoksista ja sosiaalipalveluista vastaavien säätiöiden välisellä yhteistyöllä".
To discuss the issues in the Communication, the Commission launched a broad dialogue involving the "third sector" - including NGOs, social economy organisations and the voluntary sector -the EU institutionsand other interested parties.
Tätä seurasivat ensiksikin sosiaalipolitiikan eurooppalainen foorumi ja siihen liittyvät valmistelut (esimerkiksi Euroopan sosiaalialan kansalaisjärjestöjen foorumin perustaminen ja perusoikeuksia koskeva viisaiden komitean raportti), ja vuonna 1997 luotiin uusi budjettikohta (B3-4101) "yhteistyö hyväntekeväisyysjärjestöjen sekä valtiosta riippumattomien järjestöjen ja vanhusten hyväksi työskentelevien yhdistysten kanssa".
A dialogue was developed between NGOs, the Commission and the European Parliament in the preparations for the 1996-7 Intergovernmental Conference to review the Treaties.
Jäsenvaltioita kehotettiin tarkastelemaan kansallisella tasolla esimerkiksi viranomaisten ja vapaaehtoissektorin välisiä suhteita, oikeudellisia ja verotuksellisia seikkoja, koulutusta ja tietoyhteiskuntaa.
Issues raised included the provision of a Treaty basis for the civil dialogue with NGOs.
Saadakseen aikaan keskustelua tiedonannossa esitetyistä aiheista komissio käynnisti laajamittaisen vuoropuhelun, johon osallistuivat "kolmas sektori" (kansalaisjärjestöt, sosiaalitalouden järjestöt ja vapaaehtoissektori), EU:n toimielimet ja muut asiaankuuluvat tahot.
However, as we have seen, such changes were not included in the Amsterdam Treaty -to the disappointment of the Commission, the Parliament and other parties involved.
Kansalaisjärjestöjen, komission ja Euroopan parlamentin välistä vuoropuhelua kehiteltiin valmistauduttaessa vuoden 1996-1997 hallitustenväliseen konferenssiin, jossa käsiteltiin perustamissopimusten uudistamista.
A distinctive and indeed defining feature of the European Social Policy Forum is the prominent role it gives to non-governmental organisations (NGOs) and other voluntary organisations and interest groups, alongside those bodies which are perhaps more usually perceived as "players" in EU policymaking and other circles: the social partners (trade union and employers' organisations), national authorities and EU institutions.
Sosiaalipolitiikan eurooppalaiselle foorumille on ominaista se, että siellä annetaan kansalaisjärjestöille ja muille vapaaehtoisjärjestöille ja eturyhmille merkittävä asema niiden tahojen rinnalla, joita ehkä yleisesti pidetään EU:n politiikantekoon ja muuhun toimintaan osallistuvina tahoina. Näitä ovat työmarkkinaosapuolet (työntekijä- ja työnantajajärjestöt), jäsenvaltioiden viranomaiset ja EU:n toimielimet.
Given their importance to the event, it is worthwhile examining briefly who the NGOs and similar bodies are.
Koska kansalaisjärjestöille on annettu tapahtumassa näinkin suuri merkitys, on tarpeen tarkastella, mitä kansalaisjärjestöt ja niihin rinnastettavat tahot oikein ovat.
Voluntary organisations play an important part in almost every area of social activity across the EU and are making an increasing contribution to the development of Europe, as the European Commission points out in its June 1997 Communication on promoting the role of voluntary organisation and foundations.
Vapaaehtoisjärjestöillä on merkittävä asema lähes kaikilla sosiaalisen toiminnan aloilla EU:ssa, ja ne osallistuvat yhä enenevässä määrin Euroopan kehittämiseen, kuten komissio toi esiin kesäkuussa 1997 antamassaan tiedonannossa yhdistysten ja säätiöiden tukemisesta Euroopassa.
The Commission goes on to state that these organisations play a role in fields such as: employment creation; active citizenship and democracy; the provision of a wide range of services; development policies; representing citizens' interests to the public authorities; promoting and safeguarding human rights; and sports activities.
Komissio totesi myös, että näillä järjestöillä on merkittävä tehtävä seuraavilla aloilla: työpaikkojen luominen, aktiivinen kansalaisuus ja demokratia, monenlaisten palveluiden tarjoaminen, toimintalinjojen kehittäminen, kansalaisten etujen edustaminen viranomaisten edessä, ihmisoikeuksien edistäminen ja turvaaminen sekä urheilutoiminta. Vapaaehtoisjärjestöt ovat yksinkertaisimmassa muodossaan joukko ihmisiä, jotka
While voluntary organisations are, at the most basic level, "simply groups of people who have come together for some purpose or other", they do share to varying extents a number of characteristics: they have some formal or institutional existence; they do not distribute profits; they are independent; they are "disinterested" (ie those running them do not do so for personal gain); and they are active in the public arena and seek to contribute to the public good.
ovat kerääntyneet yhteen jotakin tarkoitusta varten, mutta niillä on kuitenkin vaihtelevassa määrin yhteisiä tekijöitä: niillä on jonkinlainen virallinen tai "institutionaalinen" rakenne, ne eivät jaa voittoa, ne ovat riippumattomia ja hyötyä tavoittelemattomia (ts. niissä toimivat henkilöt eivät saa toiminnasta henkilökohtaista hyötyä), ne toimivat aktiivisesti julkisella saralla ja pyrkivät toimimaan yhteiseksi hyväksi.
A huge diversity of NGOs and similar bodies attended the 1998 Forum.
Vuoden 1998 foorumiin osallistui valtava joukko erilaisia kansalaisjärjestöjä ja samanlaisia elimiä.
Among the 1 500 or so delegates were representatives of many hundreds of these organisations from some 30 countries.
Noin 1 500 osallistujaa edustivat satoja tällaisia järjestöjä noin 30:stä eri maasta.
The bodies represented were diverse in terms of their location and area of activity - from the Finnish Red Cross to the Panhellenic Federation of Parents and Guardians of Disabled People, from the Netherlands Platform Older People and Europe to Swedish Save the Children.
Edustetut elimet erosivat toisistaan sijaintinsa ja toiminta-alansa puolesta; edustettuina olivat esimerkiksi Suomen Punainen Risti, Panhelleeninen vammaisten vanhempain- ja huoltajainyhdistys, Alankomaiden Vanhukset ja Eurooppa -foorumi sekä Ruotsin Pelastakaa Lapset -yhdistys.
Some came from beyond the European Union, including organisations from central and eastern Europe - such as the Centre for NGO Development, Bucharest or the Women's Alliance for Development in Sofia - and from south-eastern Europe - such as the Pancyprian Welfare Council.
Jotkin järjestöt tulivat Euroopan unionin ulkopuolelta Keski- ja Itä-Euroopasta (Bukarestin kansalaisjärjestöjen kehittämiskeskus ja Sofian naisten liitto) sekä Kaakkois-Euroopasta (Pankyproslainen sosiaalityökomitea).
The participation of NGOs in the Forum went, of course, beyond mere attendance.
Niiden edustajat toimivat foorumissa puhujina ja osallistuivat väittelyihin ja keskusteluihin, ja pääosan foorumin toisesta päivästä vei avoin foorumi (ks. s.
As well as the involvement of platform speakers and of individual delegates in the various debates and discussions, much of the second day of the conference was given over to the Open Forum (see p.13) organised by the Platform of European Social NGOs and the European Trade Union Confederation.
14), jonka järjestelyistä vastasivat Euroopan sosiaalialan kansalaisjärjestöjen foorumi ja Euroopan ammattiyhdistysten liitto.
At a structural level, the Platform (along with the social partners) was deeply involved with the planning of the Forum's format and of the issues to be discussed.
Sosiaalialan kansalaisjärjestöjen foorumi osallistui myös tiiviisti (yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa) foorumin rakenteen ja keskusteltavien aiheiden suunnitteluun.
The Platform of European Social NGOs is one of the "peak" organisations of the sector, bringing together 25 organisations, federations and networks which, in its own words, are "actively seeking to contribute towards the building of a stronger, fairer and more just society".
Siihen kuuluu 25 alan järjestöä, liittoa ja verkostoa, jotka pyrkivät aktiivisesti rakentamaan vahvempaa ja oikeudenmukaisempaa yhteiskuntaa.
The Platform's members represent thousands of organisations, associations and other voluntary or "third-sector" bodies engaged in a wide range of activities at all levels from the local to the European.
Foorumin jäsenet edustavat tuhansia järjestöjä, yhdistyksiä ja muita vapaaehtoisia tai "kolmannen sektorin" tahoja, jotka toimivat erittäin monilla aloilla paikallistasosta Euroopan laajuisiin asti.
The Platform was created in 1995 as a permanent framework for cooperation after a number of NGOs had worked together to discuss the Commission's 1993 Green Paper on social policy.
Foorumi perustettiin vuonna 1995 pysyväksi yhteistyörakenteeksi sen jälkeen, kun lukuisat kansalaisjärjestöt olivat työskennelleet yhdessä ja keskustelleet komission vuonna 1993 antamasta sosiaalipolitiikkaa käsitelleestä vihreästä kirjasta.
The aims of the Platform are to allow the NGO sector to establish a broader and ongoing civil dialogue with the EU institutions on social policy issues (as a complement to continuing consultation of NGOs in specific sectors).
Foorumin tavoitteena on antaa kansalaisjärjestösektorille mahdollisuus käydä EU:n toimielinten kanssa sosiaalipoliittisista aiheista laajaa ja jatkuvaa vuoropuhelua, jolla täydennetään kansalaisjärjestöjen jatkuvaa kuulemista erityisaloilla.
Among the key tasks of the Platform are: the development of common opinions on issues of joint interest and their promotion within the EU institutions; facilitating an interactive exchange of ideas among members; and contributing to the organisation of European Social Policy Forums and circulating relevant information among members (the Platform has had a major input into both Forums so far).
Foorumin tärkeimpiä tehtäviä ovat esimerkiksi yhteisten lausuntojen laatiminen yhteistä etua koskevista aiheista ja niiden edistäminen EU:n toimielimissä, jäsentenvälisen ajatustenvaihdon helpottaminen sekä sosiaalipolitiikan eurooppalaisen foorumin järjestelyihin osallistuminen ja asiaankuuluvan tiedotuksen levittäminen jäsenille (kansalaisjärjestöt ovat osallistuneet merkittävällä tavalla molempien foorumeiden järjestämiseen).
The identity of the 25 member organisations of the European Platform give a clear and concrete impression of exactly what kind of issues motivate the organisations participating in the European civil dialogue:
Euroopan sosiaalialan kansalaisjärjestöjen foorumin 25 jäsenjärjestöstä näkyy selvästi, minkälaiset aiheet kannustavat järjestöjä osallistumaan vuoropuheluun EU:n toimielinten kanssa. Nämä jäsenjärjestöt ovat seuraavat:
ECJ ruling on projects to combat social exclusion
Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomiot hankkeista, joilla pyritään ehkäisemään sosiaalista syrjäytymistä
One further specific development needs to be mentioned at this point, as it both influenced the Forum strongly and illustrated the topical and indeed pressing nature of the issues under debate.
Tässä kohden on mainittava vielä erityinen seikka, jolla on ollut voimakasta vaikutusta foorumiin ja joka osoittaa keskusteltavana olleiden aiheiden ajankohtaisuutta ja kiireellisyyttä.
On 12 May 1998, the European Court of Justice issued its ruling in a case (C-106/96) brought by the Government of the United Kingdom (supported by Germany, the Council of the European Union and Denmark) against the Commission of the European Communities (supported by the European Parliament).
Toukokuun 12. päivänä 1998 Euroopan yhteisöjen tuomioistuin antoi tuomionsa asiassa C-106/98, jossa vastakkain olivat Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus (Saksan, Euroopan unionin neuvoston ja Tanskan tukemana) ja Euroopan yhteisöjen komissio (Euroopan parlamentin tukemana).
Briefly, the UK had sought the annulment of the Commission's decision to fund, under budget heading B3-4103, 86 European projects seeking to overcome social exclusion.
Asiassa oli tiivistettynä kyse seuraavasta: Yhdistynyt kuningaskunta halusi kumota komission päätöksen rahoittaa budjettikohdasta B34103 86:ta Euroopan laajuista hanketta, joilla pyrittiin ehkäisemään sosiaalista syrjäytymistä.
The UK claimed that the Commission did not have competence to commit the expenditure for funding the projects under the budget heading in question, and had thus acted in breach of Article 4 of the Treaty.
Yhdistynyt kuningaskunta väitti, että komissiolla ei ole toimivaltaa myöntää rahoitusta hankkeille kyseisestä budjettikohdasta ja että se näin ollen on toiminut perustamissopimuksen 4 artiklan vastaisesti.
The Court annulled the decision in question, though it declared that the annulment would not affect the validity of payments made or undertakings given under the contracts in question.
Tuomioistuin kumosi komission päätöksen, mutta ilmoitti samalla, että kumoaminen ei vaikuta kyseisten sopimusten mukaisesti jo maksettuihin tukiin tai tehtyihin toimiin.
The Court clarified the principles that the Commission must respect in implementing the EU budget: any expenditure relating to Union action requires both a budget entry and a legal basis - ie a Regulation, Directive or Decision authorising the expenditure.
Tuomioistuin selvensi periaatteita, joita komission on noudatettava EU:n budjettia toteuttaessaan: kustannukset, jotka liittyvät unionin toimiin, edellyttävät sekä budjettikohtaa että oikeusperustaa eli asetusta, direktiiviä tai päätöstä, jolla "annetaan lupa" kustannukselle.
Only "non-significant" actions can be financed without prior adoption of a legal basis.
Ainoastaan vähämerkityksisiä toimia voidaan rahoittaa ilman edeltävää oikeusperustan antamista.
On 10 June, the Commission announced that it had decided to take action following the Court's clarification of the legal requirements for the implementation of the EU budget.
Kesäkuun 10. päivänä komissio ilmoitti, että se on päättänyt ryhtyä toimiin sen selvityksen johdosta, jonka tuomioistuin antoi EU:n budjetin toteuttamista koskevista oikeudellisista vaatimuksista.
It thus launched a review of a number of budget headings without a legal basis and decided to suspend their implementation temporarily.
Näin ollen komissio tarkasteli lukuisia budjettikohtia, joilla ei ollut oikeusperustaa, ja päätti keskeyttää niiden toteuttamisen väliaikaisesti.
During the review, new commitments would be suspended but the payments of monies already committed would be made as usual.
Tarkastelun aikana uusia sitoumuksia ei tehtäisi, mutta jo tehtyjen sitoumusten rahoitus hoidettaisiin normaalisti.
Many of the budget headings concerned would be unblocked once the Commission was satisfied that they met the criteria of the Court's ruling.
Useat kyseisistä budjettikohdista vapautettaisiin heti, kun komissio saisi varmistuksen siitä, että ne vastaavat tuomioistuimen päätöksen vaatimuksia.
The Commission stated that it would draw final conclusions from the review and communicate them to the budgetary authority by the end of July 1998.
Komissio totesi tekevänsä lopulliset päätelmät tarkastelusta ja ilmoittavansa ne budjettivallan käyttäjälle heinäkuun 1998 loppuun mennessä.
Among the budget headings suspended were those related to "cooperation with charitable associations" (B3-4101), "cooperation with NGOs and associations formed by the socially-excluded and the elderly" (B3-4116), "measures in the social economy sector" (B5-321), "Community contribution toward schemes concerning developing countries carried out by NGOs" (B7-6000) and "subsidies for certain activities of organisations pursuing human rights objectives" (B7-7040).
Niihin budjettikohtiin, joiden maksaminen keskeytettiin, kuuluivat esimerkiksi seuraavat: yhteistyö hyväntekeväisyysjärjestöjen kanssa (B3-4101), yhteistyö sosiaalisesti syrjäytyneiden ja vanhusten muodostamien, valtioista riippumattomien järjestöjen ja yhdistysten kanssa (B3-4116), toiminta yhteisötalouden alalla (B5-321), yhteisön osallistuminen valtiosta riippumattomien järjestöjen kehitysmaiden hyväksi toteuttamiin toimiin (B7-6000) ja ihmisoikeuksia edistävien järjestöjen tiettyjen toimien tukeminen (B7-7040).
For the Commission, while not defining "non-significant" (ie, the type of action that can be implemented without the prior adoption of a legal base), the Court did make it clear that a small amount of money or a short duration are not, per se, sufficient criteria.
Tuomioistuin ei määritellyt "vähämerkityksistä" toimintaa (ts. toimintaa, joka voidaan toteuttaa ilman edeltävää oikeusperustan antamista), mutta se selvitti komissiolle, että vähäinen rahamäärä tai lyhyt kesto eivät sinällään ole riittäviä perusteita.
The Commission's review thus concerned both small budget headings without a legal base and budget headings for which the legal base had been proposed but not yet adopted.
Näin ollen komissio tarkasteli sekä pieniä budjettikohtia, joilla ei ollut oikeusperustaa, että budjettikohtia, joille oli ehdotettu muttei vielä hyväksytty oikeusperustaa.
Furthermore, the Commission was in contact with the budgetary authority with regard to the 1999 EU budget and the new Interinstitutional Agreement and in this context looked forward to reaching an agreement between the institutions to define the meaning of "nonsignificant". significant".
Komissio oli lisäksi yhteydessä budjettivallan käyttäjään EU:n vuoden 1999 budjetin ja uuden toimielinten välisen sopimuksen osalta. Tässä yhteydessä se pyrki pääsemään toimielinten väliseen sopimukseen "vähämerkityksisen" toiminnan määritelmästä.
[Following the Forum, by the end of July 1998, the Commission had fully or partially unblocked 83 out of 100 budget headings temporarily suspended as a result of the ECJ ruling.
[Foorumin jälkeen heinäkuun 1998 loppuun mennessä komissio oli vapauttanut täysin tai osittain 83 budjettikohtaa niistä sadasta, jotka jäädytettiin väliaikaisesti EYThn tuomion tuloksena.
The Commission stated that most of the funding still suspended (worth some ECU 55 million) could be cleared once pending legislation was adopted by the Council and European Parliament.
Komissio totesi, että suurin osa edelleen jäädytettynä olevasta rahoituksesta (arvoltaan noin 55 miljoonaa ecua) voidaan vapauttaa, kunhan neuvostoja Euroopan parlamentti hyväksyvät ehdolla olevan lainsäädännön.