natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To a lesser degree, there will also be a preponder­ance of elderly people in northern Spain and, in a more dispersed way, in northern and eastern Ger­many, Greece and central and southern regions of France.
Vanhukset ovat enemmistönä — joskaan ei niin selvänä enemmistönä — myös Pohjois-Espanjassa sekä hajanaisemmin myös Saksan pohjois- ja itäosissa, Kreikassa sekä Keski- ¡a Etelä-Ranskassa.
• An ageing population is offen associated with a fall in the proportion of young people.
Alueet, joilla on vielä suhteellisesti nuorempi väestö, ovat lukumäärältään vähäisempiä ¡a paikallisempia.
Conse­quently, trends in dependency rates are likely to result in even wider differences between regions.
Tällaisia alueita ovat Etelä-Espanja ja Pohjois-Portu-gali, Irlanti, Pohjois-Ranska ja Flevoland.
This divergence determines a new regional reality concerning the labour market, housing, health and care needs.
• Väestön ¡kääntymiseen liittyy usein nuorten osuu den pieneneminen.
The regions which will still have a relatively younger population will be more limited in number and more localised.
Sen seurauksena huoltosuhteiden kehitys johtaa todennäköisesti vielä suurempiin eroihin alueiden välillä.
The areas in question are southern Spain and northern Portugal, Ireland, northern France and Flevoland.
Nämä erot määräävät työmarkkinoihin, asumiseen, terveydenhuoltoon ja hoitotarpeisiin liittyvän uuden alueellisen todellisuuden.
• The polarisation of dependence may result in increased costs and greater difficulties for the development of certain regions.
• Huoltosuhteiden polarisoituminen saattaa johtaa kustannusten kasvuun ¡a suurempiin vaikeuksiin tiettyjen alueiden kehityksen kannalta.
This may be felt not only in economic terms but also in ecological terms, especially if there is further growth of urbanisation and rural depopulation.
Taloudellisten vaikutusten lisäksi tämä saattaa näkyä taloudellisten vaikutusten lisäksi ekologisina vaikutuksina, erityisesti jos kaupungistuminen lisääntyy edelleen ¡a maaseutu autioituu.
This may have implications for structural policies at Euro­pean level, as well as for efforts to promote an improvement in the territorial balances across the Union as a whole.
Tämä saattaa vai kuttaa rakennepolitiikkaan Euroopan tasolla sekä pyrkimyksiin parantaa alueellista tasapainoa koko unionin alueella.
Map 2a
Kailta '2 a
Proportion of people aged 65 years and over as part of total population in 1995
65vuotiaiden ¡a sitä iäkkäämpien osuus kokonaisväestöstä vuonna 1995
< 16 % 16 to 1 8 % 18 to 20 % > 20 % e±¿~2¿ > Source: Eurostat, Demographic projections, 1997 — Baseline scenario.
< 16 % 16—18% 1 8—20 % > 20 % Lähde: Eurostat, Väestönennakointilaskelmia, 1 997 — perusskenaario.
EUR 15
65vuotiaiden ¡a sitä iäkkäämpien osuus väestöstä vuonna 2015
< 16 % 16 to 18 % 18 to 20 % > 20 % Source: Eurostat, Demographic projections, 1997 — Baseline scenario.
< 16 % 16—18% 1 8—20 % > 20 % Lähde: Eurostat, Väestönennakointibskelmia, 1997 — perusskenaario.
The regional development of the active population
Aktiiviväestön alueellinen kehitys välillä on kymmenen vuoden ero työvoimatarjonnan vähentymises
• There is a 10-year difference between the regions in terms of the reduction of the potential labour supply.
• Eri alueiden potentiaalisen sä.
• Several groups of regions have already experienced a decrease in the demographic contribution to the active population.
• Useilla alueryhmittymillä aktiiviväestön määrä on jo alkanut laskea.
This increases the risk of a labour shortage in certain areas.
Tämä lisää työvoimapulan vaaraa tietyillä alueilla.
It has been seen that the older population will grow substantially in most European regions over the next decades.
Edellä osoitettiin, että ikääntyvä väestö kasvaa huomattavasti useimmilla Euroopan alueilla seuraavien vuosikymmenien aikana.
This is becoming a major concern since the population which must bear this extra cost is simultaneously shrinking.
Tämä on nousemassa merkittäväksi huolenaiheeksi, koska se osa väestöä, jonka täytyisi huolehtia vanhusten määrän lisääntymisen aiheuttamista lisäkustannuksista, samanaikaisesti pienenee.
Map 3 gives, at regional level, the year when the active population is expected to start to fall for demographic reasons.
Kartassa 3 esitetään aluetasolla vuosi, jolloin aktiiviväestön määrän odotetaan väestöllisistä syistä kääntyvän laskuun.
In other words, it shows the dates when the net demographic contribution to the active population will cease.
Toisin sanoen kartasta nähdään ajankohdat, jolloin aktiiviväestön väestötilastollinen nettokasvu lakkaa kokonaan.
The methodological basis used is the same as for the global analysis in Part 1 (see Annex B).
Käytetty metodologinen perusta on sama kuin osan 1 globaalissa analyysissä (ks. liite B).
• The prospect of a reversal of demographic trends which divide Europe's regions naturally raises the question of mobility.
• Mahdollisuus, että Euroopan alueita jakavat väestölliset suuntaukset kääntyisivät täysin vastakkaiseen suuntaan, nostaa luonnollisesti esiin kysymyksen liikkuvuudesta.
Several geographical areas, including the whole of southern Germany, France and the United Kingdom, will find that over the next two decades natural demographic change will increase the numbers in the labour force.
Useat maantieteelliset alueet, joihin koko eteläinen Saksa, Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta kuuluvat, tulevat huomaamaan, että seuraavien kahden vuosikymmenen aikana luonnollinen väestönmuutos kasvattaa työvoiman määrää.
• The demographic situation reinforces the need to continue national and EU structural policies to promote the most effective use of the resources available through raising labour force qualification and promoting productive investment and mobility of all factors.
• Väestötilanne vahvistaa entisestään tarvetta jat kaa kansallista ja EU:n tason rakennepolitiikkaa, jonka tarkoituksena on edistää saatavilla olevien voimavarojen mahdollisimman tehokasta käyttöä nostamalla työvoiman pätevyyttä ¡a edistämällä tuottavia sijoituksia ¡a kaikkien tuotannontekijöiden liikkuvuutta.
• The mobilisation of potential in the labour supply will imply the provision of a whole range of skills and qualifications.
• Työvoimapotentiaalin liikkuvuus edellyttää monien erilaisten ammattitaitojen ¡a tutkintojen tarjoamista.
It will therefore be necessary to consider the training policy suited to the regional economies and their specialisation.
Sen vuoksi on tarpeen miettiä, millainen ammattikoulutuspolitiikka soveltuu alueen talouteen ja sen erikoistumisaloihin.
Three major geographically compact areas will find themselves in exactly the opposite situation with a substantial reduction of the potential labour supply by the end of the century.
Kolme suurta, maantieteellisesti yhtenäistä aluetta on täsmälleen päinvastaisessa tilanteessa: niiden potentiaalinen työvoimatarjonta vähenee merkittävästi vuosisadan loppuun mennessä.
The regions in question are the whole of Italy lying north of Molise, all areas of north ern Spain lying between Catalonia and Galicia, and North-Rhine Westphalia, Saarland, Lorraine and Flanders.
Tällaisia alueita ovat koko Mölisen pohjoispuolinen Italia, kaikki Katalonian ja Galician väliset alueet Pohjois-Espanjassa, Reinin pohjoispuolinen Westfalen, Saarin alue, Lorraine ¡a Flanderi.
The analysis of the year in which a decrease of the active population, for demographic reasons, will start shows two separate peaks.
Analyysi vuodesta, jolloin väestöllisistä syistä tapahtuva aktiiviväestön osuus kääntyy laskuun, tuo esiin kaksi erillistä huippua.
On the one hand, many regions will experience a reversal of trends before or shortly after the turn of the century.
Toisaalta monilla alueilla suuntaukset kääntyvät täysin vastakkaiseen suuntaan ennen vuosisadan vaihdetta tai vähän sen jälkeen.
On the other hand, many regions will experience this after 2010.
Toisaalta taas monet alueet kokevat saman vasta vuoden 2015 jälkeen.
Very few regions will see trends reverse during the period 2000-10.
Hyvin harvoilla alueilla suuntaukset kääntyvät vuosina 2000—201 0.
Year in which the active population will start to fall due to demographic reasons
Vuosi, ¡olioin aktiiviväestön määrä kääntyy laskuun väestöllisistä syistä
■ between 2010 and 2014 ■ not before 201 5
1995—1999 2000—2004 2005—2009 2010—2014 i ei ennen vuotta 2015
Source: Eurostat, Demographic projections, 1997 — Baseline scenario.
Lähde: Eurostat, Väestönennakointilaskelmia, 1997 — perusskenaario.
Combined with the fall in the demographic contribution, the general ageing of the population of working age amplifies the regional significance of this phenomenon for the labour market.
• Työikäisen väestön yleinen ¡kääntyminen yhdistet tynä väestönkasvun hidastumiseen voimistaa ilmiön alueellista merkitystä työmarkkinoiden kannalta. nalta.
Another aspect of ageing has implications for the labour market, namely the ageing of potential labour forces.
Työmarkkinoiden tulevaisuuteen vaikuttaa toinenkin ikääntymiseen liittyvä seikka, nimittäin potentiaalisen työvoiman vanheneminen.
In this section, estimates are based on the population aged between 1 5 and 64 years, as these are the only age groups for which the statistics used are available.
Tässä kappaleessa esitetyissä arvioissa on käytetty perustana 15—64-vuotiasta väestöä, sillä se on ainoa ikäryhmä, ¡osta tilastoja on saatavilla.
Germany and Italy generally show a more pronounced ageing of the population of working age.
• Saksassa ja Italiassa työikäisen väestön ikääntyminen on muita maita voimakkaampaa.
Map 4 shows the rate of ageing, with a growth index for the 50-64 age group ranging from 105 to 160% between 1995 and 2015:
Kartta 4 osoittaa 50—64-vuotiaiden ikäryhmän ikääntymisnopeuden, ¡oka vaihtelee 105 prosentista 160 prosenttiin vuosina 1995—2015:
With the exception of certain isolated areas, this phenomenon also affects, with a different timing, all Europe's regions.
• Tiettyjä erillisiä alueita lukuun ottamatta tämä ilmiö koskee — tosin eri ajankohtana — kaikkia Euroopan alueita.
The French, Dutch, Belgian and Irish regions show a very high rate of ageing within the population of working age.
Ranskan, Hollannin, Belgian ja Irlannin alueilla työ ikäisen väestön ikääntymisnopeus on hyvin suuri.
Regions with an initially elderly population (Germany, northern Italy) show a more moderate ageing of the active population.
Aktiiviväestön ¡kääntyminen on hitaampaa alueilla, joilla on alun perinkin iäkästä väestöä (Saksa, Poh-¡ois-ltalia).
• In more general social terms, depending on demographic characteristics, specific policies may be needed to take care of regional demands in areas such as housing and health care.
• Kun asiaa tarkastellaan yleisemmin sosiaaliselta kannalta, väestöllisistä ominaispiirteistä riippuen, saatetaan tarvita erityistoimia, joilla huolehditaan esimerkiksi asumiseen ¡a terveydenhuoltoon liittyvistä alueellisista vaatimuksista
Irrespective of the rate of ageing, the analysis of the age structure of active persons (share of over-45s with in the 15-64 age group) shows that it is in the German regions that the population of working age is likely to be the oldest in the Union in 20 years' time.
Ikääntymisvauhdista riippumatta analyysi työelämässä mukana olevien henkilöiden ikärakenteesta (yli 45vuotiaiden osuus 15—64-vuotiaiden ikäryhmästä) osoittaa, että 20 vuoden kuluttua unionin vanhin työ ikäinen väestö on todennäköisesti Saksan alueilla.
In those regions more than 40 % of the population aged 15-64 are over 44.
Näillä alueilla asuvista yli 40% 15—64-vuotiaiden ikäryhmästä ovat yli 44.
In nearly all the other regions, the 45-64 age group will represent more than a third of the population of working age.
Lähes kaikilla muilla alueilla 45—64-vuotiaiden ikä ryhmä edustaa yli kolmannesta työikäisestä väestöstä.
A lower proportion of 25 % will only be found in five isolated areas in 2015: southern Spain, Ireland, Brittany, Nord-Pas-de-Calais and half of the Benelux regions.
Alhaisempi osuus, noin 25 prosenttia, löytyy vuonna 2015 ainoastaan viideltä erilliseltä alueelta, jotka ovat Etelä-Espanja, Irlanti, Bretagne, Nord-Pas-deCalais ¡a puolet Benelux-maiden alueista.
Growth in the population aged between 50 and 64 years between 1995 and 2015
Väestönkasvu 50—60-vuotiaiden osalta vuosina 1995—2015
< 107.5 107.5 to 125 125 to 142.5 > 142.5 Source: Eurostat, Demographic projections, 1997 — Baseline scenario.
< 107,5 107,5—125 125—142,5 > 142,5 Lähde: Eurostat, Väestönennakointilaskelmia, 1997 — perusskenaario.
Three underlying trends relating to demographic effects have been identified:
Analyysissä löydettiin kolme väestöllisten taustalla vaikuttavaa suuntausta:
While there are various uncertainties concerning any scenarios for future demographic patterns in the regions, it seems likely that the Union will face new challenges in this regard in the next century.
Koska alueiden tulevaa väestökehitystä koskevissa skenaarioissa on useita epävarmuustekijöitä, vaikuttaa todennäköiseltä, että unionin on kohdattava uusia haasteita ensi vuosisadalla.
National and Union policies will have to ensure that labour resources are optimally used in regions where they are scarce, while seeking to ensure that new job opportunities are created where they are in surplus and where unemployment is persistently high.
Kansallisten ¡a yhteisön politiikkojen on taattava työvoimaresurssien optimaalinen käyttö alueilla, joissa on vajausta, ¡a samalla pyrittävä varmistamaan, että uusia työmahdollisuuksia luodaan sinne, missä on ylitarjontaa ja missä työttömyysluvut ovat jatkuvasti korkeat.
While some geographical mobility of labour is inevitable in a market economy, the main challenge for the future is to ensure the occupational mobility of the workforce in a context of rapid technological change by providing necessary skills.
Vaikka työvoiman maantieteellinen liikkuvuus on väistämätöntä markkinataloudessa, suurin haaste tulevaisuudessa on kuitenkin varmistaa työvoiman ammatillinen liikkuvuus nopean teknologisen muutoksen yhteydessä tuottamalla tarvittavaa ammattitaitoa.
Demographic trends in the applicant States
Väestökehitys hakijamaissa
Total population trends
Väestön kokonaiskehitys
Union enlargement is one of the major milestones on the road to European integration.
Unionin laajentuminen on yksi merkittävimmistä virstan­pylväistä Euroopan yhdentymiskehityksessä.
Over the next years at least some of the 12 present applicant States could find their place within the European Union (see footnote 2, p. 5, concerning Malta).
Seuraavien vuosien aikana ainakin muutamat nykyisistä 12 hakija­maasta saattavat löytää paikkansa Euroopan unionista (ks. johdannossa oleva alaviite Maltan tilanteesta).
What is the demographic picture of these countries in economic transition?
Mikä on näiden taloudellisia muutoksia läpikäyvien mai­den väestötilanne?
An initial indicator, given in Figure 9, measures the population growth index between 1995 and 201 5.
Kuviossa 9 esitetty alustava indikaatto­ri mittaa väestön kasvuindeksin vuosina 1995—2015.
An almost general lack of growth is observed:
Siitä voidaan nähdä kasvun puuttuminen lähes täysin:
It is therefore only fitting to complete our outline of the principal demographic challenges facing the Union with a brief review of the demographic future which awaits these countries.
Tämän vuoksi on paikallaan täydentää katsaustamme tär­keimmistä unionia kohtaavista väestöllisistä haasteista lyhyellä yhteenvedolla näiden maiden tulevasta väestöti­lanteesta.
whereas between 1995 and 2015 the Union is going to see a population increase despite the demographic slowdown, this will hold true for just four of the candi­date States: Poland and the Slovak Republic, Cyprus and Malta;
Unionin väestö lisääntyy vuosina 1995—2015 väestönkasvun hidastumisesta huolimatta, mutta sama pätee ainoastaan neljään hakijamaahan: Puolaan, Slovakian tasavaltaan, Kyprokseen ja Maltaan.
The aim here is not to undertake a detailed analysis but rather to identify points on which these countries converge or diverge, both with respect to one another and to the present EU countries, in terms of the challenges which their respective demographic development could generate.
Tavoitteena ei ole tehdä yksityiskohtaista analyysiä, vaan pikemminkin pyrkiä tunnistamaan kohtia, ¡oissa nämä maat ovat samankaltaisia tai eroavat sekä suhteessa toi­siinsa että suhteessa EU:n nykyisiin jäsenvaltioihin, siltä osin kuin on kyse haasteista, joita niiden kunkin väestölli­nen kehitys voi saada aikaan.
if Cyprus and Malta, whose small population renders the increase incomparable with the others, are ex­cluded, all the applicant countries will have demo­graphic growth inferior to that of the Union.
Kypros ¡a Malta jätetään tarkastelun ulkopuolelle, koska niiden väestön pienuus tekee lisäyksen vertailu­kelvottomaksi muiden kanssa. Väestönkasvu on kaikis­sa hakijamaissa heikompaa kuin unionin jäsenval­tioissa.
Figure 9 — Applicant States
Kuvio 9 — Hakijamaat
Total population growth between 1995 and 2015
Kokonaisväestönkasvu vuosina 1995—2015
Sources: United Nations, World population prospect 1996 (applicant States]; Eurostat, Demographic projections, 1996. Baseline scenario (EUR 15).
Lähteet: Yhdistyneet Kansakunnat, Maailman väestönäkymät 199Ó (hakijamaat) — Eurostat, väestönennakointilaskelmia 1996, keskiarvoskenaario (EU­15).
The population of working age
Työikäinen väestö
Five of them nevertheless have a higher proportion of older people than young people, with relatively high depen­dency rates (Estonia, Hungary, Slovenia, Bulgaria and the Czech Republic).
Puolassa ¡a Slovakian tasavallassa työikäisen väestön määrä kasvaa nopeammin kuin väestön koko­naismäärä.
What will be the implications of demographic change for the labour market in the applicant States?
Miten väestömuutokset vaikuttavat työmarkkinoihin hakija­maissa?
As in the case of the previous analyses, the principal conclusions can be drawn from two indicators: dependency rates and the growth of the population of working age.
Samoin kuin aikaisempien analyysien kohdalla, tärkeimmät johtopäätökset voidaan tehdä kahden indi­kaattorin — huoltosuhteiden ¡a työikäisen väestön kasvun — perusteella.
The results, pre­sented in Figure 10, allow for the following conclusions:
Kuviossa 10 esitettyjen tulosten perusteella voidaan päätellä seuraavaa:
Poland and the Slovak Republic are worthy of particu­lar note among the countries with a younger popula­tion structure.
Van­husten huoltosuhde on kaikissa hakijamaissa alhai­sempi kuin Euroopan unionissa.
Some of those countries set to experience a fall in total population over the next 20 years will also experience a significant fall in the population of working age over this same period.
Viidessä niistä van­husten osuus on kuitenkin nuorten osuutta korkeampi ja huoltosuhteet siten suhteellisen korkeat (Viro, Unka­ri, Slovenia, Bulgaria ¡a Tsekin tasavalta).
Poland and the Slovak Republic will see the popula­tion of working age grow at a faster rate than the total population.
Niistä maista, joissa on nuorempi väestörakenne, Puola ¡a Slovakian tasavalta ansaitsevat tarkempaa huomiota.
Development indicators for the population of working age (15­64 years) between 1995 and 2015
Työikäisen väestön (15—64-vuotiaat) kehitystä vuosina 1995—2015 kuvaavat indikaattorit
1 0a — Growth index for the population of working age (base 100 in 1 995)
10a — Työikäisen väestön kasvuindeksi (perusindeksi 1 00 vuonna 1 995)
0 > Ο­ = 100 in 1995
= 100 vuonna 1995
1 Ob — Dependency rates in 2015 de = dependence of elderly (65+/15­64); dy = dependence of young (0­14/15­64); dt = total dependence (de + dy)
10b — Huoltosuhteet vuonna 201 5 de = vanhusten huoltosuhde (65+/15—64); dy = lasten huoltosuhde (0—14/15—64); dt= kokonaishuoltosuhde (de + dy)
Sources: United Nations, World population prospect 1996 (applicant States); Eurostat, Demographic projections, 1996. Baseline scenario (EUR 15).
Lähteet: Yhdistyneet Kansakunnat, Maailman väestönäkymät 1 996 (hakijamaat) — Eurostat, väestönennakointilaskelmia 1996, keskiarvoskenaario (EU­1 5).
Figure 11 plots each country with reference to two vari­ables which, generally speaking, serve as a development indicator.
Kuviossa 1 1 esitetään kunkin maan tilanne suhteessa kah­teen muuttujaan, jotka yleisesti ottaen toimivat kehityksen indikaattorina.
The observed slower demographic growth for most of the east European States is explained by the low fertility rates, the high mortality rates and the important migratory out­flows, observed over the last few years. Total fertility rates have declined substantially over the last decade bringing some of these States to levels below the EU average.
Jos poikkeustapaukset, kuten Malta ¡a Kypros jätetään pois laskuista, koska niillä on hyvin erilainen sosiaali­nen ¡a taloudellinen kehityshistoria kuin kymmenellä muulla hakijamaalla, kuolleisuuden vähentämiseksi tarvitaan merkittäviä toimenpiteitä.
Leaving aside atypical cases such as Malta and Cyprus, with a very different history of social and economic development than the 10 other applicant States, major efforts are needed in order to reduce this mortality.
Kokonaissyntyvyys on laskenut huomatta­vasti viimeisen vuosikymmenen aikana, mikä on saattanut osan näistä maista huomattavasti EU:n keskitasoa alhai­semmalle tasolle.
However, demographic ageing is not so advanced in these States because of their relatively higher mortality patterns.
Slovenia ja Tsekin tasavalta näyttävät saavuttaneen edistystä tässä suhteessa: niissä lapsikuolleisuus on alle 10/1000.
Slovenia and the Czech Republic seem to have made progress in this respect, with infant mortality rates of below 10 per 1 000.
Väestön ikääntyminen ei kuitenkaan ole näissä maissa edennyt kovin pitkälle niiden korkeiden kuolleisuuslukujen vuoksi.
These patterns refer to children under one year of age (high infant mortality rates) and the most elderly members of the population.
Tämä vaikuttaa alle vuoden ikäisiin lapsiin (korkeat lapsikuolleisuusluvut) sekä väestön vanhimpiin jäseniin.
Romania has very high infant mortality rates and a quite low life expectancy.
Romaniassa on erittäin korkea lapsikuolleisuus ¡a var­sin alhainen eliniänodote.
Together with the Baltic States and Hungary, it has the poorest performance in terms of life expectancy.
Yhdessä Baltian maiden ¡a Unkarin kanssa se on saavuttanut heikoimmat tulokset eliniänodotteen suhteen.
Figure 11 — Applicant States
Kuvio 11 — Hakijamaat
Infant mortality and life expectancy at birth in 1995
Lapsikuolleisuus ¡a vastasyntyneiden eliniänodote vuonna 1995
Slovak Republic ublic
Slovakian tasavalta
Sources: United Nations, World population prospect 1996 (applicant States); Eurostat, Demographic statistics, 1997 (EUR 15).
Lähteet: Yhdistyneet Kansakunnat, Maailman väestönäkymät 1996 (hakijamaat) — Eurostat, Väestötilastot 1997 (EU­15).
Although it will come later and to a lesser degree, population ageing will also affect east European countries.
Väestön ikääntyminen vaikuttaa myös Itä-Euroopan mai- hin, vaikkakin myöhemmin ja vähemmässä määrin.
In half of these States demographic trends have already opened the door to increased pressure on the social protection system which even now is experiencing difficulties.
Può- lessa näistä valtioista väestökehitys on jo nyt avannut ovet lisääntyneille paineille sosiaaliturvajärjestelmää kohtaan, joka jo nyt on vaikeuksissa.
sustained growth would require the activation of the existing labour force reserves.
olemassa olevien työvoimareservien aktivoimista.
Developments in Poland and the Slovak Republic might be somewhat different.
Puolassa ¡a Slovakian tasavallassa tapahtuva kehitys saattaa olla jonkin verran erilaista.
Sustained economic growth and ¡ob creation will be required.
Niissä vaaditaan jatkuvaa talouskasvua ja uusien työpaikkojen luomista.
The gulf between the cities and the countryside may pose a special challenge in these States.
Kaupunkien ¡a maaseudun välinen kuilu saattaa aiheuttaa erityisiä haasteita näille valtioille.