natgillin/translations-raw huggingface dataset:
First, how is the Union, whose in­stitutions were designed for a handful of Member States, to expand without under­mining its decisionmaking mechanisms or its pol itical identity?
Unionin tarkoituksena on tie tyllä aikavälillä yhdistää mantereen kaikki de mokraattiset valtiot.
Second, how are people tr ir ir ir ir ir ouring the traditions which have set the Community apart from conventional in­ternational organiza­tions from the outset.
Prosessi tulee ole maan välttämättä ir if if asteittainen ottaen ir ir huomioon jokaisen t¡ ir if if maan erilaisen taloudellisen ja poliittisen tason.
Lying midway be­tween intergovern­mental cooperation and a federation, the Union subscri­bes to the principle of subsidiarity but is at the same time committed to joint action. Its long-term goal is to bring all
Vaikka emme pystyi sikään määrittelemään tarkasti syntymässä olevan Euroopan rakennetta, voimme esittää 1990-luvun alun realiteetit huomioon ottaen seuraavaa:
10 the democracies of Europe together.
• Maastrichtin sitoumusten mukaisesti viisi toista jäsenvaltiota jatkavat taloudellista, rahapoliittista ja poliittista yhdentymistä.
This process will have to be gradual and allow for different levels of political and economic development.
Toi mielinten väliset sopimukset vahvistavat "siltoja", jotka liittävät unionin toimielimet ja mekanismit sekä diplomaattisen yhteistyö politiikan toisiinsa.
But it is possible to make some intelligent guesses based on developments throughout the 1990s.
Ne Euroopan neuvoston jäseniksi liittyneet Keski-ja Itä-Euroopan maat, jotka ovat osoittaneet kuuluvansa parlamentaarisen demokratian piiriin, ovat unionin assosiointijäseniä.
• The Europe Agreements with Poland, the Czech Republic, Slovakia, Hungary, Bulgaria, Romania, Estonia, Latvia and Lithuania will be broadened as they develop market economies with the Union's help (there are also plans for a Europe Agreement with Slovenia).
Valtiot, jotka kykenevät liittymään Euroopan unioniin, voivat jättää jäsenhakemuksensa.
Those capable of integrating will apply for membership of the Union, paving the way for a further round of accession negotiations, which could also include Malta and Cyprus.
Näin avautuu mahdollisuus unionin uuteen laajentumiseen, ja Malta ja Kypros voisivat myös liittyä unionin jäseniksi.
• The Fifteen will press ahead with economic, monetary and political integration on the basis of commitments made in Maastricht.
• Euroopan unioni perustuu Euroopan yhtei söön ja poliittiseen liittoon.
Interinstitutional agreements will provide 'bridges' between Community institutions and procedures and diplomatic cooperation arrangements.
Se vahvistaa po liittista identiteettiään ETYJ:ssä ja Natossa, jotka ovat kaksi suurta foorumia Atlantin yli.
The European Parliament will make full use of its new powers of co-decision.
Niissä käsitellään pohjoisen pallonpuoliskon turvallisuuteen liittyviä kysymyksiä.
• The Union will establish its own political identity in the OSCE and NATO, the two main transatlantic forums for discussing the security of the northern hemisphere.
• Unioni aloittaa vuonna 1996 perussopimusten tarkastamisen hallitusten välisen selvitysryhmän, ns. reflektioryhmän, jonka toiminta alkoi kesäkuussa 1995, raportin pohjalta.
And it will playa leading role in bringing North and South together thanks to the Lomé Convention and its influence in multilateral organizations such as the United Nations and Unctad.
Ryhmä koostuu jäsenvaltioiden, Euroopan komission ja Euroopan parlamentin edustajista.
This vision of Europe at the beginning of the 21st century is of necessity speculative and incomplete.
Uudistuksen tarkoituksena on demokratian vahvistaminen, unionin avoimuuden edistäminen sekä kansalaisten laajempi osallistuminen yhdentymisprosessiin.
It assumes that the existing Member States will be prepared to allow the Union to act as a driving force for the entire continent and that prospective members will commit themselves unreservedly to the political objectives set in Maastricht.
Toimielimet ovat valmistautuneet unionin laajentumiseen, joka tulee vaikuttamaan toimielimien toimintaan ja tehokkuuteen.
The only way to achieve these ambitions is to continue, without a backward glance, along the route mapped out for the Community from the beginning.
Yhteistyölle oikeus- ja sisäasioissa luodaan te hokkaampia välineitä. Yhteinen uiko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP) taas tulee pohjautumaan uusille uskottaville rakenteille sekä yhteisiin toimielimiin liittyvän Länsi-Euroopan unionin (WEU) kehittymiselle.
• In 1996 the Union will start the process of revising the Treaties on the basis of a report prepared by a think-tank which began work in June 1995.
• Unioni on solminut Puolan, Unkarin, Tsekin tasavallan, Slovakian, Bulgarian, Roma nian, Viron, Latvian ja Liettuan kanssa Eu-rooppa-sopimukset.
The reforms will deal with upgrading the Union's democratic credentials and increasing public involvement in the integration process.
Tämänkaltainen ennustus seuraavan vuosituhannen Euroopan unionin rakenteesta on välttämättä ohjeellinen ja väliaikainen.
The way the institutionsoperate will have to be adapted to cope effectively with future accessions.
Se edellyttää, että unionin jäsenvaltiot käsittävät unionin koko mantereen kattavaksi voimaksi kohti federalistista yhteisöä.
Cooperation in the fields of justice and home affairs is to be improved and the common foreign and security policy is to be developed with more credible structures, building on the strengths of the Western European Union with a view to eventually developing it into a common institution of the European Union.
Jäsenvaltioiden tulee myös osallistua poikkeuksetta Maastrichtin poliittisten tavoitteiden toteuttamiseen: ne saavutetaan ainoastaan pysymällä tiukasti sillä tiellä, jolla jäsenvaltiot ovat yhteisön perustamisesta lähtien kulkeneet.
KEY DATES IN THE HISTORY OF EUROPEAN INTEGRATION
EUROOPAN YHDENTYMISEN LYHYT HISTORIA
25 March The Treaties establishing the European Economic Community (EEC) and the European Atomic Energy Community (Euratom) are signed in Rome.
25. maaliskuuta Euroopan talousyhteisö (ETY) ja Euratom pe rustetaan Rooman sopimuksilla.
9 May In a speech inspired by Jean Monnet, Robert Schuman, the French Foreign Minister, proposes that France, the Federal Republic of Germany and any other European country wishing to join them should pool their coal and steel resources.
9. toukokuuta Ranskan ulkoministeri Robert Schuman ehdottaa Jean Monnetin innoittamana Ranskan ja Saksan liittotasavallan hiili- ja teräsvarojen yhdistämistä. Järjestelmä on avoin myös muille valtioille.
1 January The Treaties of Rome enter into force and the EEC and Euratom Commissions are set up in Brussels.
1. tammikuuta Rooman sopimukset astuvat voimaan.
18 April The Six sign the Treaty establishing the European Coal and Steel Community (ECSC) in Paris.
Euroopan talousyhteisö ja Euratom sijoitetaan Brysseliin.
4 January The Stockholm Convention establishing the European Free Trade Association is signed on the initiative of the United Kingdom.
4. tammikuuta Ison-Britannian aloitteesta luodaan Tukholman yleissopimuksella Euroopan vapaa kauppaliitto (Efta).
14 January General de Gaulle announces ata press conference that France will veto the United Kingdom's accession to the Community.
14. tammikuuta Kenraali de Gaulle ilmoittaa lehdistökonferenssissa, että Ranska tulee käyttämään vetooikeuttaan estääkseen Ison-Britannian liittymisen ETYöön.
20 to 23 October Following the London Conference, agreements on a modified Brussels Treaty are signed in Paris and the Western European Union (WEU) comes into being.
Ne tarkentavat Brysselin sopimuksen yksityiskohtaisia laajentumista koskevia säännöksiä: Brysselin sopimuksesta tulee Länsi-Euroopan unioni (WEU).
A Treaty merging the executives of the three Communities is signed in Brussels.
Huhtikuu Kolmen yhteisön toimeenpanevien elinten välillä allekirjoitetaan sulautumissopimus, jolla luodaan yksi neuvosto ja yksi komissio.
It enters into force on 1 July 1967.
Sopimus tulee voimaan 1. heinäkuuta 1967.
It also extends the budgetary powers of the European Parliament.
Euroopan parlamentin valvontavaltaa lisätään.
29 January The 'Luxembourg Compromise' is agreed, France resuming its seat in the Council in return for retention of the unanimity require ment where very important interests are at stake.
29. tammikuuta Luxemburgin kompromissi. Ranska hyväksyy paikkansa neuvostossa, mikäli päätökset voidaan tehdä yksimielisesti, kun "maiden elintärkeät edut" ovat kyseessä.
30 June Negotiations with four prospective Member States (Denmark, Ireland, Norway and the United Kingdom) open in Luxembourg.
30. kesäkuuta Jäsenyysneuvottelut alkavat Luxemburgissa yhteisön ja neljän ehdokasmaan (Tanska, Iso-Britannia, Irlanti ja Norja) kesken.
1 July Remaining customs duties in ¡ntra-Com-munity trade in manufactured goods are abolished 18 months ahead of schedule and the common external tariff is introduced.
22. tammikuuta Brysselissä allekirjoitetaan uusien jäsenten liittymissopimukset (Tanska, Iso-Britannia, Irlanti ja Norja).
22 January The Treaty on the Accession of Denmark, Ireland, Norway and the United Kingdom is signed in Brussels.
7. ja 2. joulukuuta Haagin huippukokous. Valtioiden ja hallitusten päämiehet päättävät siirtyä lopulliseen yhteisöön: yhteiset maataloussäännökset otetaan käyttöön ja yhteisön omista varoista sovitaan.
24 April The currency 'snake' is set up, the Six agree ing to limit the margin of fluctuation be tween their currencies to 2.25%.
Jäsenvaltiot päättävät rajoittaa keskinäisten va luuttojen vaihtovälit 2,25 %:iin.
7 January Denmark, Ireland and the United Kingdom join the Community (Norway withdrew following a referendum).
7. tammikuuta Tanska, Iso-Britannia ja Irlanti liittyvät Euroopan talousyhteisöön (Norja hylkää jäsenyyden kansanäänestyksessä).
28 February A first Convention between the Community and 46 States in Africa, the Caribbean and the Pacific is signed in Lomé.
28. helmikuuta ESPRIT-ohjelma (tietotekniikan tutkimus ja kehitys) hyväksytään.
28 February The 'Esprit' programme for research and development in information technology is adopted.
28. helmikuuta Lomen sopimus allekirjoitetaan (Lomé I) yhteisön ja 46 Afrikan, Karibianmeren ja Tyy nenmeren valtion välillä.
14 and 17 June Direct elections to the European Parliament are held for the second time.
14. ja 17. kesäkuuta Toiset Euroopan parlamentin vaalit.
A Treaty giving the European Parliament wider budgetary powers and establishing a Court of Auditors is signed.
22. heinäkuuta Sopimus Euroopan parlamentin budjettivallan vahvistamisesta ja tilintarkastustuomioistuimen perustamisesta.
It enters into force on 1 June 1977.
Sopimus tulee voi maan 1. kesäkuuta 1977.
8 December A third Lomé Convention between the Ten and the ACP States, now numbering 66, is signed.
8. joulukuuta Togossa allekirjoitetaan kolmas Lomen sopimus (Lomé III) kymmenen jäsenvaltion ja 66 Afrikan, Karibianmeren ja Tyynenmeren valtion välillä.
6 and 7 July At the Bremen European Council, France and Germany present a scheme for closetmonetary cooperation (the European Monetary System) to replace the currency 'snake'.
6. ja 7. heinäkuuta Bremenin huippukokous. Ranska ja Saksan liittotasavalta ehdottavat yhteisen rahapolitiikan käyttöönottoa luomalla valuuttakäärmeen tilalle Euroopan valuuttajärjestelmän (EVJ).
7 January Jacques Delors is appointed President of the Commission.
Jäsenvaltiot sopivat Rooman sopimuksen tarkistamisesta.
7 January Spain and Portugal join the Community.
7. tammikuuta Espanja ja Portugali liittyvät Euroopan yhteisöön.
7 and 10 June The first direct elections to the 410-seat European Parliament are held.
28. toukokuuta Kreikan liittymissopimus allekirjoitetaan.
77 and 28 February The Single European Act is signed in Luxembourg and The Hague.
17. ja 28. helmikuuta Euroopan yhtenäisasiakirja allekirjoitetaan Luxemburgissa ja Haagissa.
31 October A second Convention between the Com munity and 58 States in Africa, the Caribbean and the Pacific is signed in Lomé.
7. ja 10. kesäkuuta Euroopan parlamentin ensimmäiset410jäsenen suorat vaalit.
74 April Turkey applies to join the Community.
27. lokakuuta Länsi-Euroopan unioni (WEU) hyväksyy Haagissa yhteisen turvallisuuspolitiikan pe rusteet.
7 January Greece joins the Community.
7. tammikuuta Kreikka tulee Euroopan yhteisön jäseneksi.
3 October Germany is united once more.
3. lokakuuta Saksojen yhdistyminen.
February Reform of financing of EEC policies.
Helmikuu Euroopan talousyhteisön toiminnan rahoituksen uudistaminen.
Multiannual programme of expenditure for 1988-92.
Monivuotinen (1988—1992) suunnitelma yhteisön menoista.
Reform of the Structural Funds.
Rakennerahastojen uudistus.
7 July Sweden applies to join the Community.
7. heinäkuuta Ruotsi anoo yhteisön jäsenyyttä.
15 and 18 June Direct elections to the European Parliament are held for the third time.
Tammikuu Jacques Delorsin puheenjohtajuutta komissiossa jatketaan neljällä vuodella.
27 October Agreement is reached on setting up a European Economic Area.
21. lokakuuta Päätetään perustaa (ETA).
17 July Austria applies to join the Community.
15. ja 18. kesäkuuta Euroopan parlamentin kolmannet vaalit.
9 and 10 December The European Council meets in Maastricht.
9. ja 10. joulukuuta Maastrichtin huippukokous.
9 November Collapse of the Berlin Wall.
17. heinäkuuta Itävalta anoo Euroopan yhteisön jäsenyyttä.
9 December The Strasbourg European Council decides to convene an intergovernmental conference.
9. marraskuuta Berliinin muurin murtuminen.
7 February The Treaty on European Union is signed in Maastricht.
7. helmikuuta Maastrichtin sopimus Euroopan unionista allekirjoitetaan. lekirjoitetaan.
15 December The fourth Lomé Convention with the ACP States is signed.
9. joulukuuta Strasbourgin huippukokous. Eurooppa-neuvosto päättää kutsua koolle hallitusten välisen konferenssin.
18 March Finland applies to join the Community.
15. joulukuuta Euroopan yhteisö allekirjoittaa Lomé IV-sopimuksen Afrikan, Karibianmeren ja Tyynen meren maiden kanssa.
25 March Norway applies to join the Community.
2. kesäkuuta Tanska hylkää kansanäänestyksessä Maastrichtin sopimuksen.
29 May The Agreement establishing the European Bank for Reconstruction and Development is signed in Paris.
29. toukokuuta Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) perustetaan.
2 May The Agreement on the European Economic Area is signed in Oporto.
19. kesäkuuta Schengenin sopimus allekirjoitetaan.
19 June The Schengen Agreement on the elimination of border checks is signed.
20. kesäkuuta Irlanti hyväksyy kansanäänestyksessä Maastrichtin sopimuksen.
2 June Denmark rejects the Maastricht Treaty by referendum.
20. syyskuuta Ranska hyväksyy kansanäänestyksessä Maastrichtin sopimuksen.
24 and 25 June The European Council meets in Corfu.
77. ja 12. joulukuuta Edinburghin huippukokous.
16 October A referendum in Finland approves accession.
16. lokakuuta Suomi hyväksyy kansanäänestyksessä liittymissopimuksen. missopimuksen.
.A referendum in Norway rejects accession.
7. tammikuuta Sisämarkkinat otetaan käyttöön.
9 December . . The European Counc: meets in Essen. '
18. toukokuuta Tanskan toinen kansanäänestys: Maastrichtin sopimus hyväksytään.
­r, . . . · ,, ­τ ι · The Maastricht Treaty is approved in a second referendum in Denmark.
27. ja 28. marraskuuta Norja hylkää kansanäänestyksessä liittymissopimuksen. sopimuksen.
7 November The Maastricht Treaty enters into force.
7. marraskuuta Maastrichtin sopimus tulee voimaan.
, > _„,,_„. / January Austria, Finland and Sweden join the Union. 23 January
9. joulukuuta Essenin huippukokous.
7 April Hungary applies to joi n the European Union.
7. tammikuuta Suomi, Itävalta ja Ruotsi liittyvät Euroopan unioniin.
26 March The Schengen Agreement comes into force.
26. maaliskuuta Schengenin sopimus tulee voimaan.
8 April Poland applies to join the European Union.
9. ja 12. kesäkuuta Euroopan parlamentin vaalit.
2 June The Reflection Group on the Intergovern­mental Conference holds its first meeting.
2. kesäkuuta Ensimmäinen reflektioryhmän kokous hallitusten välisestä konferenssista.
15 April The Final Act of the Uruguay Round negotia­ tions is signed in Marrakesh.
24. ja 25. kesäkuuta Korfun huippukokous.
12 June Europe Agreements with Estonia, Latvia and Lithuania.
12. kesäkuuta Euroopan unioni solmii Eurooppa-sopimuk-set Viron, Latvian ja Liettuan kanssa.
9 and 12 June Direct elections to the European Parliament are held for the fourth time.
Suomen, Itävallan, Norjan ja Ruotsin sopimukset liittymisestä Euroopan unioniin alle kirjoitetaan.
26 and 27 June The European Council meets in Cannes.
26.—27 kesäkuuta Eurooppa-neuvosto kokoontuu Cannesissa.
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities 1995 — 46 pp. — 16.2 χ 22.9 cm European Documentation series — 1995 ISBN 92-827-4844-8
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 1995 — 46 s. — 16,2 χ 22,9 cm Sarja: EU:n julkaisusarja — 1995 ISBN 92­827­4849­9
This booklet sets out in 10 points to explain the nature and growth of the European Union from its origins to its most recent enlargement to include Austria, Finland and Sweden.
Esite käsittää kymmenen osaa, jotka kertovat Euroopan unionista ja sen kehittymisestä Euroo­pan yhteisön alkuajoista Itävallan, Suomen ja Ruotsin jäsenyyden alkamiseen asti.
The European Unionin 1995 is a monument to the dedication of the early pioneers.
Vuoden 1995 Euroopan unioni on tulos niistä ponnistuksista, jotka Euroo­pan yhteisön perustajat aloittivat vuonna 1950.
It is the world's most advanced form of multisectoral integra­tion, affecting economic, social, industrial-relations and foreign policies and citizens' rights in its 15 Member States.
Se on kaikkein pisimmälle kehitetty monialainen järjestö. Unioni toimii niin taloudellisella, sosiaali­sella ja poliittisella alalla kuin 15 jäsenvaltion kansalaisoikeuksiin ja ulko­suhteisiin liittyvissä kysymyksissäkin.
The Union itself generates directly applicable legislation and creates specific rights which can be invoked by its citizens.
Euroopan unionilla on oma lainsäädäntö, jo­ka koskee suoraan unionin kansalaisia ja antaa heille tiettyjä oi­keuksia.
The momentum of the integration process caused Austria, Finland and Sweden to join the Union at the beginning of 1995.
Euroopan voimakas rakentaminen on johtanut unionin laajentumi­seen: vuoden 1995 alusta siihen liittyivät Itävalta, Suomi ja Ruotsi.
The collapse of the Berlin Wall, followed by German unification and the liberation from Soviet control and subsequent democratization of the countries of Central and Eastern Europe, transformed the political structure of the continent.
Ber­liinin muurin murtuminen, Saksojen yhdistyminen sekä Neuvostolii­ton holhouksesta vapautuneiden Keski­ ja Itä­Euroopan maiden de­mokratisoituminen taas ovat syvästi muuttaneet mantereen poliittista rakennetta.
And the Fifteen are now committed to both deepening and widening the Union.
Viisitoista jäsenvaltiota pyrkivät tulevaisuudessa edelleen syventämään ja laajentamaan unionia.
OFFICE FOR OFFICIAL PUBLICATIONS OF THE EUROPEAN COMMUNITIES k* * * ■ Og * k —'—
EUROOPAN YHTEISÖJEN VIRALLISTEN JULKAISUJEN TOIMISTO
PROMOTING A SOCIAL EUROPE
KOHTI SOSIAALISTA ■ EUROOPPAA
he European Union consists of 15 Member States τ with a total population of 370 million people speaking 11 official languages.
E uroopan unioni käsittää viisitoista jäsenmaata, yksitoista virallista kieltä ja 370 miljoonaa ihmistä.
In the European Economic Community, politics at European level was initially concerned only with economic issues. But attention later turned to building Europe's social edifice.
Euroopan talousyhteisössä (ETY) käsiteltiin aluksi vain taloudellisia kysymyksiä, mutta nykyisin rakennetaan määrätietoisesti myös Euroopan sosiaalista perustaa.
Equal opportunities for men and women, guaranteed pensions, educational opportunities, health care, employees' rights, health and safety at the workplace — all of these now form part of the political agenda.
Naisten ja miesten tasa-arvo, eläkejärjestelmien toimivuus, koulutusmahdollisuudet, sairaanhoito, työntekijöiden oikeudet sekä työsuojelu — kaikki nämä aiheet ovat osa Euroopan unionin poliittista työohjelmaa.
The European Union pursues integration along three lines: increasing harmonization of individual Member States' social laws, closer alignment of national security systems and definition of social security policy objectives.
EU toimii kolmen yhdentämistavoitteen mukaan: eri maiden sosiaalista lainsäädäntöä lähennetään, kansallisia sosiaaliturvajärjestelmiä yhtenäistetään ja sosiaaliturvapolitiikan tavoitteita määritellään.
The European countries spend considerably more on social security than Japan or the United States.
Euroopan valtiot käyttävät kansalaistensa sosiaaliturvaan huomattavasti enemmän varoja kuin esimerkiksi Japani tai Yhdysvallat.
In Europe, social security accounts for 22% of GDP, as against only 1 5% and 12% in the USA and Japan respectively.
Euroopassa sosiaaliturvakulut muodostavat 22 prosenttia bruttokansantuotteesta, Yhdysvalloissa vastaava luku on 15 ja Japanissa vain
Social standards in the 15 Member States, though connected through the single internal market, differ from one State to another. For example, unlike the other Member States, Greece, Spain and Italy have no State-guaranteed minimum income.
Sisämarkkinoiden yhdistämän EU:n 15 jäsenvaltion sosiaaliturvan taso ei kuitenkaan ole kaikkialla samanlainen: esimerkiksi Kreikassa, Espanjassa ja Italiassa ei muista EU-valtioista poiketen ole valtion takaamaa vähimmäistulojärjestelmää.
Economic and social imbalances of this type need to be jointly dismantled.
Tällaisia taloudellisia ja sosiaalisia vinoutumia pyritään korjaamaan yhdessä.
However, common Europe-wide rules on safety at work also apply to more ordinary jobs such as those involving machinery.
Yhtenäiset sosiaalialan vähimmäisvaatimukset Euroopassa estäisivät heidän mielestään yritysten erilaisen sosiaalikulurasituksen myötä syntyvät kilpailun vääristymät.
European standards are needed to prevent firmi from avoiding safety measures as a way of gaining financial advantages at the cost of worker safely.
Muuten korkean sosiaaliturvan maat menettäisivät työpaikkoja ja pääomaa, koska yritykset investoivat mieluummin maihin, joissa työn saa halvemmalla.
The importance of an independent social policy for the entire Union has always been a subject of controversy.
Koko yhteisön kattavan sosiaalipolitiikan merkityksestä on kiistelty alkuvaiheista asti.
Just how far should social policy be standardized across Europe?
Kuinka pitkälle sosiaalipolitiikkaa olisi yhtenäistettävä yhteisössä?
This question was discussed as long ago as the negotiations for the establishment of the European Economic Community in 1957.
Asiasta keskusteltiin jo vuonna 1957 neuvoteltaessa Euroopan talousyhteisön perustamisesta.
At that time, economic considerations played an important part because the short-term costs to employers and the State are higher if the population is guaranteed a high level of social security.
Tuolloin taloudellisilla näkökohdilla oli suuri merkitys, ovathan työnantajan ja valtion lyhyen aikavälin kulut suuremmat, jos kansalaisille taataan korkea sosiaaliturva.
However, in an economic community, the same basic economic conditions should be established for all the Member States.
Talousyhteisössä kaikille jäsenvaltioille oli kuitenkin luotava samanlaiset taloudelliset perusedellytykset.
Provisions which could potentially distort competition, such as the high costs to firms of ensuring social welfare, should therefore be harmonized.
Siksi sellaisiin kilpailun vääristymiin kuten yritysten korkeisiin sosiaaliturvakustannuksiin johtavia määräyksiä oli lähennettävä.
There are two opposing schools of thought here: the 'neo-liberal' economists want to limit the social and other restraints on competition to a minimum in the belief that this will lead to maximum prosperity.
Euroopan unionin perustamissopimuksen tavoitteisiin kuuluu työsuojelun parantaminen. Ihmiset, jotka joutuvat työssään käsittelemään vaarallisia aineita, kuten tämä palomies kemiallisen onnettomuuden yhteydessä, tarvitsevat erityistä suojaa.