natgillin/translations-raw huggingface dataset:
■ offering interactive public services to households and/or making them available at natural meeting­points for people
■ interaktiivisten julkisten palvelujen tarjoaminen kotitalouksille ja/tai niiden tuominen ihmisten tavallisiin kohtauspaikkoihin,
■ improving the internal efficiency and reducing the costs of the public sector while at the same time improving the quality of public services
■ julkisen sektorin sisäisen tehokkuuden parantaminen ja kustannusten vähentäminen parantamalla samanaikaisesti julkisten palvelujen laatua,
■ establishing an information infrastructure which will contribute to eco­nomic and social development
■ tietoinfrastruktuurin luominen, millä edistetään sosiaalista ja taloudellista kehitystä, tieto­ ja viestintätekniikan edistäminen pk­yrityksissä,
■ stimulating the development of products and services in the content, software and hardware industries.
■ tuotteiden ja palvelujen kehittämisen nopeuttaminen sisältö­, ohjelmisto­ja laitteistoteollisuudessa.
The adaptation of the public sector to the Information Society will have a considerable impact on the economy, social welfare and the democratic process.
Julkisen sektorin mukauttamisella tietoyhteiskuntaan on huomattava vaiku­tus talouteen, yhteiskunnan hyvinvointiin ja demokratian kehittymiseen.
Obstacles to be removed
Esteet, jotka on poistettava
A series of obstacles need to be removed in order to facilitate the introduc­tion of ICT in the public sector.
Tieto­ja viestintätekniikoiden käyttöönoton helpottamiseksi julkiselta sekto­rilta on poistettava joitakin esteitä.
Public administrations are not known as flexible and dynamic organisations and cultural, managerial and organisa­tional changes will be required.
Julkista hallintoa ei pidetä joustavana ja dynaamisena organisaationa, ja vaaditaan kulttuurisia, johtamiseen liittyviä ja organisatorisia muutoksia.
The process of change will depend upon governments acting to modernise and improve management and adminis­
Muutoskehitys riippuu hallituksista, jotka uu­denaikaistavat ja parantavat johtamis­ja hallintomenettelyjä.
Existing public sector information systems and databanks were often devel­oped without any thought to giving the general public easy access.
Monet olemassa olevat julkisen sektorin tietojärjestelmät ja tietopankit on kehitetty ajattelematta sitä, että ihmisten olisi helppo käyttää niitä.
This means that many of them will have to be restructured and re­engineered in order to be useful vehicles for disseminating information and providing new services for citizens and enterprises.
Tämän vuoksi monet näistä järjestelmistä on organisoitava ja suunniteltava uudel­leen, jotta ne olisivat käyttökelpoisia välineitä tiedon levittämiseen ja kansa­laisille ja yrityksille tarkoitettujen uusien palvelujen tuottamiseen.
The right to access public information has to be clarified, including the question of who will decide which kind of information is to be provided, to whom and at what cost.
Julkisten tietojen saantioikeus on selvitettävä, kuten myös se, kuka päättää millaisia tietoja tarjotaan, kenelle niitä tarjotaan ja millaisin kustannuksin.
In addition, uncertainty has to be removed about privacy and the degree of protection to be maintained.
Lisäksi yksityisyyttä koskeva epävarmuus on poistettava ja suojan taso säilytettävä.
Issues of copyright of public information also have to be dealt with.
Julkisten tietojen tekijänoikeuskysymykset on myös käsiteltävä.
If the full potential of ICT is to be realised, co­operation and integration within the public sector has to be increased and also between European, national, regional and local administrations.
Jos tieto­ ja viestintätekniikan kaikki mahdollisuudet halutaan toteuttaa, julkisen sektorin sisäistä sekä Euroopan tasolla, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla tehtävää yhteistyötä ja yhdentymistä on lisättävä.
Interoperability between infor­mation­systems has to be assured.
Tieto­järjestelmien välinen keskinäinen toimivuus on taattava.
ICT standardisation has to meet this challenge.
Tieto­ ja viestintä­tekniikan standardoinnin on vastattava tähän haasteeseen.
Finally, in the short term the lack of awareness among civil servants and budget constraints may slow down the entry of the public sector into the Information Society.
Lopuksi voidaan todeta, että lyhyellä aikavälillä viranomaisten tiedonpuute ja talousarviovelvoitteet voivat hidastaa julkisen sektorin siirtymistä tietoyhteis­kuntaan.
Actions to be undertaken
Toteutettavat toimenpiteet
EU­wide actions should be undertaken in four areas:
Euroopan unionin laajuisia toimia olisi toteutettava neljällä alalla:
■ raising the awareness of adminstrations of the potential of ICT and of its enabling forces
■ tietoisuuden lisääminen hallinnoissa tieto­ ja viestintätekniikan tarjoa­mista mahdollisuuksista,
■ co­ordinating policies relating to the Information Society and public services
■ tietoyhteiskuntaan ja julkisiin palveluihin liittyvien toimintaperiaatteiden yhteensovittaminen,
■ ICT­standardisation to enable trans­national interoperability between public sector information systems
■ tieto­ ja viestintätekniikan standardoiminen kansainvälisen yhteentoimi­vuuden mahdollistamiseksi julkisen sektorin tietojärjestelmien välillä,
■ legislation to give citizens access to public information while at the same time protecting privacy.
■ sellaisen lainsäädännön laatiminen, jolla taataan kansalaisille julkisten tietojen saanti ja joka suojaa yksityisyyttä.
Awareness-raising actions have to be stimulated further, in particular through EU-wide demonstration projects, training programmes for public managers and civil servants and strategic initiatives and programmes such as electronic commerce and tendering for the public sector, trans-national interchange of information between administrations, European Citizens Electronic Card and Citizens Information Systems.
oiden välinen hallintojen tiedonvaihto, Euroopan kansalaiskortti ja kansalaisten tietojärjestelmät.
An urgent need is to encourage Member States both to appoint an authority co-ordinating actions relating to the Information Society and public services, and to create an advisory body for debating strategic issues in this field.
Jäsenvaltioita on pikaisesti kannustettava nimittämään viranomainen, joka sovittaa yhteen tietoyhteiskuntaan ja julkisiin palveluihin liittyviä toimia, ja lisäksi luomaan neuvoa-antava elin, jossa voitaisiin keskustella alaan liittyvistä strategioista.
ICT-standardisation has to focus on the functional specifications of systems in order to assure interoperability between administrations and between them and the external world.
Tieto- ja viestintätekniikan standardoinnissa täytyy keskittyä järjestelmien toiminnallisiin määrityksiin, jotta voitaisiin taata niiden toimivuus hallintojen välillä ja hallinnon ja ulkomaailman välillä.
Standardisation will play an especially crucial role in stimulating applications for use in tele-medicine, transport and electronic commerce.
Standardoinnilla on erittäin keskeinen osa sovellusten käyttöönoton edistämisessä telelääketieteessä, liikenteessä ja sähköisessä kaupankäynnissä.
In the legislative area, a legal framework should be urgently developed which delivers full rights of access for citizens to public information.
Lainsäädännön alalla olisi pikaisesti luotava oikeudellinen kehys, joka antaa kansalaisille täydet julkisten tietojen saantioikeudet.
In addition, the concept of universal services has to be extended to the content of public information.
Lisäksi yleispalvelujen käsitettä on laajennettava niin, että se kattaa julkisten tietojen sisällön.
The obligations of public bodies and the relationship between public and private actors have to be defined.
Julkishallinon yksiköiden velvollisuudet ja julkisten ja yksityisten toimijoiden väliset suhteet on määriteltävä.
Public information may be a source of value added to private actors and a stimulus to the European content industry.
Julkiset tiedot voivat olla lisäarvon lähde yksityisille toimijoille ja kiihoke eurooppalaiselle sisältötuotannolle.
REPORT SUMMARY OF WORKING GROUP 4:
TYÖRYHMÄ 4:
Education, Training and Learning in the Information Society
Koulutus, ammatillinen valmennus ja oppiminen tietoyhteiskunnassa
The economic and social importance of Lifelong Learning
Elinikäisen oppimisen taloudellinen ja sosiaalinen merkitys
The Information Society will depend heavily on the Lifelong Learning infrastructure, both for its economic viability and its social resilience to the stresses induced by continuous change.
Tietoyhteiskunta on erittäin riippuvainen elinikäisen oppimisen periaattees­tansen taloudellisen elinkelpoisuuden ja jatkuvien muutosten aiheuttamien paineiden edellyttämän joustavuuden vuoksi.
Lifelong learning involves skills and knowledge of three kinds ':
Elinikäinen oppiminen sisältää kolmenlaisia taitoja ja tietoja:
■ general educational attainment: this refers to educational standards and knowledge which enable people to function effectively in a wide variety of economic and social contexts.
Tämä viittaa koulutusstandardeihin ja tietoon, joita ihmiset tarvitsevat toi­miakseen tehokkaasti erilaisissa taloudellisissa ja sosiaalisissa yhteyksissä; tietoyhteiskunnassa siihen sisältyvät tietotekniikka ja tietoverkkojen käyttö­taito.
In the Information Society, it includes IT and network literacy
■ Työssä tarvittavat erityistaidot
■ job­specific skills: these are skills that tend to be of value only to people doing particular jobs with particular employers
Nämä ovat taitoja, joita tarvitsevat vain ne ihmiset, jotka tekevät tiettyjä töitä tietyille työnantajille.
■ transferable vocational skills: these are skills relevant to particular jobs, which have uses in other jobs or with employers elsewhere.
Näitä taitoja tarvitaan joissakin erityisissä töissä; niitä voidaan kuitenkin käyttää muissakin töissä ja muidenkin työnantajien palveluksessa.
We must aim to create an Education, Training and Learning environment in which the contributions made by educational institutions, firms, home and other organisations build productively on each other to achieve Life Long Learning.
Tavoittena on oltava sellaisen ympäristön luominen koulutukselle, ammatil­liselle valmennukselle ja opiskelulle, jossa oppilaitokset, yritykset, koti ja muut organisaatiot vaikuttavat toisiinsa rakentavasti elinikäisen oppimisen periaatteen omaksumiseksi.
The potential role of Information and Communications Technolo­gies (ICT) in facilitating such development is significant.
Tietotekniikalla on merkittävä tehtävä tässä kehityksessä.
Significant innova­tive experiments have shown the potential of ICT to improve the learning process.
Merkittävät innovatiiviset kokeilut ovat osoittaneet tieto­ ja viestintätekniikan mahdollisuudet oppimisprosessin parantamisessa.
However, supporting sustainable change in our education systems will not be easy!
Kestä­vän muutoksen tukeminen koulutusjärjestelmissämme ei ole kuitenkaan helppoa!
IT in schools means changing schools
Tietotekniikka kouluissa merkitsee koulujen muuttumista
The debate about the Information Society often significantly underestimates the huge amount of effort, time and money needed to achieve necessary change across the whole education sector, especially in the compulsory school sector.
Tietoyhteiskunnasta käytävässä keskustelussa aliarvioidaan usein se valtava vaivannäön, ajan ja rahan määrä, joka tarvitaan koko koulutoimen ja erityisesti pakollisen koulun kattavan muutoksen toteuttamiseen.
It is hard to imagine how the school sector's practice is going to evolve rapidly enough to cope with the changing fabric of society and expectations of young people.
On vaikea kuvitella, että koulun käytännöt muuttuisivat tarpeeksi nopeasti vastatak­seen yhteiskunnan muuttumista ja nuorten ihmisten odotuksia.
1Cf Lifetime Learning, A consultation Document, UK Department for Education and Employment, HMSO 1995
Alueen laajuus ja muutosten perinteinen hitaus on ymmärrettävä sisältäpäin eikä
who are not part of the process.
ainoastaan prosessin ulkopuolelta tarkkailtuna.
Any Forum initiatives must rest firmly on actions rooted in 'real world' situations in communities across Europe.
Kaikkien tietoyhteiskunta­aloitteiden on perustuttava todellisen elämän tilanteisiin Euroopan eri puo­lilla sijaitsevissa yhteisöissä.
By comparison, Further and Higher Education institutions are well positioned to take advantage of new opportunities and are, on the whole, already making substantial changes to allow them to do it.
Jatkokoulutuksessa ja ylemmässä koulutuksessa ollaan sen sijaan valmiita hyödyntämään uuden tekniikan mahdollisuudet, ja yleisesti ottaen niissä toteutetaan jo suuria muutoksia mahdollisuuksien hyödyntämiseksi.
These institutions may well be the main drivers for change in the Learning Community environments and so it remains important to keep them inside the development loop for any initiatives in the future.
Nämä laitokset ovat muutoksen kärjessä oppimisyhteisöissä ja sen vuoksi on tärkeää, että niiden kehittäminen otetaan huomioon uusia aloitteita suun­niteltaessa tulevaisuudessa.
Enterprises as a place of instruction and learning must be recognised
Yritysten tehtävä kouluttajana ja oppimispaikkana on tunnus­tettava
As the White Paper 'Teaching and Learning: Towards The Learning Society' stresses, companies have an important role to play in the teaching and learning process, especially through alternating forms of training.
Kuten valkoisessa kirjassa Opettaminen ja oppiminen: Kohti kognitiivista yhteiskuntaa korostetaan, yrityksillä on tärkeä tehtävä opettamis­ ja oppi­misprosessissa, erityisesti vaihtoehtoisten kouluttautumismahdollisuuksien järjestämisessä.
Compa­nies, in particular SMEs, have to continuously detect and remedy their expertise gaps to improve their competitiveness.
Erityisesti pk­yritysten on jatkuvasti selvitettävä ja korjattava asiantuntemuksessaaan olevia puutteita kilpailukyvyn parantamiseksi.
The cycle of 'barriers to progress' to good practice in Education, Training and Learning
Kehitys "edistyksen esteistä" hyvään käytäntöön koulutuk­sessa, ammatillisessa valmennuksessa ja oppimisessa
■ Schools and colleges don't have enough technology (computers, net­works and multimedia facilities) in order for the institutions to see their use as 'mainstream' and so to plan strategically to use them meaningfully
■ Kouluissa ja oppilaitoksissa ei ole tarpeeksi tekniikkaa (tietokoneita, verk­koja ja multimedialaitteita), jotta niitä voitaisiin käyttää yleiseen opetukseen ja jotta niiden tarkoituksenmukaista käyttöä voitaisiin suunnitella strategi­sesti.
■ We face a huge challenge if we are to give teachers and trainers new tutorial skills in order for them to take advantage of such technology facilities even if they should become available
■ Meille on suuri haaste kyetä antamaan opettajille ohjaustaidot, joita he tarvitsevat mahdollisesti käyttöön saatavien uusien teknisten välineiden hyödyntämiseksi
■ Even if the technology facilities and the teachers' skill levels were appropriate to the needs, we don't have adequate software and courseware appropriate to the school and college curriculum.
■ Vaikka tekniset laitteet ja opettajien taidot vastaisivatkin tarpeita, käytet­tävissä ei ole tarvittavia ohjelmia ja koulujen sekä oppilaitosten opetussuun­nitelmiin soveltuvia oppimateriaaleja.
Moreover, there are few signs that the quality, procurement and education­industry partnership issues that might solve this famine are yet being seriously addressed
Lisäksi ei ole paljon merkkejä siitä, että laatuun, hankintoihin sekä koulutuksen ja teollisuuden yhteistyöhön, jotka voisivat ratkaista tämän puutteen, kiinnitettäisiin vielä vakavaa huomiota.
■ The European and Member States' approaches to deregulation of the telecommunications industry are a significant factor in the possibilities that are available to educators to pick up new approaches to supporting learning and so help create a genuine market place for the future.
■ Yhteisön ja jäsenvaltioiden lähestymistapa viestintäteollisuuden sääntelyn vapauttamiseen on merkittävä tekijä niiden edellytysten luonnissa, joita
Main issues
Pääaiheet
■ The future of education, training and learning is one in which the public school sector will increasingly need to participate in a partnership with private sector parties.
■ Tulevaisuudessa koulutuksessa, ammatillisessa valmennuksessa ja oppimi­sessa yleisen koulutussektorin on tehtävä yhä enemmän yhteistyötä yksityissektorin kanssa.
In order to ease the transition to the Global Information Society schools and colleges will need to pursue a more community-focused and business-focused role in the provision of facilities and learning opportunities to all members of the community, many of whom will not be able to afford access to the high-technology resources required or will have individual needs for which access to ICT is of particular benefit
Maailmanlaajuiseen tietoyhteiskuntaan siirtymi­seksi koulujen ja oppilaitosten on suuntauduttava aiempaa enemmän yhteisöihin ja liike­elämään laitteiden ja oppimismahdollisuuksien tar­joamiseksi yhteisön kaikille jäsenille, joista monilla ei ole varaa hankkia tarvittavia korkean teknologian laitteita tai heillä on yksilöllisiä tarpeita, joissa tieto­ ja viestintätekniikan käytöstä on erityistä hyötyä.
■ Private sector firms to fuel the development of multimedia software items is huge and our schools and colleges could enormously benefit from having the wide range of archive materials made more freely available to support a linguistically and culturally diverse range of curriculum developments
■ Yksityisektorilla yritysten multimediaohjelmien kehittämiseen käytetään paljon varoja, ja koulut ja oppilaitokset voisivat hyötyä suu­resta määrästä tallennettuanmateriaalia, joka on entistä helpommin saata­villa ja jolla voidaan tukea kielellisesti ja kulttuurillisesti erilaisten opetus­suunnitelmien kehittämistä.
■ A fundamental barrier to development of good practice in this area is the widely recognised need to support teachers and other educators take advantage of Information and Learning Technology by the development of new teaching and learning strategies, taking account of the necessary shift from teacher-centredness to learner-centredness
■ Hyvän käytännön kehittymistä tällä alalla on estänyt se, että on olemassa laajasti tunnistettu tarve auttaa opettajia ja muita kouluttajia hyötymään tieto­ja oppimistekniikasta kehittämällä uusia opetus­ja oppimisstra­tegioita, joissa otetaan huomioon tarpeellinen muutos opettajakeskeisyy­destä oppilaskeskeisyyteen.
■ Experience suggests that the delegation of an increased level of financial and managerial authority to school and college managers greatly assists the flexibility of the education system to cater for such community need.
■ Kokemus osoittaa, että taloudellisen ja johtamiseen liittyvän pää­tösvallan siirtäminen yhä useammin koulujen ja oppilaitosten joh­tajille auttaa suuressa määrin koulutusjärjestelmän joustavuutta tällaisen yhteisöllisen tarpeen huomioon ottamisessa.
REPORT SUMMARY OF WORKING GROUP 5:
TYÖRYHMÄ 5:
The Cultural Dimension and the Future of the Media
Kulttuurinen ulottuvuus ja viestintävälineiden tulevaisuus
During the first working year Working Group 5 has addressed the issues of the cultural dimension and the future of the media.
Ensimmäisen toimintavuoden aikana työryhmä 5 keskittyi kulttuurista ulottuvuutta ja viestintävälineiden tulevaisuutta käsitteleviin aiheisiin.
The discussion was structured around four key topics, namely (1 ) technological convergence; (2) the profusion of distribution facilities; (3) intellectual property rights; and (4) funding of the new communications systems.
Keskustelut pohjautuivat neljään keskeiseen aiheeseen: 1) teknologiseen lähentymiseen, 2) levitykseen tarvittavien laitteiden suureen kirjoon, 3) teollis- ja tekijänoikeuksiin ja 4) uusien viestintäjärjestelmien rahoitukseen.
The following summary focuses on the main findings and the guiding principles identified.
Seuraavassa tiivistelmässä keskitytään tärkeimpiin tuloksiin ja yksilöityihin pääperiaatteisiin. aatteisiin.
The cultural challenge
Kulttuurinen haaste
The members embrace a broad definition of culture encompassing the sum of the behavioural patterns of society and not limited to 'high culture' and the refined arts.
Jäsenet antavat kulttuurille laajan määritelmän, joka käsittää yhteiskunnan käyttäytymismallien kokonaisuuden eikä rajoitu "korkeakulttuuriin" tai kaunotaiteisiin.
The media which communicate this complex whole of a society's knowledge, customs and habits perpetuate, reinforce and spread culture in its broadest sense.
Viestintävälineet, jotka välittävät tämän yhteiskunnan tietotasosta, tottumuksista ja tavoista koostuvan monimutkaisen kokonaisuuden, säilyttävät, lujittavat ja levittävät kulttuuria sen laajimmassa merkityksessä.
This is why most members identify culture as an inseparable and pervasive element of the media and the notion of the 'Information Society'.
Juuri sen vuoksi monet jäsenistä pitävät kulttuuria viestintävälineiden ja tietoyhteiskuntakäsitteen erottamattomana ja kaikkialla läsnä olevana osana.
The new information and communications technologies are going to change considerably the ways in which we presently produce and consume culture.
Uusi tieto- ja viestintätekniikka muuttaa huomattavasti tapaa, jolla me tällä hetkellä tuotamme ja käytämme kulttuuria.
They not only broaden the spectrum of information providers, they also support more distributed forms of organising information, giving rise to participatory forms of information production and distribution which some members have called 'civic media'.
Se ei ainoastaan laajenna tiedontuottajien kirjoa, vaan tukee aiempaa eriytyneempiä tiedonjärjestämismuotoja ja luo tiedontuottamiseen ja jakamiseen osallistumisen muotoja, joita jotkut jäsenet ovat kutsuneet "kansalaisten viestinnäksi".
However, the full scope of the social and cultural implications and the risks involved cannot as yet be fully understood.
Kaikkia siihen liittyviä sosiaalisia ja kulttuurisia vaikutuksia ja vaaroja ei voida kuitenkaan vielä täysin ymmärtää.
They need to be further examined.
Niitä on tutkittava edelleen.
Relevance and consequences of multimedia
Multimedian merkitys ja vaikutukset
Multimedia services are expected to play an increasingly important role both for the private and the professional lives of citizens.
Multimediapalveluilla arvioidaan olevan tulevaisuudessa yhä suurempi merkitys kansalaisille niin yksityiselämässä kuin ammatissakin.
The specific qualities of 'telespace' provide innovative tools for professional users, and they have the potential of also enhancing the creativity and learning experience of each individual citizen.
Niin sanotun kyberavaruuden erityisominaisuudet tarjoavat innovatiivisia välineitä ammattikäyttäjille, ja niillä on mahdollisuus edistää jokaisen kansalaisen luo vuutta ja oppimista.
They also carry great potential for European industries and the European labour market.
Lisäksi ne tarjoavat useita mahdollisuuksia eurooppa laiselle teollisuudelle ja Euroopan työmarkkinoille.
This is why Europe should ensure the proper market conditions for these services in order to reap all their benefits.
Sen vuoksi Euroopan olisi taattava oikeat markkinaedellytykset näille palveluille, jotta kaikki niiden tarjoama hyöty tulisi käytetyksi.
Multimedia services will satisfy a growing demand on the part of consumers to become actively involved in the exchange of information and data.
Multimediapalvelut tyydyttävät kuluttajien lisääntyvän vaatimuksen päästä aktiivisesti osallisiksi tiedonvaihtoon.
These types of services
Samanaikaisesti kuluttajat vaativat
complement rather than substitute for each other, much in the same way that theatre, opera, books, magazines, newspapers, cinema, television, life concerts, radio and musical recordings today coexist with each other, each contributing to culture in their own way.
Tällaiset palvelut ennemminkin täydentävät toisiaan kuin korvaavat toisensa - samalla tavalla kuin teatteri, ooppera, kirjat, lehdet, sanomalehdet, elokuva, televisio, konsertit, radio ja musiikkiäänitteet ovat olemassa toistensa rinnalla jokaisen tuodessa kulttuuriin oman osuutensa.