natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The issue has been thrown into sharp focus by phenomena such as: global economic competition; the emergence of the information society; the increasing entry of women into the labour market; the persistence of long-term unemployment; the ageing of society; an increasing inequality in the distribution of income; and the growing exclusion of some groups from the mainstream of society.
Asia on tullut voimakkaasti esiin esimerkiksi seuraavien ilmiöiden johdosta: taloudellisen kilpailun globalisoituminen, tietoyhteiskunnan kehittyminen, naisten lisääntyvä määrä työmarkkinoilla, pitkäaikaistyöttömyyden pysyvyys, yhteiskunnan ikääntyminen, tulojen epätasapuolinen jakautuminen sekä joidenkin ryhmien jääminen yhä enenevässä määrin yhteiskunnan valtavirran ulkopuolelle.
At the same time, in Europe, more stability-oriented economic policies seem to be generating greater confidence in sustainable growth, the labour market is adjusting and new forms of jobs, new products and new sectors are emerging.
Samalla Euroopassa vakauteen pyrkivä talouspolitiikka näyttää luovan suurempaa luottamusta kestävään kasvuun, työmarkkinat mukautuvat ja uudenlaisia töitä, uusia tuotteita ja uusia sektoreita syntyy.
The traditional concepts of work no longer mean what they did and new multiple patterns of work are emerging.
Perinteiset käsitykset työstä eivät enää pidä paikkaansa, ja uusia moninaisia työn malleja syntyy.
In the debate over the future development of work, these trends provide arguments both for those who claim that "the end of work" is approaching or that "full employment" is still on the agenda.
Keskusteluissa tulevaisuuden työmaailmasta nämä suuntaukset tukivat sekä niitä väitteitä, joiden mukaan työn loppuminen lähestyy, ja niitä, joiden mukaan täystyöllisyys on edelleen mahdollista.
The future world of work is at the heart of the question of how sustainable the "European social model" will prove to be in the years to come.
Tulevaisuuden työmaailma on keskeinen tekijä pohdittaessa, miten kestäväksi eurooppalainen yhteiskuntamalli osoittautuu tulevina vuosina.
At the same time, the EU will enlarge to include new Member States. Key questions in the current debate include:
Kyseiset vuodet ovat täynnä muutoksia, kun EU:n jäsenvaltiot integroituvat
• Are the policies currently available to combat unemployment and social exclusion effective ways of getting jobless people back to work and filling the "gender gap"?
talous-ja rahaliittoon ja ottavat käyttöön yhteisen valuutan ja (Amsterdamin sopimuksen uuden työllisyyttä koskevan osaston mukaan) pyrkivät kohti kansallisten työllisyyspolitiikkojen yhdenmukaisuutta.
• Are there conceivable additional tools to combat exclusion?
Nykyisen keskustelun tärkeimpiä kysymyksiä ovat seuraavat:
The issues set out in the background paper - summarised above - served as the basic agenda for discussions in the parallel session.
Taustamateriaalissa esitetyt - edellä tiivistetyt - aiheet toimivat perustana rinnakkaisistunnossa käydyille keskusteluille.
While some participants stepped outside the agenda, others answered questions posed in the paper or provided valuable illustrations of problems and good practices.
Jotkut osallistujat käsittelivät muitakin aiheita mutta toiset taas vastasivat taustamateriaalissa esitettyihin kysymyksiin tai antoivat hyödyllisiä vastauksia ongelmiin ja esittelivät hyviä toimintatapoja.
Participants repeatedly invoked their experience of the "European social model" and referred to what was seen as a common challenge: how to recreate, or indeed create, opportunity and security in an unfamiliar world.
Osallistujat toivat toistuvasti esiin kokemuksia eurooppalaisesta yhteiskuntamallista ja viittasivat yhteiseen haasteeseen: miten luoda mahdollisuuksia ja turvallisuutta maailmaan, jota ei vielä tunneta.
Karl-Johan Lönnroth of DG V underlined that both the quantity and the quality of employment had to be addressed within the European employment strategy.
Karl-Johan Lönnroth pääosastosta V korosti, että sekä työllisyyden määrään että laatuun on kiinnitettävä huomiota Euroopan työllisyysstrategiassa.
The Member States had, in the Amsterdam Treaty and the 1964 International Labour Organisation Convention No 122 on employment policy, committed themselves to pursue policies aimed at full employment, and the process decided on at the Luxembourg Employment Summit had injected the employment strategy with more dynamic elements.
Jäsenvaltiot ovat sitoutuneet Amsterdamin sopimuksen ja vuonna 1964 tehdyn Kansainvälisen työjärjestön työllisyyspolitiikkaa käsittelevän yleissopimuksen nro 122 mukaisesti harjoittamaan täystyöllisyyteen tähtäävää politiikkaa, ja Luxemburgin työllisyyshuippukokouksessa sovitulla prosessilla työllisyysstrategiaan on istutettu dynaamisempia tekijöitä.
These include a focus on a high level of skills and competitiveness and the integration of economic and social policies based on the four "pillars" of the employment guidelines - employability, entrepreneurship, adaptability and equal opportunities.
Näitä ovat esimerkiksi huomion kiinnittäminen korkeatasoiseen ammattitaitoon ja kilpailukykyyn sekä työllisyyden suuntaviivojen neljään pilariin - työllistettävyyteen, yrittäjyyteen, sopeutumiskykyyn ja tasa-arvoon - perustuvan talous- ja sosiaalipolitiikan sisällyttäminen strategiaan.
Unemployment must be tackled and employment created.
Työttömyys on voitettava ja työpaikkoja on luotava.
Several participants - especially from networks of unemployed people and of antipoverty groups and organisations acting on behalf of people with disabilities - spoke feelingly about the difficulties of access to work (as, for example, in one case quoted where the local unemployment rate was 35%).
Useat osallistujat - erityisesti työttömien, köyhyyttä vastustavien ja vammaisten edustajat - puhuivat koskettavasti työnsaantiin liittyvistä vaikeuksista (yhdessä esimerkkitapauksessa paikallinen työttömyysaste oli 35 °/o).
Examples given of these difficulties included the prejudices against long-term unemployed people and the fact that, with unemployment so high across Europe, the claims of disabled people - even those with good educational qualifications and skills training - are often overlooked.
Työnsaantivaikeuksista annettuja esimerkkejä olivat ennakkoluulot pitkäaikaistyöttömiä kohtaan ja se, että kun työttömyysluvut ovat niin korkeat Euroopassa, vammaisten - myös hyvin koulutettujen ja ammattitaitoisten -hakemukset jätetään usein huomiotta.
Employability is a controversial principle.
Työllistettävyys on kiistanalainen periaate.
For example, many women have child-rearing and family skills that could give a very secure basis for paid employment - often having a headstart in matters of organisation, negotiation, communication and conflict resolution.
Monilla naisilla esimerkiksi on lasten-ja kodinhoitotaitoja, jotka voisivat antaa vankan perustan palkkatyölle; he ovat usein erittäin hyviä organisoimaan, neuvottelemaan, viestimään ja ratkaisemaan konflikteja.
These skills are needed more and more but, despite often having good educational qualifications, women still do not have access to anything apart from low-paid jobs.
Näitä taitoja tarvitaan yhä enemmän, mutta usein hyvästä koulutuksesta huolimatta naiset harvoin saavat muita kuin matalapalkkaisia töitä.
There are issues related to temporary and part-time work that have affected many more women than men, but they are now increasingly affecting both sexes.
Nämä aiheet liittyvät tilapäiseen ja osapäiväiseen työhön, joka aikaisemmin koski paljon useammin naisia kuin miehiä mutta joka nyt koskee enenevässä määrin molempia sukupuolia.
The testimony of many participants made it clear that they believed that the Member States were not doing enough to tackle the problem of access to work.
Monet osallistujat toivat puheenvuoroissaan selvästi ilmi, että heidän mielestään jäsenvaltiot eivät toimi riittävällä tavalla torjuakseen työnsaantiin liittyviä ongelmia.
Participants repeatedly called attention to "people who must not be written off'.
Osallistujat kehottivat toistuvasti kiinnittämään huomiota "ihmisiin, joita ei pidä unohtaa".
Evidence was presented of remarkable advances made by individuals experiencing protracted unemployment for example.
Puheenvuoroissa esitettiin todisteita esimerkiksi monien pitkäaikaistyöttömien saavuttamasta huomattavasta edistyksestä.
There is a need to raise skills, but also to prevent the quality of many jobs from deteriorating.
On tarvetta lisätä ammattitaitoa mutta myös ehkäistä monien työpaikkojen laadun huononemista.
Several participants saw a need for a more detailed understanding of how jobs are created and maintained in the SME and social economy sectors.
Useat osanottajat pitivät tarpeellisena syvällisempää ymmärtämystä työpaikkojen luomisesta ja säilyttämisestä pk-yrityksissä ja sosiaalitalouden alalla.
New forms of sustainable job creation and inclusion
Kestävän työpaikkojen luomisen uudet muodot ja syrjäytymisen torjuminen
Professor Carlo Borzaga of the University of Trento made a presentation to the Future world of work session examining the role of the "social economy"/"third sector" in opening up new sources of employment through local initiatives.
Professori Carlo Borzaga Trenton yliopistosta piti Tulevaisuuden työmaailma -istunnossa esitelmän, jossa tarkasteltiin sosiaalitalouden/kolmannen sektorin merkitystä uudenlaisten työllisyyslähteiden löytämisessä paikallisten aloitteiden kautta.
There is a steady increase in the demand for personal and community services - such as social services for weaker groups in society, services to families, cultural services and environmental protection - and an awareness that a large proportion of new jobs will have to be created in such services.
Henkilökohtaisten ja yhteisöllisten palveluiden - esimerkiksi yhteiskunnan heikommille ryhmille tarkoitettujen sosiaalipalveluiden, perhepalveluiden, kulttuuripalveluiden ja ympäristönsuojeluun liittyvien palveluiden - kysyntä kasvaa jatkuvasti samoin kuin tietoisuus siitä, että näitä palveluita varten on luotava suuri määrä uusia työpaikkoja.
However, the growth in the supply of these services is hampered by: the costs associated with their labour-intensive nature; the scarcity of public resources for the provision of new services; the difficulty of providing them on purely business principles; and the difficulty of innovating - ie, finding non-public and non-family ways of providing them.
Palveluiden tarjonnan lisääntymistä estävät kuitenkin seuraavat tekijät: palveluiden työvoimavaltaisuudesta johtuvat kustannukset, julkisten varojen vähäisyys uusien palveluiden tarjoamiseksi, vaikeus tarjota palveluita puhtaasti liiketoimintaperiaatteella ja innovaatioiden vaikeus eli vaikeus löytää muita palveluiden tarjoa mista poja kuin julkiset ja perheen sisäiset.
In order to increase the supply of the services in question, Professor Borzaga suggests that of three possible routes, two - increasing public supply and introducing more wage flexibility - are problematic for various reasons and are unfeasible in current circumstances or have been unsuccessful. This leaves the development of the role of the social economy, which has occurred in recent years, as the way ahead.
Kyseisen palveluiden tarjonnan lisäämiseksi professori Borzaga ehdottaa kolmea mahdollista tapaa, joista kaksi - julkisen tarjonnan ja palkkajoustojen lisääminen - ovat ongelmallisia useastakin syystä eikä niitä voida toteuttaa nykyisessä tilanteessa tai niiden kokeilut ovat epäonnistuneet Näin ollen eteen päin pääsemiseksi jäljelle jää sosiaalitalouden osuuden kehittäminen, mitä viimevuosina onkin tehty.
Such organisations, because of their specific characteristics, have increasingly been able to generate demand and supply new services at a lower cost than public institutions and traditional enterprises.
Sosiaalitalouden piirin kuuluvat järjestöt ovat erityisominaisuuksiensa ansiosta pystyneet enenevässä määrin luomaan kysyntää ja tarjoamaan uusia palveluita alhaisemmin kustannuksin kuin julkiset elimet ja perinteiset yritykset.
This has been especially true at local level.
Tämä on toiminut varsinkin paikallistasolla.
The social economy has made a significant contribution to the creation of new employment, but has not fulfilled its potential.
Sosiaalitalous on pystynyt merkittävällä tavalla luomaan uusia työpaikkoja, mutta ei ole täysin hyödyntänyt kaikkia mahdollisuuksiaan.
The capacity of organisations in the sector tends to be ignored and they are sometimes regarded with suspicion where they provide services traditionally supplied by the public sector.
Sektorin järjestöjen kapasiteetti jää usein huomiotta, ja niihin suhtaudutaan usein varauksellisesti, kun ne tarjoavat perinteisesti julkisen sektorin tarjoamia palveluita.
Another limiting factor is that the use made of social economy organisations by the public authorities tends to prioritise those areas of interest to the latter, rather than those of interest to the wider community.
Toinen rajoittava tekijä on se, että kun viranomaiset hyödyntävät sosiaalitalouden järjestöjä, ne asettavat etusijalle alat, joista on etua viranomaisille eikä niinkään laajemmin koko yhteiskunnalle.
The sector also suffers from problems of legal form, limited awareness of its role and few relationships with traditional enterprises.
Sektorilla on myös rasitteena oikeudelliseen muotoon liittyvät ongelmat, huono tietämys sen asemasta ja vähäiset suhteet perinteisiin yrityksiin.
However, despite these limitations, a number of innovative experiments are in progress, involving relationships with trade unions, partnerships with the public administration and collaboration with private firms.
Näistä rajoituksista huolimatta käynnissä on kuitenkin joukko innovatiivisia kokeilulta, joihin liittyy yhteistyötä ammattiyhdistysten, julkishallinnon ja yksityisten yritysten kanssa.
The European Community has made a major contribution to the development of social economy enterprises and of new forms of relationship between these and other partners.
Euroopan yhteisö on osallistunut merkittävästi sosiaalitalouden yritysten kehittämiseen ja auttanut luomaan uudenlaisia suhteita näiden ja muiden yhteistyökumppaneiden välille.
It has: supported innovative initiatives, especially in countries where social economy enterprises are not supported by local and national governments (eg Spain, Italy, Ireland); encouraged the exchange of experiences among countries and the development within social economy enterprises of a new culture (thanks to research) and greater awareness (thanks to training); and encouraged innovative forms of partnership between social economy enterprises and trade unions, public agencies and private firms.
Se on tukenut innovatiivisia aloitteita erityisesti maissa, joissa paikallishallinto tai hallitus ei tue sosiaalitalouden yrityksiä (esim. Espanjassa, Italiassa ja Irlannissa), kannustanut kokemustenvaihtoa maiden välillä, kannustanut uudenlaista kulttuuria (tutkimuksen kautta) ja tietämyksen lisäämistä (koulutuksen kautta) sosiaalitalouden yritysten sisällä sekä rohkaissut luomaan innovatiivisia kumppanuussuhteita sosiaalitalouden yritysten sekä ammattiliittojen, viranomaisten että yksityisten yritysten välille.
In all these areas, a growing presence of social economy enterprises is already visible, and they seem to enjoy advantages not dissimilar from those seen in social services.
On laajennettava sosiaalitalouden yritysten toimintaa nykyisten toiminta-alojen (pääasiassa sosiaalipalveluiden) lisäksi uusille aloille, kuten kulttuuripalveluihin, vapaa-ajan palveluihin, ympäristönsuojeluun sekä ylläpitoon.
The role of the European Community should therefore be strengthened in the following areas: • more decisive action - such as research, seminars, debates - to convince those concerned to overcome their diffidence and foster forms of partnership.
nähtävissä, ja niillä vaikuttaa olevan etuja, jotka eivät poikkea sosiaalipalveluiden eduista.
In particular, the idea of a specific "workers' statute" for the social economy should be examined with trade unions and representatives of the sector.
Vaikka tällaisista toimista huolehtivat yleensä pääasiassa hallitus, paikallisviranomaiset ja työmarkkinaosapuolet, niillä ei vaikuta olevan mitään yleiskuvaa ilmiöstä ja sen ongelmista, ja ne pyrkivät etusijassa hillitsemään julkisia menoja.
The aim would be to prevent the growth of a secondary labour market, while taking account of the specific ethical motivation of these workers;
Euroopan yhteisön toimintaa pitäisi tämän vuoksi vahvistaa seuraavilla aloilla ja olisi
• action to harmonise national legislation, especially for more production-oriented social economy organisations.
• toteutettava päättäväisemmin esimerkiksi tutkimustoimia ja järjestettävä seminaareja ja keskusteluja, jotta asiaan liittyvät osapuolet saataisiin unohtamaan epäluulonsa ja edistämään erilaisia yhteistyömuotoja; ammattiyhdistysten ja alan edustajien kanssa olisi pohdittava ajatusta erityisistä työntekijöitä koskevista säännöistä sosiaalitaloudessa; tavoitteena olisi estää toissijaisten työmarkkinoiden kasvu ja ottaa samalla huomioon työntekijöiden erityinen eettinen motivaatio,
The existing proposals for European-level regulations covering cooperatives and associations should be re-examined in the light of new developments in these organisational forms;
• yhdenmukaistettava kansallista lainsäädäntöä varsinkin tuotantokeskeisempien sosiaalitalouden yritysten osalta; nykyisiä ehdotuksia Euroopan laajuisiksi asetuksiksi, jotka kattavat osuuskunnat ja yhdistykset, olisi tarkasteltava uudelleen näissä organisaatiomuodoissa tapahtuneen kehityksen vuoksi,
• European-level regulation of relationships with the public authorities in non-market situations, aimed at safeguarding not only competition among different suppliers but also the specific features and autonomy of these organisations, and at encouraging joint action by public agencies and social economy enterprises;
• säänneltävä Euroopan tasolla suhteista viranomaisin muissa kuin markkinatilanteissa; lainsäädännön tarkoituksena olisi turvata kilpailu eri palveluiden tarjoajien välillä mutta myös näiden organisaatioiden erityispiirteet ja itsenäisyys sekä kannustaa viranomaisia ja sosiaalitalouden yrityksiä yhteistoimiin,
• boosting economic support for more innovative schemes and encouraging the exchange of experiences among countries through, for example, the creation of special funds on which organisations and the most innovative schemes can draw;
• lisättävä taloudellista tukea innovatiivisemmille järjestelyille ja kannustettava maidenvälistä kokemustenvaihtoa esimerkiksi luomalla erityisrahastoja, joista organisaatioita ja innovatiivisia järjestelyitä voidaan tukea,
• supporting a tax reduction for the private consumption of social services (to reduce costs and prices) and a cut in the social security costs for the workers employed (as proposed in the 1993 White Paper on growth, competitiveness and employment).
• tuettava sosiaalipalveluiden yksityiskäyttöä koskevia veronalennuksia (kustannusten ja hintojen alentamiseksi) ja leikattava työntekijöiden sosiaaliturvamaksuja (kuten vuonna 1993 julkaistussa kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevassa valkoisessa kirjassa ehdotettiin).
Contributors voiced great concern about the need for balancing measures to improve the capabilities of unemployed people with measures to provide more jobs.
Puhujat toivat voimakkaasti esiin tarpeen saada aikaan tasapaino työttömien ammattitaitoa parantavien toimenpiteiden ja lisää työpaikkoja luovien toimenpiteiden välille.
This cannot be divorced from the question of tracking and explaining trends not just in unemployment, but also in employment.
Tätä ei voida käsitellä erikseen siitä, että työttömyyteen ja työllisyyteen vaikuttavat suuntaukset on löydettävä ja ymmärrettävä.
If both aspects are not examined, momentum is lost in developing employment strategy.
Mikäli molempia näkökulmia ei tarkastella, työllisyysstrategian kehittäminen hidastuu.
The goals of expanding employment and of reducing and eliminating poverty must also be more closely linked.
Työllisyyden lisäämistä sekä köyhyyden vähentämistä ja poistamista koskevat tavoitteet on myös liitettävä tiiviimmin yhteen.
The mood of many participants from areas where work is scarce was one of resignation or cynicism, and of individuals being caught up in enveloping developments: "Once you are in the river, you can't change the current.
Sellaisilta aloilta tulevat osallistujat, joilla työpaikkoja on vain vähän tarjolla, suhtautuivat asiaan varsin varauksellisesti tai kyynisesti ja pitivät ihmisiä olosuhteiden uhrina.
You can only swim," as a Romanian contributor put it.
"Kun joudut jokeen, et voi vaihtaa virran suuntaa; voit vain uida", kuten eräs romanialainen osallistuja asian ilmaisi.
Nonetheless, Giampiero Alhadeff of Solidar welcomed the Amsterdam Treaty as making a fresh start in tackling unemployment.
Giampiero Alhadeff Solidarjärjestöstä katsoi kuitenkin Amsterdamin sopimuksen tuovan "tuoretta verta" työttömyyden vastaiseen kamppailuun.
Wim Van Velzen, the chair, underlined that the problem is not just employability, but the fact that there are too few jobs.
Puheenjohtaja Wim Van Velzen korosti, että ongelmana ei ole ainoastaan työllistettävyys vaan se, että työpaikkoja on liian vähän.
There are no jobs for the great majority of unemployed people, and research indicates that skills are not an issue in six out of 10 cases of unemployment.
Suurimmalle osalle työttömistä ei ole työpaikkoja, ja tutkimus osoittaa, että kuudessa kymmenestä työttömyystapauksesta ammattitaito ei ole ratkaiseva tekijä.
Some people no longer believe that jobs are likely to be found.
Jotkut ovat jo menettänee uskonsa siihen, että työtä löytyisi.
Several contributors remarked that the solutions on offer were far smaller in scale than the problems faced.
Useat puhujat huomauttivat, että tarjolla olevat ratkaisut ovat eri mittakaavassa kuin ongelmat.
There is often not much more than a token acknowledgement of what has to be done.
Usein lähinnä vain symbolisesti myönnetään, mitä olisi tehtävä.
One participant took the rapporteur aside and said that part of the problem was transparency: she claimed that the social partners and the Commission were engaged in semantic exercises to conceal the real increases in unemployment, exclusion and poverty.
Aihe tuli esiin keskustelussa, jossa käsiteltiin työttömyyden suuntauksia, työllisyyden laimeaa kehitystä ja työelämän ulkopuolelle alle 60-vuotiaina ja jopa alle 50-vuotiaina jäävien määrän tasaista kasvua.
The true seriousness of the long-term situation was being underestimated.
Yksi osallistujista totesi esittelijälle yksityisesti, että osa ongelmasta liittyy
the views of their constituents and interest groups.
avoimuuteen; hän väitti, että työmarkkinaosapuolet ja komissio keskittyvät semanttiseen saivarteluun kätkeäkseen työttömyyden, syrjäytymisen ja köyhyyden todellisen lisääntymisen.
A number of the participants affirmed their commitment to improving the European civil dialogue.
Jotkut osallistujat vahvistivat sitoumuksensa parantaa kansalaisjärjestöjen ja toimielinten vuoropuhelua.
The session saw a variety of general and specific exchanges about the European social model.
Istunnossa tuotiin esiin erilaisia yleisiä ja erityisiä muutoksia eurooppalaiseen yhteiskuntamalliin.
It was felt that the reasons why this model came into being, while often alluded to, are rarely explained to the younger generations.
Yleisesti oltiin sitä mieltä, että mallin syntymiseen vaikuttaneita syitä harvoin selitetään nuoremmille sukupolville, vaikka niihin viitataankin usein.
The model's importance cropped up in a number of references to the minimum wage, working conditions and working hours, as well as wider social conditions.
Mallin merkitys putkahti esiin monissa viittauksissa minimipalkkaan, työoloihin ja työaikoihin sekä laajemmin sosiaalisiin olosuhteisiin.