natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Through a joint United Nations Statistical Office/Eurostat working party. Eurostat and representatives of the Member States were closely involved in the third revision of the International Standard Industrial Classification of All Economic Activities (ISIC Rev. 3), which was adopted by the United Nations Statistical Commission in February 1989.
Yhdistyneiden kansakuntien tilastotoimiston ja Eurostatin yhteisen työryhmän kautta Eurostat ja jäsenvaltioiden edustajat olivat kiinteästi mukana tekemässä kaikkien taloudellisten toimintojen kansainvälisen toimialaluokitusstandardin kolmatta versiota (ISIC Rev. 3). jonka Yhdistyneiden kansakuntien tilastokomissio hyväksyi helmikuussa 1989.
Subsequently, a working party made up of Eurostat and representatives of the Member States developed a revised version of NACE 1970, NACE Rev. 1.
Myöhemmin Eurostatin ja jäsenvaltioiden edustajista koottu työryhmä laati NACE 1970:n tarkistetun version NACE Rev. l:n.
Starting from the structure of ISIC Rev. 3, sufficient detail was added to reflect the more important activities of the Member States that were inadequately represented in ISIC.
ISIC Rev. 3:n rakennetta tehtiin yksityiskohtaisemmaksi kuvastamaan paremmin jäsenvaltioiden tärkeimpiä toimintoja, jotka olivat riittämättömästi edustettuja lSIC:ssä.
Special features of national classifications were introduced in this process.
Kansallisten luokitusten erityispiirteitä sisällytettiin luokitukseen tässä vaiheessa.
Because NACE Rev. 1 reflects national structures, it features not only the activities that are important in all Member States, but also those that are important in some countries and unimportant in others.
Koska NACE Rev. 1 heijastaa kansallisia rakenteita, siihen ei sisälly ainoastaan sellaisia toimintoja, jotka ovat tärkeitä kaikissa jäsenvaltioissa, vaan myös sellaisia, jotka ovat tärkeitä joissakin maissa ja merkityksettömiä toisissa.
The views of the relevant trade associations were taken into account at this stage.
Tässä vaiheessa otettiin huomioon asiaankuuluvien kaupan alan järjestöjen mielipiteet.
This has resulted in a considerable expansion of headings in NACE Rev. 1 compared with ISIC.
Tämä on johtanut nimikkeiden määrän huomattavaan lisääntymiseen NACE Rev. l:ssä verrattuna ISIC:iin.
As businesses will play a key role in the operation of the single market and will expect the system to produce data relevant to their needs, one objective in developing the classification was to embody sufficient headings to meet the needs of business, though aiming not to overburdening it with excessive detail.
Koska liikeyrityksillä on merkittävä osa yhtenäismarkkinoiden toiminnassa ja ne odottavat järjestelmän tuottavan niiden tarpeiden mukaista tietoa, yksi päämäärä luokituksen kehittämisessä oli luoda riittävästi nimikkeitä elinkeinoelämän tarpeisiin, vaikka samalla pyrittiin välttämään luokituksen kuormittamista liiallisella yksityiskohtaisuudella.
As with the development of ISIC. an important consideration was to give sufficient prominence to those activities that are likely to increase in importance (for example, computer related activities) and to recognize that certain activities are of declining importance (for example, some extractive industries).
Samoin kuin ISIC:n kehitystyössä pidettiin tärkeänä tuoda riittävästi esille niitä toimintoja, joiden merkitys tulee luultavasti lisääntymään (esim. tietokoneisiin liittyvät toiminnot), ja ottaa huomioon se, että eräiden toimintojen merkitys on vähenemässä (esim. eräät kaivostoiminnan alat).
Structure of NACE Rev. 1
NACE Rev. l:n rakenne
ISIC Rev. 3
Perusta ISIC Rev. 3:ssa
The revision work began in 1986 when Eurostat established a working party of Member States to embark on the project.
Tarkistustyö alkoi 1986. kun Eurostat perusti jäsenvaltioiden edustajista kootun työryhmän aloittamaan hankkeen.
The first task was to establish how far the revised NACE could be harmonized with ISIC Rev. 3.
Ensimmäisenä tehtävänä oli tutkia, kuinka pitkälle tarkistettu NACE voitaisiin harmonisoida ISIC Rev. 3:n kanssa.
The options considered ranged from the complete adoption of ISIC Rev. 3 without any changes to a further disaggregation to a fifth and sixth level.
Tutkitut vaihtoehdot vaihtelivat ISIC Rev. 3:n ottamisesta käyttöön sellaisenaan luokituksen jakamiseen edelleen viidennelle ja kuudennelle tasolle.
It was soon evident that large parts of ISIC Rev. 3 were insufficiently disaggregated to represent and monitor European national economies and that further disaggregation was necessary.
Nopeasti kävi ilmi. että suuri osa ISIC Rev. 3:a oli jaettu riittämättömästi kuvaamaan ja seuraamaan Euroopan kansantalouksia ja että pidemmälle menevä jako oli tarpeen.
On the other hand, if a fifth- or sixth-digit classification were to have been adopted at European level and Member States wanted greater detail in their national classifications, this would have led to seven- or eight-digit codes in those national classifications.
Toisaalta, mikäli Euroopan tasolla olisi otettu käyttöön viisi- tai kuusinumeroinen luokitus ja jäsenvaltiot olisivat halunneet tarkemman jaottelun kansallisiin luokituksiinsa, tämä olisi johtanut seitsemän- tai kahdeksannumeroisiin koodeihin kansallisissa luokituksissa.
The outcome was that the working party adopted a compromise and the following are the main features of the classification:
Lopputuloksena työryhmä päätyi kompromissiin, jonka seurauksena luokittelun pääpiirteet ovat seuraavat:
(c) the second level of ISIC Rev. 3 (divisions) is included in NACE Rev. 1 without any changes:
ISIC Rev. 3:n ylin taso on ilmaistu NACE Rev. 1 :ssä aakkoskoodina A - Q ja se on joillakin alueilla jaettu edelleen välitasoihin. jotka merkitään kaksikirjaimisilla aakkoskoodeilla.
Part one - Introduction
ISIC Rev, 3:n toinen taso. kaksinumerotaso. sisältyy muuttamattomana NACE Rev. 1 :ecn.
(d) the third and fourth levels (groups and classes) are subdivided to reflect European needs, each 3- or 4-digit item in NACE Rev. 1 being capable of being aggregated to the 3- or 4-digit levels of ISIC Rev. 3 from which they have been derived.
Kolmas ja neljäs taso (kolminumerotaso ja nelinumerotaso) on jaettu edelleen eurooppalaisten tarpeiden mukaisesti siten, että kaikki NACE Rev. l:n kolmi- tai nelinumeroiset nimikkeet voidaan aggregoidu ISIC Rev. 3:n kolmi- tai nelinumeroisille tasoille, joilta ne on johdettu.
To emphasize the differences in the coding systems, NACE Rev. 1 codes include a full stop between the second and third digit.
Koodijärjestelmien erojen selventämiseksi NACE Rev. l:n koodeissa on piste toisen ja kolmannen numeron välissä.
Also, in ISIC Rev. 3 the digit «9» always signifies «other», whereas in NACE Rev. 1, «9» is used in the same way as any other digit, in order to provide for more subdivisions.
Tämän lisäksi ISIC Rev. 3:ssa numero 9 merkitsee aina luokkaa "muu", kun taas NACE Rev. I:ssä numeroa 9 käytetään samoin kuin mitä tahansa muuta numeroa, jotta saataisiin enemmän alajakoja.
Adjustments to meet European Union needs
Muutokset Euroopan unionin tarpeiden mukaiseksi
The working party devoted some time to discussing the disaggregation of the third and fourth levels of NACE Rev. 1 and eventually emerged with the following compromise, which may be regarded as a European version of ISIC Rev. 3 which has been extensively enlarged.
Työryhmä selvitti NACE Rev. l:n kolmannen ja neljännen tason jakamista edelleen ja päätyi lopulta seuraavaan kompromissiin, jota voidaan pitää laajennetun ISIC Rev. 3:n eurooppalaisena versiona.
ISIC Rev. 3 and NACE
ISIC Rev. 3 ja NACE Rev. I
Sections
Pääluokkaa
Letters A to Q
Kirjaimet A - Q
Subsections5
Välitasoa5
2-digit alphabetical codes
2-kirjaiminen aakkoskoodi
Divisions
2-numerotasoa
2-digit codes (01 to 99)
2-numeroinen koodi 01-99
3-digit codes (01.1 to 99.0)
3-numeroinen koodi 01.1- 99.0
4-digit codes (01.11 to 99.00)
4-numeroinen koodi 01.11 -99.00
The working party regarded the ISIC Rev. 3 structure as too highly aggregated, particularly in Section G (Wholesale and retail trade; repair of motor vehicles, motorcycles and personal and household goods), but also in Section F (Construction) which the group considered to be too roughly structured from a European point of view.
Työryhmän mielestä ISIC Rev. 3:n rakenteessa oli liian vähän alaryhmiä erityisesti pääluokassa G (Tukku- ja vähittäiskauppa: moottoriajoneuvojen, moottoripyörien sekä henkilökohtaisten ja taloustavaroiden korjaus), mutta myös pääluokassa F (Rakentaminen), joka ryhmän mielestä oli liian karkearakenteinen eurooppalaiselta kannalta.
In manufacturing (Section D). the working party decided to increase the number of groups and classes.
Teollisuudessa (pääluokka D) ryhmä päätti lisätä kolmi-ja nelinumerotasojen lukumäärää.
Introduction of NACE Rev. 1 in the Member States of the European Union
NACE Rev. l:n käyttöönotto Euroopan unionin jäsenvaltioissa
The European Commission had, from the outset, envisaged that the revised version of NACE 1970 should be used by all Member States as the classification for both the collection and presentation of statistics.
Euroopan komission aikomuksena oli alusta alkaen, että kaikki jäsenvaltiot käyttäisivät NACE 1970:n tarkistettua versiota sekä tilastojen keräämisen että niiden esittämisen luokituksena.
Only in this way could the appropriate statistical framework be established to support the politico-economic decisions to be taken at Community level in the context of the Single European Market.
Ainoastaan tällä tavoin voitaisiin saada aikaan tarkoituksenmukainen tilastollinen perusta Euroopan yhtenäismarkkinoita koskevien yhteisön tasolla tehtävien poliittistaloudellisten päätösten tueksi.
NACE 1970 had originally been conceived as meeting this requirement, but because Member States' national requirements differed so greatly it proved impossible for States to accept it as the common classification.
NACE 1970 laadittiin alunperin tähän tarkoitukseen, mutta koska jäsenvaltioiden kansalliset vaatimukset poikkesivat niin paljon toisistaan, jäsenvaltioiden oli mahdotonta hyväksyä se yhteiseksi luokitukseksi.
But, with the evolution of larger economic blocs and closer cooperation between them, priorities have changed.
Mutta laajempien taloudellisten yhteenliittymien kehittymisen ja niiden läheisemmän yhteistyön myötä asioiden tärkeysjärjestys on muuttunut.
Those involved became increasingly aware that in the context of the harmonization of economic and social policies it was essential to implement a common statistical classification for use within the Community.
Asiaan osalliset tulivat yhä tietoisimmiksi siitä, että talous- ja sosiaalipolitiikkojen harmonisoinnin yhteydessä oli välttämätöntä ottaa käyttöön yhteisön yhteinen tilastoluokitus.
Consequently the Member States and the Commission decided that NACE Rev. 1 should be introduced uniformly and at the same time in all Member States.
Tämän seurauksena jäsenvaltiot ja komissio päättivät, että NACE Rev. 1 on otettava käyttöön samanaikaisesti ja kauttaaltaan kaikissa jäsenvaltioissa.
The European Council of Ministers approved a Regulation on 9 October 1990.
Neuvosto antoi asiaa koskevan asetuksen 9 päivänä lokakuuta 1990.
The Regulation was published in the Official Journal of the European Communities No L 293 of 24.10.1990 as Regulation (EEC) No 3037/90.
Asetus julkaistiin 24. lokakuuta 1990 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä N:o L 293/33 asetuksena (ETY) N:o 3037/90.
The text of the Regulation can be found in Part Two of this publication.
Asetuksen teksti on tämän julkaisun osassa kaksi.
The BEA" Agreement also embodies a reference to NACE Rev. 1 which the EFTA countries are also required to adopt.
Myös ETA-sopimukseerf'sisältyy viittaus NACE Rev. Leen, joka myös EFTA-maiden on otettava käyttöön.
The Regulation made the use of NACE Rev. 1 obligatory from 1 January 1993.
Asetuksessa tehdään NACE Rev. l:n käyttö pakolliseksi 1 päivästä tammikuuta 1993 alkaen.
So far as implementation of the Regulation is concerned, Member States must use the classification in an unabridged form, but they have the option of using a different coding system and of adding further levels of disaggregation.
Jäsenvaltioiden on asetusta täytäntöönpantaessa käytettävä luokitusta lyhentämättömänä, mutta niillä on mahdollisuus käyttää erilaista koodijärjestelmää ja lisätä täydentäviä tasoja.
Only 16 of these are specifically indicated with a 2-digit alphabetical code.
Näistä ainoastaan 16 osoitetaan kaksikirjaimisella aakkoskoodilla.
The rest are embodied in the classification but not shown.
Muut sisältyvät luokitukseen, mutta niitä ei erikseen osoiteta.
For example: Section A contains Section AA even though the code is not shown.
Esimerkiksi pääluokassa A on välitaso AA. vaikka koodia ei ole merkitty.
European Economic Area: Cooperation between the European Union and Iceland, Liechtenstein and Norway.
Euroopan talousalue: Euroopan unionin ja Islannin, Liechtensteinin ja Norjan välinen yhteistyö.
The Committee met for the first time in February 1991.
Toimintojen kuvaaminen tuotteiden avulla
Any level of a classification of economic activities can generally be described in terms of the output of its characteristic goods or services.
Kaikki toimialaluokituksen tasot voidaan yleensä kuvata niille luonteenomaisten tavaroiden tai palvelujen tuotannon muodossa.
It is. however, always necessary to have regard to the description of the activity as, in some instances, it is the process or the raw materials used, rather than the product, by which the classification is defined.
Aina on kuitenkin tarpeen ottaa huomioon toiminnan kuvaus, koska joissakin tapauksissa tuotantoprosessi tai käytetyt raaka-aineet, ennemmin kuin tuote, määrittää luokituksen.
As a tool in the practical everyday statistical work, the European Community product classification (CPA)8 which is based on the elementary items of CPC of the United Nations' can be helpful in delineating the characteristic products of the individual activities.
Jokapäiväisessä käytännön tilastotyössä Euroopan yhteisön tuoteluokitus (CPA)P, joka perustuu Yhdistyneiden kansakuntien tuoteluokituksen (CPC)" peruskohtiin. voi olla avuksi hahmoteltaessa yksittäisten toimintojen luonteenomaisia tuotteita.
Market and non-market activities
Markkinatoiminnot ja markkinattomat toiminnot
In drawing up the structure of NACE Rev. 1 the distinction between market and non-market activities was no criterion, even though this had been the case in NACE 1970.
NACE Rev. l:n rakennetta laadittaessa ei ero markkina- ja markkinattomien toimintojen välillä ollut erottavana tekijänä toisin kuin NACE 1970:ä laadittaessa.
Although there are some classes in NACE Rev. 1 which are normally non-market (for example, certain classes of division 75), there are several other ones which define activities that are usually carried out both market and non-market.
Vaikka jotkin NACE Rev. l:n nelinumerotasoista ovat yleensä markkinattomia toimintoja (esim. eräät kaksinumerotaso 75:n nelinumerotasot), useat muut määrittävät toimintoja, jotka ovat sekä markkinallisia että markkinattomia.
Definitions and rules
Määritelmät ja luokitteluperusteet
An activity classification system is dependent on both the adoption of satisfactory descriptions of the respective activities and of the statistical units to which these activities are attributed.
Toimialaluokitus on riippuvainen sekä kunkin toiminnon että niiden tilastoyksiköiden, joihin kyseinen toiminto kuuluu, tyydyttävästä kuvauksesta.
Paragraph 35 to 54 give only a summary of the statistical units.
Kohdissa 35 - 54 on ainoastaan tiivistelmä tilastoyksiköistä.
For an exact description, see Part Three of the present publication.
Täsmällinen kuvaus on tämän julkaisun kolmannessa osassa.
Definitions of activities
Toimintojen määritelmät
An activity is said to take place when resources such as equipment, labour, manufacturing techniques, information networks or products are combined, leading to the creation of specific goods or services.
Toiminto koostuu voimavaroista kuten laitteistoista, työvoimasta, tuotantomenetelmistä, tietoverkoista ja tuotteista, jotka yhdessä myötävaikuttavat tiettyjen tavaroiden ja palvelujen tuotantoon.
An activity is characterized by an input of products (goods or services), a production process and an output of products.
Toimintoon kuuluvat tuotantopanokset (tavarat tai palvelut), tuotantoprosessi ja tuotokset.
In practice the majority of production units carry on activities of a mixed character.
Käytännössä suurin osa tuotantoyksiköiden toiminnoista on luonteeltaan monenkirjavaa.
The identification of a «principal activity» is necessary to allocate a unit to a particular NACE Rev. 1 heading.
'Pääasiallisen toiminnon' yksilöiminen on tarpeen yksikön sijoittamiseksi tiettyyn NACE Rev. l:n luokkaan.
The «principal activity» is identified by the «topdown» method (see Annex) as the activity which contributes most to the total value added of the entity under consideration.
Pääasiallinen toiminto yksilöidään vaiheittain pääluokasta tarkimmalle tasolle edeten (katso liitettä) siten, että se on toimintaa, jonka arvonlisäosuus on kyseisen kokonaisuuden suurin.
The principal activity so identified does not necessarily account for 50% or more of the entity's total value added.
Täten pääasiallinen toiminto ei välttämättä ole toimintoa, jonka osuus yksikön kokonaisarvonlisäyksestä on 50 prosenttia tai enemmän.
A «secondary activity» is any other activity of the entity that produces goods or services.
Sivutoiminto on yksikön mikä tahansa muu toiminta, joka tuottaa tavaroita tai palveluja.
Principal and secondary activities are generally carried out with the support of a number of ancillary activities, such as accounting, transportation, storage, purchasing, sales promotion, repair and maintenance, etc.
Pääasiallisiin toimintoihin ja sivutoimintoihin liittyy joukko niitä tukevia aputoimintoja kuten kirjanpito, kuljetus, varastointi, markkinointi, myynti, korjaukset, kunnossapito jne.
Thus, ancillary activities are those that exist solely to support the main productive activities of an entity by providing non-durable goods or services for the use of that entity.
Siten aputoiminnot ovat ainoastaan yksikön päätoimintoa tukevia toimintoja, jotka tarjoavat kulutustavaroita tai palveluja kyseisen yksikön käyttöön.
However, if the activities of the statistical unit and the corresponding ancillary activities (for example, a computing centre) are carried out in different geographical areas, it may be desirable to collect separate information on these units for the categories of data which have to be classified in terms of geographical area.
Jos tilastoyksikön toiminta ja vastaavat aputoiminnot (esim. tietokonekeskus) kuitenkin tapahtuvat eri maantieteellisillä alueilla, voi olla tarpeen kerätä erillisiä tietoja näistä yksiköistä niitä tietoja varten, jotka on luokiteltava maantieteellisen alueen mukaan.
An ancillary activity must satisfy the following conditions:
Aputoiminnon on täytettävä seuraavat ehdot:
(a) it serves only the unit or units referred to and its goods or services must not be sold on the market;
(a) se palvelee ainoastaan yksikköä tai yksikköjä, johon tai joihin se liittyy, ja sen tuottamat tavarat tai palvelut eivät ole liiketoimien kohteena markkinoilla;
(b) a comparable activity on a similar scale is performed in similar production units;
(b) samankaltaista toimintaa harjoitetaan vastaavassa laajuudessa vertailukelpoisissa tuotantoyksiköissä;
(c) it produces services or, in exceptional cases, non-durable goods which do not form part of the unit's end product;
(c) toiminta tuottaa palveluja tai poikkeuksellisissa tapauksissa kulutustavaroita, jotka eivät sisälly yksikön lopputuotteen kokoonpanoon;
(d) it contributes to the current costs of the unit itself, i.e. it does not generate gross fixed capital formation.
(d) toiminta osallistuu yksikön itsensä juokseviin kuluihin eli se ei johda kiinteän pääoman bruttomuodostukseen.
It should be noted that under the above definition the following are not to be regarded as ancillary activities:
On huomattava, että edellä olevan määritelmän mukaan seuraavia toimintoja ei saa pitää aputoimintoina:
(a) producing goods and services that are part of capital formation; for example, construction work for own account, which would be separately classified to construction if data are available:
(a) sellaisten tavaroiden ja palvelujen tuotanto, jotka osallistuvat pääoman muodostumiseen; esim. omaan lukuun suoritettavat rakennustyöt, jotka luokitellaan erikseen rakentamiseen, jos niistä on saatavilla tietoja;
(b) production, a significant part of which is sold commercially, even if much of it is consumed in connection with principal activities;
(b) sellainen tuotanto, josta pidetään merkittäviä määriä kaupan siitä huolimatta, että pääasiallinen toiminta kuluttaa siitä paljon;
(c) the production of goods which subsequently become an integral part of the output of the principal or secondary activity (for example, production of boxes by a department of an enterprise for packing its products);
(c) sellaisten tavaroiden tuotanto, joista tulee olennainen osa pääasiallisen toiminnan tai sivutoiminnan tuotantoa, esimerkiksi laatikoiden tuottaminen jossain yrityksen osassa sen tuotteiden pakkaamista varten;
(d) the production of energy (an integrated power station or coking plant), even though the whole output is consumed by the parent unit;
(d) energian tuotanto (yritykseen liitetty voimalaitos tai koksauslaitos) siitä huolimatta, käytetäänkö koko tuotanto emoyksikössä;
(e) the purchase of goods for resale in an unaltered state;
(e) tuotteiden osto niiden jällecnmyymiseksi muuttamattomana;
(f) research and development, as this activity does not provide a service that is consumed in the course of current production.
(f) tutkimus ja kehittäminen, kun tämä toiminta ei tuota palveluja, joita käytetään nykyisessä tuotannossa.
In all these cases, where separate data are available for these activities, separate units should be distinguished and they should be recognized as kind-of-activity units and classified according to their activity.
Jos näistä toiminnoista on saatavilla erillisiä tietoja, on niiden mukaisesti tehtävä ero erillisten yksiköiden välillä, joita tulee pitää toimialayksikköinä jotka luokitellaan niiden toimintojen mukaan.
A wide range of information is required to construct a complete statistical picture of industrial activity, but the organizational level at which it is feasible to assemble the information varies according to the type of data.
Jotta toimialasta saataisiin täydellinen tilastollinen esitys, tarvitaan erilaista tietoa, mutta organisatorinen taso. jolla tiedon kerääminen on käyttökelpoisinta. vaihtelee kerättävän tiedon mukaan.
For example, profits data for a company may be available only from one geographically central location in respect of several different locations, whereas product sales data may be available in respect of each of the separate locations.
Esimerkiksi yrityksen voittotiedot voivat olla saatavilla keskitetysti vain yhdestä maantieteellisesti keskeisestä paikasta usean eri paikan sijasta, kun taas tuotteiden myyntiä koskevat tiedot voivat olla saatavilla hajautetusti kustakin eri paikasta.
To observe and analyse the data satisfactorily, it is therefore necessary to define a family of statistical units.
Jotta tietoja voitaisiin tyydyttävästi tarkastella ja analysoida, on tarpeen määritellä joukko tilastoyksiköitä.
These form the building blocks for the allocation of the appropriate classification and in respect of which data can be collected.
Nämä muodostavat perustan oikean luokituksen löytämiseen ja tilastotietojen keräämiseen.
Different types of statistical units meet different needs, but each unit is a specific entity which is defined in such a way that it can be recognized and identified and not confused with any other unit.
Eri tilastoyksiköt vastaavat erilaisiin tarpeisiin siten, että kukin yksikkö on tietty kokonaisuus, joka on määritelty siten, että se voidaan tunnistaa ja identifioida eikä se sekoitu muihin tilastoyksiköihin.
It may be an identifiable legal or physical entity or, as, for example, in the case of the unit of homogeneous production, a statistical construct.
Tilastoyksikkö voi olla tunnistettavissa oleva oikeudellinen tai fyysinen kokonaisuus tai. kuten homogeenisen tuotatoyksikön tapauksessa, tilastollinen luomus.