natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The European Social Fund in Finland, 2007-2013
Euroopan sosiaalirahasto Suomessa 2007-2013
Finland’s ESF programme will support higher productivity in the workforce to ensure greater business competitiveness.
Ohjelmakaudella 2007-20013 Suomen ESR-ohjelma tukee elinkeinoelämän kilpailukykyä ja työllisyyttä.
While training and better ways of working will increase employment.
Työn tuottavuutta parannetaan koulutuksen sekä työorganisaatioiden ja työmarkkinoiden kehittämisen avulla.
The plan also supports the development of know-how, innovations and services, and promotes sustainable inclusion in the labour market.
ESR-ohjelma tukee myös osaamisen ja innovaatiotoiminnan kehittämistä sekä edistää kestävää työllistymistä ja torjuu syrjäytymistä työmarkkinoilta.
The European Social Fund in brief
Euroopan sosiaalirahasto lyhyesti
The European Social Fund, created in 1957, is the European Union’s main financial instrument for investing in people.
Vuonna 1957 perustettu Euroopan sosiaalirahasto on Euroopan unionin tärkein ihmisiin kohdistettujen investointien rahoitusväline.
It supports employment and helps people enhance their education and skills. This improves their job prospects.
ERS auttaa ihmisiä kehittämään osaamistaan ja työllistymään kouluttautumalla.
These are the ve priorities of ESF funding:
ESR-rahoituksen painopisteet ja tavoitteet ovat:
Helping workers and enterprises adapt to changing circumstances in the economy
Auttaa työntekijöitä ja yrityksiä sopeutumaan talouden muutoksiin
Enhancing access to employment and participation in the workforce
Parantaa työllistymisen mahdollisuuksia ja työmarkkinoilla pysymisen edellytyksiä
Improving training and skills, both for individuals, and through better education and training systems
Parantaa ihmisten koulutus- ja osaamistasoa sekä koulutusjärjestelmiä
Promoting partnerships between actors such as employers, trade unions and non-governmental organisations, for reform in the elds of employment and inclusion in the labour market
Tukee mm. työnantajien, ammattiyhdistysliikkeen ja kansalaisjärjestöjen kumppanuutta, mikä edistää työllistymistä ja työmarkkinoilla pysymistä
Reinforcing the social inclusion of disadvantaged people and combating discrimination in the labour market
Vahvistaa epäedullisessa asemassa olevien ihmisten sosiaalista osallisuutta ja torjuu syrjintää työmarkkinoilla.
Member States and regions devise their own ESF Operational Programmes in order to respond to the real needs‘on the ground’.
Jäsenvaltiot ja alueet laativat omat ESR-ohjelmansa, jotka vastaavat paikallisia tarpeita.
Over the period 2007-2013, the ESF spends over 10 billion euro per year across all Member States.
Kaikissa jäsenvaltioissa yhteensä käytettävä ESR-rahoitus on ohjelmakaudella 2007-2013 vuosittain yli 10 miljardia euroa.
This represents more than 10% of the European Union’s total budget.
Summa on yli 10 prosenttia Euroopan unionin koko budjetista.
%UROPEAN฀#OMMISSION
Euroopan komissio
The socio-economic and employment situation in Finland
Suomen sosioekonominen ja työllisyystilanne
The forest and metal industry sectors have been the most important part of the Finnish economy.
Metsä- ja metalliteollisuus ovat olleet Suomen talouden keskeiset toimialat.
During the 1990s, the IT industry saw fast growth, rst in mobile phone production and later in other information technology sectors.
Tietotekniikan toimiala kasvoi nopeasti 1990-luvulla, ensin matkapuhelintuotanto ja myöhemmin muut tietotekniikan alat.
Today, the country’s economic growth is rmly based on the development, marketing and export of a wider range of skills.
Nykyisin maan talouskasvu perustuu entistä laajempialaisen osaamisen kehittämiseen, kauppaan ja vientiin.
Education and training, combined with strong investment in research and development (R & D), are therefore crucial to Finland’s continued prosperity.
Suomen jatkuva menestys edellyttää tehostettua koulutusta ja kouluttautumista sekä voimakasta investointia tutkimukseen ja kehitykseen (T & K).
Since 1995, small and medium-sized enterprises have created more than 75% of the new jobs in Finland.
Pienet ja keskisuuret yritykset ovat luoneet yli 75 % Suomessa vuoden 1995 jälkeen syntyneistä uusista työpaikoista.
The challenge for companies now is increasingly to ‘internationalise’and take advantage of the global market place.
Kansainvälistyminen ja globaalien markkinoiden hyödyntäminen ovat yritystoiminnan keskeiset haasteet.
Although Finland’s current account surplus has been sound for the past ten years, GNP growth is set to slow to around 2% by 2010 and drop even further after that.
Vaikka Suomen vaihtotaseen ylijäämä on ollut vahva viimeiset kymmenen vuotta, odotetaan maan BKT:n kasvun hidastuvan noin 2 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä, ja laskevan edelleen sitä myöhempinä vuosina.
Smaller work input, owing in part to a rapidly ageing workforce, means economic growth will come to depend more and more on increased productivity.
Työvoiman nopean ikääntymisen vuoksi talouskasvu tulee perustumaan entistä enemmän työn tuottavuuden kasvuun.
The average working age is set to rise faster proportionally in Finland than in other European countries. By 2025, there will be 50% more 65-year-olds than at present.
Keskimääräinen työssäoloikä pitenee Suomessa suhteellisesti nopeammin kuin muissa Euroopan maissa, mutta vuoteen 2025 mennessä 65-vuotiaiden osuus työikäisistä on puolet nykyistä suurempi.
Finland must prepare for and properly manage these demographic changes and do so more urgently than its European neighbours.
Suomen on valmistauduttava eurooppalaisia naapurimaita nopeammin väestörakenteen muutoksiin, jotta sopeutuminen olisi hallittua.
Encouraging older workers to stay longer in jobs, and persuading young people to start their working careers earlier will be a means of combating an anticipated lack of labour force.
Ennustettua työvoimapulaa pyritään torjumaan kannustamalla vanhempia työntekijöitä pysymään pidempään työelämässä ja nuoria aloittamaan työuransa aikaisemmin.
Although this lack is anticipated, the problem of long-term unemployment still exists.
Vaikka näkyvissä on työvoimapula, on pitkäaikaistyöttömyys edelleen keskeinen ongelma.
Almost half the long-term jobless are aged over 50.
Lähes puolet pitkäaikaistyöttömistä on yli 50-vuotiaita.
The broader challenge is to address the high levels of structural unemployment.
Korkeaksi noussut rakenteellinen työttömyys on Suomessa laajakantoinen haaste.
Measures to help people in a lessfavourable position in the labour market have so far not been suficiently effective. ective.
Epäedullisessa asemassa työmarkkinoilla olevien auttamiseksi toteutetut toimet eivät ole toistaiseksi olleet riittävän tehokkaita.
As Finnish industrial production has diversified, there is a need to develop secondary schools, especially as regards vocational training.
Koska Suomen teollinen tuotanto on monipuolistunut, on välttämätöntä kehittää keskiasteen koulutusta ja eritoten ammatillista koulutusta.
Finland has set high targets to give at least vocational training to almost all the younger generation.
Suomi on ottanut tavoitteekseen antaa vähintään ammatillinen koulutus lähes koko nuorisoikäluokalle.
This high target, however, may lead to a high drop-out rate which should be tackled to prevent the problem of a lack of labour and unemployment occurring at the same time.
Koulunsa keskeyttäjien määrän kasvu on uhka, johon on löydettävä ratkaisu, ettei ongelmaksi muodostu samanaikainen työvoimapula ja työttömyys.
Elsewhere, sluggish productivity has been a problem in particular for the service sector, partly due to the lack of competition. So, in addition to a strong competition policy, measures are needed to improve the uptake of ICT technologies across all sectors, as well as public administration, so as to modernise and boost eficiency. ciency.
Etenkin palvelualojen ongelmaksi on muodostunut heikko tuottavuus, johon osasyyllinen on puutteellinen kilpailu. kilpailupolitiikan tehostamisen lisäksi on tuottavuuden parantamiseksi edistettävä uuden tieto- ja viestintäteknologian käyttöönottoa laajasti kaikilla elinkeinoelämän aloilla sekä julkishallinnossa.
Finland’s ESF priorities, 2007-2013
Suomen ESR-painopisteet 2007-2013 väestörakenteen muutoksiin, ja kasvattamaan näin kansainvälistä kasvupotentiaaliaan sekä kehitetään osaamis-, elinkeino - ja työvoimapalveluja ja innovaatiojärjestelmiä.
These schemes are complemented by measures to help small and medium-sized companies deal with changes in global trade, technology and demographics, thus helping them boost their international growth potential.
Koko Manner-Suomen kattavalla ESR-ohjelmalla pyritään parantamaan maan kilpailukykyä ja lisäämään työllisyyttä.
The ESF programme for continental Finland applies nationwide, excluding the Åland Islands, and aims to promote competitiveness while working to reduce high levels of structural unemployment.
Tässä työssä keskeisiä kehitysalueita ovat työelämäläheinen koulutus ja työvoimapalvelut.
Specific measures are being introduced or extended to help disadvantaged groups such as the disabled, migrants, and younger and older workers.
Nuorten koulutukseen ohjaaminen ja siinä tukeminen sekä elinikäisen oppimisen periaate aikuisväestössä lisäävät aktiivisuutta ja työllisyyttä.
The autonomous Åland Islands’separate ESF programme shares many of these goals, while addressing its shortage of qualified employees.
Uusilla erityistoimilla tuetaan epäedullisessa asemassa olevia työntekijäryhmiä kuten vajaakuntoisia ja vammaisia, maahanmuuttajia, nuoria ja ikääntyviä ja vähennetään rakenteellista työttömyyttä.
It will achieve the latter by upgrading skill levels among the local workforce to better meet the challenge of globalisation and helping to attract and better integrate foreign workers.
Ohjelma kohottaa paikallisen työvoiman ammattitaitotasoa vastaamaan globalisaation vaatimuksia. Lisäksi ohjelma tukee ulkomaalaisten työntekijöiden rekrytointia ja heidän kotouttamistaan.
To this end, Åland’s programme provides for counselling, training, work placements and job subsidies, while giving precedence to gender equality projects.
Ahvenanmaan ESR-ohjelma edistää mm. neuvontaa, koulutusta, työharjoittelua ja työllistämistukien käyttöä, ja se asettaa etusijalle sukupuolten tasa-arvoa työmarkkinoilla edistävät hankkeet.
In this respect, vocational training is a key development area, as are measures designed not only to help people back into work and training but also to help them stay there.
ESR-ohjelmalla autetaan lisäksi pk-yrityksiä sopeutumaan globaalin kaupan, teknologian ja
Supporting equal opportunities by fighting discrimination in education, training and access to jobs.
Varmistetaan yhtäläiset mahdollisuudet kaikille ehkäisemällä koulutukseen ja työpaikkojen saantiin liittyvää syrjintää.
Priority 1: Developing work organisations, the employed labour force and companies, and encouraging entrepreneurship
Painopiste 1 kehittää työorganisaatioita, työelämässä olevaa työvoimaa ja yrityksiä, sekä tukee yrittäjyyttä:
Priority 3: Development of know-how, innovation and services systems that promote the functioning of the labour market
Painopiste 3 kehittää osaamista, innovointitoimintaa ja palvelujärjestelmiä, joilla parannetaan työmarkkinoiden toimivuutta:
Helping companies, especially SMEs, to manage changes due to globalisation, technological development and an ageing workforce
Autetaan yrityksiä, ja etenkin pk-yrityksiä, sopeutumaan muutoksiin, jotka liittyvät globalisaatioon, teknologiseen kehitykseen ja työvoiman ikääntymiseen
Reinforcing the growth potential of SMEs in a sustainable way and with an international perspective
Kehitetään koulutusjärjestelmiä ja -tarjontaa vastaamaan paremmin työelämän tarpeita ja vaatimuksia
Matching education and training with the realities of working life: improving access to vocational training, especially for women
Vahvistetaan pk-yritysten potentiaalia kasvaa kestävästi ja kansainvälisesti
Supporting new entrepreneurship schemes
Tuetaan uusia yrittäjyysohjelmia
Giving job-seekers practical help for entering the workplace via better information and guidance.
Annetaan käytännön apua työhön siirtyville työnhakijoille paremman opastuksen ja tiedonvälityksen muodossa.
Promoting gender equality in the workplace.
Edistetään sukupuolten tasa-arvoa työmarkkinoilla.
Priority 4: Transnational and inter-regional ESF activities
Painopiste 4 tukee valtioiden ja alueiden välisiä ESR-toimenpiteitä:
Priority 2: Promoting access to employment and sustainable inclusion in the labour market, and preventing social exclusion
Painopiste 2 tukee työllistymistä ja työmarkkinoilla pysymistä, sekä torjuu sosiaalista syrjäytymistä:
Improving co-operation in employment, education and industrial policy by promoting labour immigration
Edistetään työperäistä maahanmuuttoa ja tehostetaan työllisyys-, koulutus- ja teollisuuspolitiikan yhteistyötä
Decreasing structural unemployment by training young people in key areas and promoting lifelong learning among those already in the labour market
Kartoitetaan parhaita käytäntöjä ja otetaan ne laajasti yleiseen käyttöön
Generating official and unofficial networks and developing the skills of experts.
Luodaan virallisia ja epävirallisia verkostoja ja kehitetään asiantuntijoiden osaamista.
Helping to ensure youngsters achieve academic goals, while reducing the numbers dropping out of education
Autetaan nuoria viemään loppuun opintonsa ja saavuttamaan tutkintotavoitteensa, sekä vähennetään koulutuksen keskeyttävien määrää
Priority axis
Painopistealue
National counterpart
Yhteisörahoitus
Community funding
Yhteensä
Financial plan for the European Social Fund in Finland (Åland not included) 2007-2013 (euro)
Työorganisaatioiden kehittäminen, yrittäjyyden tukeminen
Developing work organisations, encouraging entrepreneurship
Euroopan sosiaalirahaston rahoitussuunnitelma – Suomi (ilman Ahvenanmaata) 2007-2013 (euro)
Access to employment, preventing social exclusion
Työllistymisen ja työmarkkinoilla pysymisen edistäminen, sosiaalisen syrjäytymisen torjuminen
Developing know-how, innovation and services systems
Osaamisen, innovointitoiminnan ja palvelujärjestelmien kehittäminen
Transnational and inter-regional activities
Valtioiden väliset ja alueiden väliset toimet
Some earlier ESF projects in Finland, 2000-2006
Suomen ESR-hankkeita ohjelmakaudella 2000-2006
Some 60 000 to 80 000 enterprises will change ownership in Finland over the next few years due to the retirement of their owners.‘Passing on the Message’(‘Viestin Vaihto’) is one project that has helped SMEs to prepare for and manage generational change.
Lähivuosina noin 60 000 - 80 000 yritystä vaihtaa Suomessa omistajaa eläkkeelle jäämisten vuoksi.“Viestin Vaihto”on hanke, joka on johdattanut pk-yrityksiä hallittuun sukupolvenvaihdokseen.
A spring 2006 assessment by participating entrepreneurs spoke of the benefits of input from an outside expert and obtaining a ready-made plan for new generation change, thus smoothing and speeding up the entire process.
Keväällä 2006 tehdyssä arvioinnissa hankkeeseen osallistuneet yrittäjät kiittivät hanketta erityisesti siihen sisältyneestä ulkopuolisen asiantuntijan panoksesta ja valmiista sukupolvenvaihdoksen suunnitelmasta, joka nopeuttaa ja helpottaa omistajanvaihdosprosessia.
The‘Support Programme for On-the-job Learning in Basic Vocational Education’was launched to help match education and training to the needs of modern working life.
Ammatillisen peruskoulutuksen työssäoppiminen -tukiohjelman tavoitteena oli varmistaa, että koulutus vastaa työelämän uusia vaatimuksia.
The programme aimed at training on-the-job counsellors and setting up on-the-job learning development projects, while publishing information via electronic and printed bulletins.
Ohjelman tavoitteena oli kouluttaa työpaikkaohjaajia, käynnistää työssäoppimisen kehityshankkeita sekä julkaista tietoa sähköisillä ja painetuilla tiedotuslehdillä.
The programme has helped to show students whether they are in the right job, has given companies the rst pick of promising new employees, and has revolutionised the role of teachers by familiarising them with the practical aspects of working life.
Ohjelman avulla opiskelijat ovat voineet varmistua siitä, että he ovat valinneet oikeat opinnot ja yritykset ovat päässeet valitsemaan parhaat lupaavista, uusista työntekijöistä. Ohjelma mullisti myös opettajien roolin tutustuttamalla heidät työelämän käytäntöihin opettajien työelämäjaksojen avulla.
The long-term unemployed and people who have suffered from drug addiction are among the most dificult to help back into work.
Päihderiippuvuudesta kärsineet pitkäaikaistyöttömät ovat esimerkki ryhmästä, jota on vaikea auttaa takaisin työelämään.
This disadvantaged group was the focus of the‘Emmaus Byggretur’ project, carried out in the autonomous Åland Islands.
Tämä erityisryhmä oli Ahvenanmaalla toteutetun“Emmaus Byggretur”-hankkeen kohderyhmä.
In addition, the project aimed at improving the environment by recycling construction materials.
Hankkeessa tehtiin myös ympäristötyötä kierrättämällä rakennusmateriaaleja.
The idea was to employ former drug users to collect recyclable building material from construction sites, and to train them in how to repair and resell the material.
Hankkeessa työllistettiin entisiä päihteidenkäyttäjiä keräämään kierrätettävää rakennusmateriaalia rakennustyömailta, ja heidät koulutettiin korjaamaan ja myymään keräämänsä materiaali uuteen käyttöön.
In total, 15 new jobs have been created and the project is still ongoing.
Projekti jatkuu ja siinä on toistaiseksi luotu 15 uutta työpaikkaa.
Eligible regions 2007-2013
Tukikelpoiset alueet 2007-2013
ESF contacts
ESR:n yhteystiedot
In Finland
Suomessa
Työministeriö/Ministry of Labour PL 34/P O Box 34FIN-00023 Valtioneuvosto/FIN-00023 Government Finland Tel: + 358 1060 4001Fax: + 358 1060 49234 r a k e n n e r a has to t @ m o l . w w w . m o l . w w w . e s r .
Työministeriö/Ministry of Labour PL 34/P O Box 34FIN-00023 Valtioneuvosto/FIN-00023 Government Suomi/Finland Puh.: + 358 1060 4001Fax: + 358 1060 49234 r a k e n ne r a h a s t o t @ m o l . w w w . m o l . w w w . e s r .
In Brussels
Brysselissä
The level of ESF funding differs from one region to another depending on their relative wealth.
ESR-rahoitus vaihtelee alueittain niiden suhteellisen varallisuuden mukaan.
Eastern Finland is a phasing-in region with a GDP per head of less than 75% of the EU-15 average in the period 2000-2006, but of more than 75% of the EU-15 average in the period 2007-2013.
Itä-Suomi on phasing-in -alue, missä henkeä kohti laskettu BKT on alle 75 prosenttia EU-15:n keskiarvosta kaudella 2000-2006, mutta yli 75 prosenttia EU-15:n keskiarvosta kaudella 2007-2013
All the remaining Finnish regions are eligible under the
Kaikki muut Suomen alueet ovat tukikelpoisia alueellisen
Instrument for Pre-Accession Assistance
Liittymistä valmisteleva tukiväline
A new focus to EU assistance for enlargement
EU panostaa laajentumisapuun
Neither the European Commission nor any person acting on behalf of the Commission is responsible for the use which might be made of the following information.
Euroopan komissio tai sen puolesta toimivat henkilöt eivät vastaa tämän asiakirjan tietojen käytöstä.
More information on the European Union is available on the Internet (http://europa.eu).
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä Internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Information about the enlargement of the European Union can be found on the web siteof the Directorate General for Enlargement (http://europa.eu.int/comm/enlargement/).
Euroopan unionin laajentumisesta on tietoa laajentumisasioiden pääosaston sivuilla (http://ec.europa.eu/enlargement/).
Cataloguing data can be found at the end of this publication.European Commission, Directorate General for Enlargement, 2009.
Luettelointitiedot ovat julkaisun lopussa.Euroopan komissio, laajentumisasioiden pääosasto, 2009.
In response, the EU has provided many different forms of assistance – in money and in expertise – to coun -tries taqing on the tasq.
Tämän vuoksi EU on tarjonnut haasteisiin tarttuville maille monenlaista apua rahasta asiantuntemukseen.
European Union enlargement has always been a two-way process.
Euroopan unionin laajentuminen on aina ollut kaksitahoista.
New Member States benefit from belonging to this unique organisation – the world’s largest trading bloc and most advanced exercise in shared government.
Uudet jäsenvaltiot hyötyvät jäsenyydestään tässä ainutlaatuisessa järjestössä, joka muodostaa maailman suurimman kauppayhteisön ja jossa yhteistä hallinnointia on kehitetty pitkälle.
And the EU gains from extending itself into wider territories, welcoming new cultures, and linqing in to new marqets.
Myös EU hyötyy laajentuessaan suuremmalle alueelle, omaksuessaan uusia kulttuureja ja kytkeytyessään uusiin markkinoihin.
Since 2007, all the EU assistance to the countries now with a prospect of EU membership – Turqey and the Western Bal -qans – has been brought under a single heading, the Instrument for +re-Accession Assistance (I+A). This brings a new focus
Vuonna 2007 kaikki EU:n apu maille, jotka tähtäävät EU:n jäsenyyteen (Turkki ja Länsi-Balkan), koottiin yhteen, liittymistä valmistelevaan tukivälineeseen (IPA).
Over recent years this two-way process has taqen on an additional dimension as to EU assistance for enlargement.
Tällä tavoin EU:n laajentumisprosessiin antamaa apua voidaan hallinnoida tehokkaasti.
This booqlet offers a snapshot of what I+A is, why it was created, how it operates, and how it benefits both the EU and the countries currently seeqing to join it.
Tämä kaksitahoisuus on saanut viime vuosina lisäulottuvuutta, kun EU on aloittanut yhdentymisprosessin itärajoillaan sijaitsevien, nopeasti muuttuvien maiden kanssa.
the EU has begun to integrate countries from the rapidly-changing world on its eastern borders. Many candidate states have had to introduce major reforms – economic, political and social – to qualify for EU membership.
Monien ehdokasmaiden on täytynyt tehdä merkittäviä (taloudellisia, poliittisia ja yhteiskunnallisia) uudistuksia päästäkseen EU:n jäseniksi.
Reforms bring domestic benefits, but often require costly investments and pose short-term challenges for countries on the
Tässä esitteessä kerrotaan lyhyesti, mikä IPA on, miksi se on luotu, miten se toimii ja miten se hyödyttää sekä EU:ta että EU:n jäseniksi pyrkiviä maita.
“The crux of the matter in the EU’s enlargement process is that the political, economic and institutional reforms lead to results on the ground, in each and every country.
”EU:n laajentumisessa on ratkaisevaa, että poliittiset, taloudelliset ja institutionaaliset uudistukset kussakin maassa johtavat käytännön parannuksiin.
They have to deliver in this challenging process. But they are not alone.
Maiden on saatava tuloksia aikaan, mutta niitä ei jätetä yksin.
The EU stands by their side with political support, technical advice and substantial financial assistance to help them carry out these reforms.”
EU pysyy niiden rinnalla ja antaa poliittista tukea, neuvoja ja merkittävää taloudellista apua näitä uudistuksia varten.”
Enlargement Commissioner Olli Rehn, June 2007, on finalisation of the strategic planning of assistance under IPA
Laajentumisesta vastaava komissaari Olli Rehn kesäkuussa 2007 puhuessaan IPA:n kautta annettavan avun strategisesta suunnittelusta.
+A – Instrument for +re-Accession Assist -The projects it supports are geared to Iance – is the streamlined mechanism cre -bringing the candidates and potential can -ated by the EU to deliver aid efficiently didates into line with EU standards.to the Western Balqans and Turqey.
L hyödyttämään suoraan kansalaisia ja tuetaan hankkeita, joilla ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat saadaan EU:n normien tasolle.
Needs differ widely among the candidate coun-I+A came into effect at the start of 20072, tries – Turqey, Croatia and the former and is to provide nearly € EE.g billion to Yugoslav Republic of Macedonia – and the these countries in 2007–20E3.
annetaan tehokkaasti apua Länsi-Balka-nille ja Turkille. EU:n jäsenehdokasmaiden (Turkki, Kroatia ja entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia) ja mahdollisten ehdokasmaiden (Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Kosovo1, Montenegro ja Serbia) tarpeet ovat hyvin erilaisia.