natgillin/translations-raw huggingface dataset:
♦ Data on beneficiaries often point to an under representation of women in Objective 3 programmes, mainly in comparison to their difficulties of integration into the labour market.
Edunsaajia koskevista tiedoista käy usein ilmi naisten aliedustus tavoitteen 3 ohjelmissa, erityisesti kun otetaan huomioon heidän vaikeutensa päästä työmarkkinoille.
Evaluators conclude that women's representation in the long­term unemployed priority does not reflect their representation in the unemployed population and that they are still confined in measures which do not seem to be the most effective in respect with integration into employment.
Arvioijat ovat sitä mieltä, että naisten edustus pitkäaikaistyöttömiä koskevassa painopistealueessa ei heijastele heidän edustustaan työttömien joukossa ja että naisiin kohdistetaan edelleen toimenpiteitä, jotka eivät vaikuta olevan kaikkein tehokkaimpia työpaikan löytämiseksi.
♦ Subsidies to employment or other forms of placement into work are under represented in Objective 3 and have strong implementation delays.
Työllistämistuet tai muunlaiset työhönsijoitusmuodot eivät ole riittävästi edustettuina tavoitteessa 3, ja niiden toteuttamisessa on huomattavia viivästyksiä.
In the majority of the MS the priority given to the pathway to integration has not been transferred to operational guidelines.
Vaikka työelämään sijoittuminen on asetettu etusijalle suurimmassa osassa jäsenvaltioita, se ei ole kuitenkaan toteutunut käytännössä.
Certain MS have developed integrated interventions and/or involve local partners and enterprises in order to promote interventions with immediate employment prospects.
Jotkin jäsenvaltiot ovat kehittäneet integroituja toimenpiteitä ja/tai ovat saaneet mukaan paikallisia yhteistyökumppaneita ja yrityksiä sellaisten toimenpiteiden edistämiseksi, joilla on välittömiä työllistämisvaikutuksia.
Other MS set up individualised follow­up systems, aiming at better profiles of the job seekers regarding the labour market requirements.
Toiset jäsenvaltiot ovat perustaneet yksilöllisiä seurantajärjestelmiä, joilla pyritään saamaan työnhakijoiden ominaisuudet vastaamaan paremmin työmarkkinoiden vaatimuksia.
Generally, these new interventions have a late start up mainly due to their complexity and the diversity of partners involved.
Yleisesti ottaen nämä uudet toimenpiteet on aloitettu myöhään pääasiassa siksi, että ne ovat monimutkaisia ja niissä on mukana monia eri yhteistyökumppaneita.
Some evaluators draw attention to the role of socio­economic integration in the programmes and the need to develop links between the interventions and employment, in particular giving real employment opportunities
Jotkin arvioijat kiinnittivät huomiota sosiaalistaloudellisen integraation asemaan ohjelmissa ja tarpeeseen kehittää yhteyksiä toimien ja työllisyyden välille ja varsinkin tarjota todellisia työllistymismahdollisuuksia.
The implementation process influences the quality of interventions.
Täytäntöönpanoprosessi vaikuttaa toimenpiteiden laatuun.
A major part of the delays in implementation stem from management constraints.
Suurin osa täytäntöönpanon viivästymisistä johtuu hallinnollisista rajoituksista.
Eligibility is often limited to conformity to financial criteria, which leads to a lack of innovation.
Valintakelpoisuuden mittarina käytetään usein vain taloudellisten perusteiden täyttämistä, mikä johtaa innovaatioiden puutteeseen.
It is strongly constrained by the shortcomings of the monitoring systems. Two types of effects were underlined by the evaluators:
Toimenpiteiden vaikutusten analysointi on tässä vaiheessa rajoittunutta, ja sitä rajoittavat suuresti seurantajärjestelmien puutteet.
­ The effects on beneficiaries, generally connected with the concept of «employability» in the sense of a greater capacity to integrate into the labour market.
Arvioijat korostivat kahdenlaisia vaikutuksia: vaikutukset edunsaajiin: nämä liittyvät yleisesti "työllistettävyyden" käsitteeseen sikäli, että pyritään suurempaan kykyyn integroida ihmiset työmarkkinoille.
This analysis involves progression indicators, but they do not take into account the adequacy of supply and demand.
Analyysissa on edistymistä mittaavia osoittimia, mutta niissä ei oteta huomioon tarjonnan ja kysynnän riittävyyttä.
The mid­term results confirm that interventions in favour of young people are generally more effective, but these conclusions do not take into account the nature of the interventions, the dead­weight­ and substitution effects.
Puolivälin tulokset vahvistavat, että nuorille suunnatut toimenpiteet ovat yleensä tehokkaampia, mutta päätelmissä ei oteta huomioon interventioiden luonnetta, työpaikkojen mahdollista syntymistä ilman eri toimenpiteitä (nk. dead-weight effect) eikä korvausvaikutuksia.
­ The structural effects, come either from the quantitative reinforcement of existing systems or from the qualitative improvement in the systems, for example the implication of an extended local partnership within the pathway or the eligibility of new target­groups.
rakenteelliset vaikutukset: nämä tulevat nykyisten järjestelmien määrällisestä vahvistamisesta tai järjestelmien laadullisesta parantamisesta. Esimerkkejä ovat laajennettu paikallinen yhteistyökumppanuus työllistämispolkujen puitteissa tai uusien kohderyhmien valintakelpoisuus.
SUMMARY OF MID-TERM EVALUATIONS FOR OBJECTIVE 4
TIIVISTELMÄ TAVOITETTA 4 KOSKEVISTA VÄLIARVIOINNEISTA
The programming of Objective 4 was strongly influenced by the requirements of the Commission.
Tavoitteen 4 suunnitteluun vaikuttivat voimakkaasti komission vaatimukset.
The programming documents are more a reflection of these requirements than the result of an agreement on the priorities of Objective 4 in the specific context of the Member States.
Suunnitteluasiakirjat heijastelevatkin enemmän näitä vaatimuksia kuin ovat tulosta tavoitetta 4 koskevista painopistealueista, joissa olisi otettu huomioon jäsenvaltion omat olosuhteet.
This results in programming documents whose structure is similar for all Member States.
Näin ollen suunnitteluasiakirjojen rakenne on sama kaikissa jäsenvaltioissa.
One source of difference is the way Member States have concretely interpreted the links between priorities.
Ainoa ero on se, miten jäsenvaltiot ovat käytännössä tulkinneet painopistealueiden välisiä yhteyksiä.
Anticipation and measures to strengthen training systems ought to be used in a complementary way to identify those types of skills/jobs that are most likely to be of future importance.
Tulevaisuudessa todennäköisesti tärkeiden taitojen tai ammattien määrittämiseksi olisi käytettävä ennakointia ja koulutusjärjestelmien vahvistamistoimia toisiaan täydentävästi.
At present the three priorities are often seen as too rigid.
Tällä hetkellä tavoitteeseen kuuluvat kolme painopistealuetta nähdään usein liian jäykästi.
It also appears rather difficult to identify integration at levels, which are "higher" than that of actual measures or projects.
Vaikuttaa myös siltä, että integraatiota on melko vaikea määritellä todellisia toimenpiteitä tai hankkeita "korkeammilla" tasoilla.
Even if at the project level, innovation and integration of priorities seem to function, there is in fact little evidence for anticipation activities.
Vaikka hanketasolla innovaatio ja painopisteiden integrointi vaikuttavatkin toimivan, ennakoivien toimien osalta tästä on vain vähän todisteita.
As to implementation, it is unclear to what extent the delays that have occurred during the years 1994-96 can be reabsorbed in 1997-99.
On vielä epäselvää, missä määrin vuosina 1994-1996 täytäntöönpanossa tapahtuneet viivästykset saadaan kurottua kiinni vuosina 1997-1999.
The present pressure to step up absorption might have a negative influence on the quality of the implementation.
Tämän hetkinen paine kiihdyttää vauhtia saattaa heikentää täytäntöönpanon laatua.
The available evaluations make it clear that the "bottom-up" approach, which encourages projects to take into account "on site" needs, is not enough to ensure a coherent and structured approach to the problems of Objective 4.
Saatavilla olevista arvioinneista selviää, että "alhaalta ylös" -lähestymistapa, jolla rohkaistaan hankkeita ottamaan huomioon kentän tarpeet, ei ole riittävän yhtenäinen ja jäsennelty tavoitteen 4 ongelmia varten.
A closer involvement of the administrations is recommended.
Hallintoelinten tiiviimpää osallistumista suositellaan.
In addition, the simplification of procedures, the clarification of the intended aims and selection criteria and their adaptation to the company environment are also recommended by a significant number of evaluators.
Lisäksi varsin monet arvioijat suosittelivat menettelyiden yksinkertaistamista, haluttujen tavoitteiden ja valintaperusteiden selventämistä sekä niiden mukauttamista yritysympäristöön.
In practice it is not obvious how to simultaneously satisfy the criteria of concentration and horizontality.
Käytännössä ei ole selvää, miten voitaisiin tyydyttää samanaikaisesti keskittämistä ja laaja-alaisuutta koskevat perusteet.
The latter results either in the initial absence of targeting on specific sectors leading to a "random" distribution by sector, or by the imposition of precise conditions on the number of companies per project or on the nature of the co-financed training activities.
Laaja-alaisuuden seurauksena toimintaa ei alkuvaiheessa kohdenneta tietyille aloille, mistä seuraa sattumanvarainen jakautuminen eri aloille, tai jokaista hanketta kohti osoitetaan tarkka määrä yrityksiä taikka se vaikuttaa yhteisrahoitettujen koulutustoimien luonteeseen.
On project selection the basic choice is between adapting to a crisis situation and continuous adaptation to a general process of change brought about by various factors such as new technologies (innovation), new work patterns or new general standards, globalisation etc.
Valittaessa hankkeita perusvalinta tehdään kriisitilanteeseen mukautumisen ja useiden tekijöiden aiheuttamaan jatkuvaan muutosprosessiin mukautumisen välillä. Tällaisia tekijöitä ovat esimerkiksi uusi teknologia (innovaatio), uudet työtavat, uudet yleisstandardit tai maailmanlaajuistuminen.
Overall, most programmes are either concentrated on companies (SMEs) and their entire workforce (Austria, Sweden, Italian regions, German "Lander", Finland and French regions) or concentrated on categories of workers thought to be more directly threatened.
Yleensä useimmissa ohjelmissa keskitytään yrityksiin (pk-yritykset) ja niiden koko työvoimaan (Itävalta, Ruotsi, Italian alueet, Saksan osavaltiot, Suomi ja Ranskan alueet) taikka työntekijäryhmiin, joita pidetään alttiimpina muutoksille.
This latter activity is identified in companies belonging to sectors in crisis (Italian multiregional, German "Bund" and French central authority) or according to more or less formalised analyses of structural changes in jobs and skill requirements (the Netherlands and Spain):
Jäljempänä mainitun tyyppisiä toimia tavataan kriisialoilla toimivissa yrityksissä (Italiassa alueidenväliset, Saksassa liittotasavallan ja Ranskassa keskushallinnon viranomaiset). Niitä voidaan löytää myös pyrittäessä analysoimaan työpaikoissa tai ammattitaitovaatimuksissa tapahtuneita rakennemuutoksia (Alankomaat ja Espanja).
Beyond the simple concentration on SMEs, maximising effects on SMEs is also a strong recommendation of these evaluations. This implies not only involving SMEs in specific projects, but also encouraging long-term co-operation between SMEs and ensuring a "redistribution effect" of the training effort towards SMEs.
merkitsee sitä, että pk-yritykset otetaan mukaan erityishankkeisiin ja tämän lisäksi kannustetaan pitkäkestoista yhteistyötä pkyritysten välillä ja varmistetaan koulutustoimien jakautuminen pk-yrityksille.
In addition, evaluators partially legitimise the participation of big companies either in terms of the multiplier or structuring effects in relation to SMEs or in response to a threat of unemployment to groups of disadvantaged workers who have been more or less clearly identified.
Arvioijat hyväksyvät tietyissä tapauksissa suurten yritysten osallistumisen toimiin kerrannaisvaikutusten saavuttamiseksi tai vaikutusten jäsentämiseksi tai silloin kun tarkoin määritelty, heikommassa asemassa oleva työntekijäryhmä on vaarassa joutua työttömäksi.
With regard to target beneficiaries, it is recommended that measures aimed at those sections of the workforce with few or no skills are enhanced, particularly in terms of access to ongoing training.
Edunsaajaryhmien osalta suositellaan, että heikosti ammattitaitoisille tai ammattitaidottomille työntekijöille suunnattuja toimenpiteitä ja varsinkin jatkuvaa koulutukseen pääsyä korostetaan.
Similarly a greater effort is needed to increase the presence of female workers in Obj. 4 projects.
Samoin suurempia ponnistuksia tarvitaan naispuolisten työntekijöiden osuuden kasvattamiseksi tavoitteen 4 hankkeissa.
At the present stage it is too early to try to draw general conlusions on the effects and impact of programmes.
Tällä hetkellä on vielä liian aikaista pyrkiä tekemään yleisiä päätelmiä ohjelmien vaikutuksista.
Few available reports contain an explicit and detailed analysis of the monitoring system set up by the Member States.
Joissakin raporteissa on tarkka ja yksityiskohtainen analyysi jäsenvaltioiden perustamista seurantajärjestelmistä.
But Community added value can be identified according to the innovative character of the programme in relation to the Member State context.
Ohjelmien tuoma lisäarvo yhteisön tasolla voidaan havaita verrattaessa sen innovatiivisuutta jäsenvaltion tilanteeseen.
This innovative character can be found at systems and/or at project level:
Innovatiivisuutta voidaan löytää järjestelmistä ja/tai hankkeiden tasolta:
Objective 4 makes it possible to structure the continued training system within companies (Spain and Italy) or to improve the training infrastructure (The Netherlands);
• tavoite 4 mahdollistaa täydennyskoulutusjärjestelmän rakenteiden luomisen yrityksiin (Espanja ja Italia) tai koulutusrakenteen kehittämisen (Alankomaat)
Objective 4 strengthens existing mechanisms in order to identify "innovative" solutions to the specific problems of small and medium-sized businesses such as setting up networks of companies and motivating workers towards training (Germany);
• tavoite 4 vahvistaa nykyisiä mekanismeja innovatiivisten ratkaisujen löytämiseksi pkyritysten erityisiin ongelmiin esimerkiksi perustamalla yritysten verkostoja ja motivoimalla työntekijöitä kouluttautumaan (Saksa)
The implementation of Objective 4 has reinforced existing mechanisms and highlighted the need to create a better link between anticipation and training. (France);
• tavoitteen 4 täytäntöönpano on vahvistanut nykyisiä mekanismeja ja korostanut tarvetta luoda paremmat yhteydet ennakoinnin ja koulutuksen välille (Ranska) on yksi hankkeiden
Innovation in relation to existing schemes is one of the selection and indeed eligibility criteria for the projects (Denmark, Sweden and Finland);
• innovatiivisuus verrattuna nykyisiin käytäntöihin valintaperusteista (Tanska, Ruotsi ja Suomi).
OF MID-TERM
KOSKEVISTA
EVALUATIONS
TIIVISTELMÄ EMPLOYMENT- VÄLIARVIOINNEISTA
A first general conclusion, to be drawn from the mid-term evaluation reports, is that all involved at national and European level in implementing the Initiatives were confronted with a number of challenges, e.g. on the links between the projects and national policies and on the way the project preparation phase, in particular with regard to the identification of trans-national partners.
Väliarviointiraporteista tehtävä ensimmäinen yleinen päätelmä on, että kaikki aloitteiden täytäntöönpanoon kansallisella ja Euroopan tasolla osallistuneet tahot kohtasivat lukuisia haasteita esimerkiksi hankkeiden ja kansallisten toimintalinjojen yhdistämisessä sekä hankkeiden valmisteluvaiheessa varsinkin kansainvälisten yhteistyökumppaneiden löytämisessä.
EMPLOYMENT was able to build on previous experiences (i.e. Euroform, Horizon and Now) as well as on the familiar target group approach of Objective 3.
EMPLOYMENT-aloitteessa oli mahdollista nojautua aikaisempiin kokemuksiin (eli Euroform-, Horizon- ja Now-aloitteisiin) samoin kuin aloitteesta 3 tuttuun kohderyhmäajatteluun.
ADAPT faced a more difficult start.
ADAPT-aloitteella on alussa vaikeampaa.
The problems authorities and promoters had in understanding the overall purposes of this new Initiative were similar to those encountered in Objective 4.
Hankkeista vastaavilla viranomaisilla ja toteuttajilla oli samoja vaikeuksia ymmärtää uuden aloitteen yleistä tarkoitusta kuin tavoitteessa 4.
For most member States, one of the main goals of the mid-term evaluation, to formulate practical recommendations ahead of the project selection for the second tranche, was reached.
Useimmissa jäsenvaltioissa saavutettiin yksi väliarvioinnin päätavoitteista: käytännön suositusten laatiminen hankkeiden toisen vaiheen valintaa varten.
The reports have contributed to the development of more effective, common, procedures for the second round of project selection.
Raporteilla on edistetty tehokkaampia ja yhteisiä menettelyjä toisen vaiheen valintaa varten.
The changes adopted included among other things a series of common deadlines and a more flexible approach to the implementation of trans-nationality.
Hyväksyttyihin muutoksiin sisältyi mm. joukko yhteisiä määräaikoja ja kansainvälisyyden joustavampi toteuttamistapa.
Many evaluators think that the administrative burden of the application, approval and payment systems need to be addressed. For instance by moving to a multi-annual accounting system or by introducing more flexibility in the financial classification of projects according to the (sub) measures.
Monien arvioijien mielestä soveltamis-, hyväksymis- ja maksujärjestelmien hallintoa olisi kevennettävä esimerkiksi siirtymällä monivuotiseen kirjanpitojärjestelmään tai ottamalla käyttöön joustavampi hankkeiden rahoituksellinen luokittelu (ala)toimien mukaan.
Adequate project selection and development are the key to innovation.
Hankkeiden asianmukainen valinta ja kehittäminen ovat avaintekijöitä innovaation kannalta.
Many evaluators have expressed doubts about the average level of innovation attained by the first tranche.
Monet arvioijat suhtautuivat epäilevästi hankkeen ensimmäisessä vaiheessa saavutettuun keskimääräiseen innovaatiotasoon.
Most projects work on "small step" improvements within a model that already exists.
Useimmissa hankkeissa parannetaan vähitellen jo olemassa olevaa mallia.
Some promoters wrongly regard the mandatory trans-national component as the main innovative dimension of their project.
Jotkin hankkeiden toteuttajat pitävät pakollista kansainvälisyyttä virheellisesti hankkeensa tärkeimpänä innovatiivisena ulottuvuutena.
The selection process appears to be very much 'supply driven'. This is of course a direct consequence of the prescribed bottom up approach.
Valintamenettely vaikuttaa olevan voimakkaasti tarjontakeskeinen, mikä on luonnollisesti välitön seuraus edellä mainitusta "alhaalta ylös"-lähestymistavasta.
The NSSs have several possibilities to enhance quality and level of innovation of the project proposals:
Kansallisissa valintarakenteissa on monia mahdollisuuksia parantaa hanke-ehdotusten laatua ja innovaatiotasoa:
Provide clearer guidelines on the kind of innovation that is expected;
• odotetunlaisesta innovaatiosta olisi annettava tarkempia ohjeita
Provide better counselling of potential applicants during the pre-selection phase (and to make sure that the staff-member who gives the counselling is not later on involved later in the actual selection) ;
• hakijoille olisi tarjottava paremmat neuvontapalvelut esivalintavaiheessa (ja olisi varmistettava, että neuvonnasta vastaava henkilö ei myöhemmin osallistu varsinaiseen valintaan)
Organise after the selection a mandatory development phase for all selected promoters.
• riippumattoman asiantuntijaryhmän olisi tehtävä valinta ja asetettava ehdotukset paremmuusjärjestykseen
Some evaluators have found that trans-national co-operation follows a hierarchical structure: there are initiators of an innovative idea and there are followers. Exchanges of
• valinnan jälkeen olisi järjestettävä pakollinen kehittämisvaihe kaikille valituille hankkeiden toteuttajille.
information are usually the starting point for more output-focused activities.
Jotkin arvioijat ovat havainneet, että kansainvälinen yhteistyö noudattelee hierarkkista rakennetta: on innovatiivisten ajatusten keksijöitä ja niiden seurailijoita.
But this latter type of co-operative effort has been less common under the first tranche.
Tämänlainen yhteistyö on kuitenkin ollut harvinaisempaa ensimmäisen vaiheen hankkeissa.
In general there is little information available on the costs of the different types of trans-national activity.
Yleisesti ottaen on saatavilla vähän tietoja erilaisen kansainvälisen toiminnan kustannuksista.
Evaluators suggest that there is a widespread under-estimation of the real costs.
Arvioijien mukaan todellisten kustannusten aliarviointi on hyvin yleistä.
Trans-national activities are subject to learning curve effects so that it is likely that their quality and effects will improve through time.
Tietojen lisääntyminen vaikuttaa kansainvälisiin toimiin, joten niiden laatu ja vaikutukset todennäköisesti paranevat ajan myötä.
Most evaluators agreed that it is a mistake to assume that trans-nationality automatically leads to innovation.
Useimmat arvioijat ovat yhtä mieltä siitä, että on erheellistä pitää kansainvälisyyttä automaattisesti innovaatioon johtavana.
Trans-nationality and innovativeness are two very complicated processes that are probably best realised sequentially and not simultaneously.
Kansainvälisyys ja innovatiivisuus ovat erittäin monimutkaisia prosesseja, joiden toteuttaminen onnistuu todennäköisesti paremmin peräkkäin kuin samanaikaisesti.
In general NSSs have made significant investments in setting up project monitoring procedures.
Kansallisissa valintarakenteissa on yleensä investoitu huomattavasti hankkeen seurantajärjestelmien perustamiseen.
Most evaluators were able to use the NSS application files as a starting point for their own collection of information on individual projects.
Useimmat arvioijat pystyivät käyttämään kansallisten valintarakenteiden säilyttämiä hakemuksia lähtökohtana kerätessään tietoja yksittäisistä hankkeista.
However, a considerable data collection effort had to be done by the evaluators themselves.
Arvioijien täytyi kuitenkin kerätä itsekin tietoja huomattavat määrät.
The evaluators find that monitoring should pay more attention to acquiring information about outcomes and impacts of the new approaches as tested by the more than 10.000 individual projects.
Heidän mielestään seurannassa olisi kiinnitettävä enemmän huomiota tiedon keruuseen uusien lähestymistapojen tuloksista ja vaikutuksista, koska niitä on testattu yli 10 000 yksittäisessä hankkeessa.
Most evaluators have, as a first step, created a project data base (preferably including the rejected proposals), taking as a starting-point the original application files kept by the NSSs.
Useimmat arvioijat perustivat ensimmäiseksi hankekohtaisen tietokannan (johon otettiin mielellään mukaan myös hylätyt ehdotukset). Lähtökohtana käytettiin kansallisten valintarakenteiden säilyttämiä alkuperäisiä hakemuksia.
The preparation of a quantitative and qualitative overview of all projects including a description of their main scope (i.e. target groups/firms) is regarded as a crucial first step.
Ratkaisevana ensimmäisenä askeleena pidetään kvantitatiivisen ja kvalitatiivisen katsauksen laatimista kaikista hankkeista. Katsaukseen olisi sisällyttävä myös kuvaus hankkeen pääkohteista (kohderyhmät/yritykset).
Many of the projects are new (or at least presented as such) so that some form of overall inventory is needed before proceeding towards a methodology.
Monet hankkeista ovat uusia (tai ainakin ne esitellään uusina), joten jonkinlainen yleisinventaari tarvitaan ennen menetelmäosaan siirtymistä.