natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On 16 February 1996, Parliament adopted a resolution on the EU aircraft industry, in which it expressed its con cern about the European industry's loss of market share [5]·
EP antoi 16. helmikuuta 1996 EU:n ilmailuteollisuudesta päätöslauselman, jossa se ilmaisi huolensa Euroopan teollisuuden markkinaosuuden pienenemisestä [5].
Parliament adopted a resolution in June 1987 stating that the time had come for the European Union to develop a coherent policy on space activities.
EP antoi kesäkuussa 1987 päätöslauselman, jossa se totesi, että Euroopan yhteisön oli tullut aika laatia yhtenäinen avaruustoimintapolitiikka.
Parliament recognized the ESA as the principal instrument of European cooperation in this sector.
EP tunnusti ESA:n tämän alan Euroopan laajuisen yhteistyön pääasialliseksi välineeksi.
[1] Resolution: B3-0005/90 (LEG=3) [2] Resolution: B3-0770/92 (LEG=3) [3] Consultation: COS0048 (LEG=3) [4] Resolution: B4-1062/95 [5] Resolution: B4-0163/96
[1] Päätöslauselma: B3-0005/90 (LEG=3) [2] Päätöslauselma: B3-0770/92 (LEG=3) [3] Kuuleminen: COS0048 (LEG=3) [4] Päätöslauselma: B4-1062/95 [5] Päätöslauselma: B4-0163/96
— EC Treaty: Articles 100 A (standardization), 85 and 86 (competition), 90 (3) (public undertakings), 130 (industrial policy).
— EYn perustamissopimus: 100 A artikla (standardointi), 85 ja 86 artiklat (kilpailu), 90 artiklan 3 kohta (julkiset yri tykset), 130 artikla (teollisuuspolitiikka)
— EU Treaty: Articles 129 B, C, D (trans-European net works).
— EU:n perustamissopimus: 129 B, C ja D artiklat (Euroopan laajuiset verkot)
— Recommendation 86/659/EEG on the introduction of ISDN with timetable for the introduction of ISDN services;
— Suositus 86/659/ETY ISDN:n käyttöönottamisesta aikatauluineen ISDN-palvelujen käyttöön ottamiseksi;
— Decision 2717/95/EC on the Development of ISDN as a transEuropean network.
— Päätös 2717/95/EY ISDN:n kehittämisestä Euroopan laajuiseksi verkoksi.
Terminal equipment
Telepäätelaitteet
Directive 86/361/EEC amended by directive 91/263/EEC, introduced a single approval procedure for the interconnection of terminals to the networks.
Direktiivillä 86/361/ETY, muutettuna direktiivillä 91/263/ETY, otettiin käyttöön yhtenäinen päätteiden verkkoon liittämistä koskeva hyväksymismenettely.
In October 1993, its scope was extended to satellite communications.
Lokakuussa 1993 sen soveltamisalaa laajennettiin koske maan satelliittiliikennettä.
The European Community stimulates R & D in the telecommunications sector to increase the sector's com petitiveness.
Euroopan yhteisö edistää televiestinnän alan T & K-työtä alan kilpailukyvyn lisäämiseksi.
Important programmes are:
Tärkeitä ohjelmia ovat:
— the Fourth Research and Development Programme (1994-1998);
— neljäs tutkimus- ja kehitysohjelma (1994-1998);
The telecommunications sector is the largest potential investor in new information technologies, using large numbers of micro-electronic devices and software devel opment.
Televiestintäala on suurin mahdollinen uusiin tietoteknologioihin sijoittaja, joka käyttää hyväkseen monia mikroelektronisia laitteita sekä ohjelmistokehitystä.
Telecommunications can have a large effect on employment, productivity and competitiveness.
Televiestinnällä voi olla suuri vaikutus työllisyyteen sekä tuotanto- ja kilpailukykyyn.
The EU's traditional trade surplus in telecommunications equipment is decreasing rapidly.
EU:n perinteinen televiestintälaitteiden kaupan ylijäämä on nopeasti vähenemässä.
It now has substantial deficits with the USA and Japan.
Sillä on tällä hetkellä huomattava kaupan alijäämä USA:n ja Japanin kanssa.
EU telecom carriers are in the midst of a deep restructuring process, as a result of tech nology and global competitive pressures, accelerated by regulatory reform both in the EU and outside (e.g. the U.S. Telecommunications Act of 1996).
EU:n teleoperaattorit ovat keskellä laajaa uudelleenjärjestelyprosessia, joka on seurausta teknologisesta ja maailmanlaajuisesta kilpailupaineesta ja jota EU:n ja sen ulkopuolella olevien maiden säännösuudlstukset (esim. Yhdysvaltojen vuoden 1996 televiestintälaki) nopeuttavat.
EU Telecommunications policy has as its objectives: the establishment of Europe-wide integrated networks, the creation of the Information Society; the defragmentation of national markets and the abolition of regulatory inconsistencies among the Member States concerning tariffs, standards, access conditions, public procurement, etc.
EU:n televiestintäpolitiikan tavoit teet ovat: Euroopan laajuisten integroitujen verkkojen perustaminen, tietoyhteiskunnan perustaminen; kansallisten markkinoiden yhtenäistäminen ja jäsenmaiden säännöksissä olevien maksuihin, standardeihin, markkinoillepääsyn edellytyksiin, julkisiin hankintoihin jne. liit tyvien ristiriitaisuuksien poistaminen.
Although not an explicit Single Market objective, the liberalisation and re-regulation of the market will lead in most cases to the privatization of existing public owned operators.
Vaikka tämä ei ole selkeä sisämarkkinatavoite, niin markkinoiden vapautta minen ja uudelleensääntely johtaa useimmissa tapauksissa valtion omistamien teleoperaattoreiden yksityistämiseen. istämiseen.
These include ACTS, TEDIS, SPRINT, IMPACT II and the information technology (IT) programme.
— moni yhteisön T & K-ohjelmista (erityisesti ACT, TEDIS, SPRINT, IMPACT II) ja tietotekniikkaohjelma (IT).
Standardization
Standardointi
Green Paper on the development of the common market for telecommunications services and equipment (COM(87) 0290)
Vihreä kirja televiestintäpalvelujen ja -laitteiden yhteismarkkinoiden kehittämisestä (KOM(87) 0290).
— Directive 83/189/EEC on procedures for the provision of information concerning technical standards and regulations. lations.
— Direktiivi 83/189/ETY teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä;
— Decision 87/95/EEC on standardization in the field of information technologies (IT) and telecommunications, obliging public buyers to refer to European or international standards in their tender invitations.
— Päätös 87/95/ETY tietotekniikoiden ja televiestinnän alan standardoinnista, joka velvoittaa julkisten hankintojen tekijöitä viittaamaan tarjouspyynnöissään euroop palaisiin tai kansainvälisiin standardeihin.
One of the goals of the 1987 Green Paper was to establish a European Telecommunications Standards Institute (ETSI).
Yksi vuoden 1987 vihreän kirjan päämääristä oli perustaa Euroopan telealan standardointilaitos (ETSI).
ETSI, founded in 1988, is responsible for preparing common telecommunication standards, such as for Euro-ISDN, ONP and mobile communications (GSM).
ETSI, joka on perustettu vuonna 1988, on vastuussa yhteisten televiestintästandardien valmistelusta, kuten Euro-ISDN:stä, ONP:stä ja matkaviestinliikenteestä (GSM).
One of the first actions resulting from the Green Paper was the Commission Directive on competition in the markets of telecommunications terminal equipment, amend ed by Commission directive 94/46/EC to cover satellite telecom equipment.
Yksi ensimmäisistä vihreän kirjan nojalla toteutetuista toimenpiteistä oli televiestinnän päätelaitteiden markkinoiden kilpailusta annetun komission direktiivi, muutettuna komission direktiivillä 94/46/EY, jolla katettiin satelllittiteleviestintälaitteet.
The 1992 "Review of the Situation in the Telecommunications Sector" was completed in April 1993.
Vuoden 1992 televiestintäalan tilannekatsaus valmistui huhtikuussa 1993.
The Council Resolutions of 16 June 1993 and 28 July 1994 set out a liberalization programme to be achieved by 1998.
Neuvoston 16. kesäkuuta 1993 ja 28. heinäkuuta 1994 antamissa päätöslauselmissa esitettiin vapauttamisohjelma, joka toteutettaisiin vuoteen 1998 mennessä.
The Green Paper on the liberalization of the infrastructure for telecommunications and cable television networks (COM(94)0440 first part) has been approved by Parliament in its resolutions of 7 April 1995 and 19 May 1995 and the Council in its resolutions of 13 June 1995 and 22 December 1994.
Vihreä kirja televiestinnän perusrakenteiden ja kaapeliverkkojen vapauttamisesta (KOM(94) 440, osa 1 ) hyväksyttiin parlamentin 7. huhtikuuta 1995 ja 19. toukokuuta 1995 antamissa päätöslauselmissa sekä neuvoston 13. kesäkuuta 1995 ja 22. joulukuuta 1994 antamissa päätöslauselmissa.
Services and Open Network Provision
Palvelut ja avoimen verkon tarjoaminen
In June 1990, the Commission adopted a directive under Article 90 §3 (directive 90/388/EEC), designed to abolish the exclusive rights granted by the Member States in the telecommunications services sector, with the exception of voice telephony.
Komissio antoi kesäkuussa 1990 perustamissopimuksen 90 artiklan 3 kohdan nojalla direktiivin (90/388/ETY), jonka tarkoituksena oli poistaa jäsenmaiden myöntämät yksinoikeudet televiestintäpalvelujen alalta lukuun ottamatta puhelinliikennettä.
This directive was extended to satellite communications and services (directive 94/46/EC), cable TV networks and mobile and personal communications (directive 96/2/EC).
Tätä direktiiviä laajennettiin satelliittiviestintään ja -palveluun (direktiivi 94/46/EY), kaapeliverkkoihin sekä matka- ja henkilökohtaiseen televiestintään (direktiivi 96/2/EY).
The Commission decided that the directive would take effect on the day on which the Council adopted the directive on Open Network Provision
Komissio päätti, että direk
— In 1991 the Member States began installing a single standard for mobile radiotelephony (GSM).
— Jäsenvaltiot aloittivat vuonna 1991 yhtenäisen standardin käyttöön ottamisen Euroopan laajuista digitaalista matkaviestinjärjestelmää (GSM) varten.
This will replace the different incompatible systems in force in the EC (recommendation 87/371/EEC).
Tämä korvaa EYssä aiemmin voimassa olleet erilaiset yhteensopimattomat järjestelmät (suositus 87/371/ETY).
The Council adopted directive 91/287/EEC and recommendation 91/288/EEC to promote the introduction of DECT (Digital European Cordless Telecommunications) from January 1992.
Neuvosto antoi direktiivin 91/287/ETY ja suosituksen 91/288/ETY eurooppalaisen langattoman puhelinjärjestelmän (DECT)
Common policies
Yhteiset politiikat käyttöönoton edistämiseksi tammikuussa 1992 alkaen.
— The Green Paper on Mobile and Personal Communications (COM(94)0145), followed by a Commission directive of 16 January 1996 (Article 90(3)), was the subject of Parliament's resolution of 19 May 1995 and the Council resolution of 29 June 1995.
— Vihreä kirja matkaviestinliikenteestä ja langattomasta teleliikenteestä (KOM(94) 145); sitä seurasi komission 16. tammikuuta 1996 antama direktiivi (90 artiklan 3 kohta), ja se oli ollut EP:n 19. toukokuuta 1995 antaman päätös lauselman ja neuvoston 29. kesäkuuta 1995 antaman päätöslauselman aiheena.
Satellite communications
Satelliittiviestintä
— Green Paper on the Common Approach to Satellite Communications in the EC (COM(90) 0490).
— Vihreä kirja yhteisestä satelliittiviestinnän alan menettelystä EYssä (KOM(90) 0490); langattomista ja suositellaan nopeutettua televiestintäalan vapauttamista.
— Communication on Satellite Personal Services (COM(93) 171 final).
— Tiedonanto satelliittivälitteisistä palveluista (KOM(93) 171);
— Council directive 93/97/EEC on equipment used in ground stations for satellite Communications.
— Neuvoston direktiivi 93/97/ETY maa-asemilla satelliittiviestintään käytetyistä laitteista;
Parliament organised a hearing on the Information Society ("Agora Virtuelle") on 23-24 February 1995 as preparation on the G7 Conference on the Information Society, held at the end of February 1995.
— Komission direktiivi 94/46/ETY satelliittiviestintälaitteiden ja -palvelujen vapauttamisesta.
— Commission directive 94/46/EEC concerning the liberalisation of satellite communications equipment and services.
EP kehottaa panemaan pikaisesti täytäntöön euroop palaisen strategiasuunnitelman, joka:
ROLE OF THE EUROPEAN PARLIAMENT
— edistää sijoituksia;
Public procurement (*3.3.5.)
Julkiset hankinnat (*3.3.5.)
— stimulates investment; — establishes European standards;
— luo eurooppalaisia standardeja;
— launches R & D initiatives and pilot schemes (for example: mutually compatible mobile telephone systems);
— tekee T & K-aloitteita ja laatii koeohjelmia (esimerkiksi keskenään yhteensopivat matkaviestinjärjestelmät);
— liberalizes monopoly-dominated markets and fosters cooperation.
— vapauttaa monopolimarkkinat ja edistää yhteistyötä.
Parliament has exercised its influence on the regulatory framework of telecommunications by tabling amend ments to legislative proposals and has also adopted resolutions with a general application.
EP on käyttänyt vaikutusvaltaansa televiestintäalan sääntelyn määräyksiin tekemällä tarkistuksia lainsäädäntöä koskeviin ehdotuksiin. Parlamentti on lisäksi hyväksynyt yleisluontoisia päätöslauselmia.
Council directive 77/62/EEC coordinating procedures for public supply contractors was supplemented by Council recommendation of 12 November 1984, directed at the first phase of opening up access to public telecommunications contracts allowing for the release of 10% of the annual value of public procurement markets in telecom munications.
Neuvoston direktiiviä 77/62/ETY julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta täydennettiin neuvoston 12. marraskuuta 1984 antamalla suosituksella, jonka tavoitteena oli ensimmäisessä vaiheessa avata pääsy julkisille televiestintä markkinoille, joiden ansiosta voitiin vapauttaa 10 prosenttia televiestintäalan julkisten hankintamarkkinoiden vuotuisesta arvosta.
Council directive 90/531/EEC liberalised the procurement procedures of entities operating in the water, energy and telecommunications sectors.
Neuvoston direktiivi 90/531/ETY vapautti vesi- ja energiahuollon ja teletoiminnan alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyt.
This directive was complemented by directive 92/13/EEC (application of Community rules on procurement proce dures operating in the water, energy, transport and telecom sectors), directives 92/50/EEC, 93/36/EEC, 93/37/EEC (coordination of procedures for public service, public supply and public works markets), and directive 93/38/EEC (procurement on entities operating in the water, transport and telecom sectors).
Tätä direktiiviä täydennettiin direktiivillä 92/13/ETY (yhteisön määräysten soveltamisesta vesi- ja energiahuollon ja teletoiminnan alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyihin), direk tiivillä 92/50/ETY 93/36/ETY 93/37/ETY Qulkisia palvelu, hankinta- ja työsopimuksia koskevien menettelyiden yhteensovittamisesta), ja direktiivillä 93/38/ETY (vesi-, liikenne- ja televiestintäala).
Parliament has attempted to strike a satisfactory balance between the liberalization needed to enable the market to develop and the regulation needed in order to protect consumers.
EP on pyrkinyt saavuttamaan tyydyttävän tasapainon markkinoiden kehittämisen kannalta tarpeellisen vapauttamisen ja kuluttajien suojaamiseksi tarvittavan sääntelyn välillä.
The new codecision procedure applied to the directive on the application of ONP to voice telephony, where Parliament was able to exert its institutional powers to have its amendments accepted (e.g. resolution of 26 October 1995) [1].
Uutta yhteispäätösmenettelyä sovellettiin direktiivi in avoimen verkon tarjoamisesta puhelinliikenteessä, jolloin parlamentti pystyi käyttämään institutionaalisia toimi valtuuksiaan sen ehdottamien tarkistusten hyväksymiseksi (esim. 26. lokakuuta 1995 annettu päätöslauselma) [1].
Parliament has also been critical of the use of Article 90(3), enabling the Commission to bypass the legislator when adopting directives.
Parlamentti on myös suhtautunut kriittisesti 90 artiklan 3 kohtaan, joka sallii komission hyväksyä direktiivinsä ilman lainsäätäjän kuulemista.
The commitment to "Information Highways" was devel oped in the "White Paper on Growth, Competitiveness and Employment" (COM(93) 700), followed by the Bangemann Group report on "Global Information Society".
Sitoutuminen "tiedon valtaväyliin" kehitettiin valkoisessa kirjassa kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä (KOM(93) 700), jota seurasi Bangemann-ryhmän kertomus maailmanlaajuisesta tietoyhteiskunnasta.
This report calls for a marketdriven approach and recommends accelerated telecom
Tässä kertomuksessa esitetään markkinajohtoista lähestymistapaa
EPOQUE REFERENCES [1] Codecision procedure: COD95020 (LEG=4)
EPOQUE-VIITTEET [1] Yhteispäätösmenettely: COD95020 (LEG=4)
THE AUDIOVISUAL INDUSTRY
AUDIOVISUAALINEN TEOLLISUUS
Main achievements
Pääsaavutukset
— Articles 9, 12, 30, 31 EC (free movement of goods, including audiovisual products);
48-66 artikla(työntekijöiden vapaa liikkuvuus, sijoittautumisoikeus, vapaus tarjota palveluja);
— Directive 92/38/EEC on standards for satellite broad casting of television signals [2];
— Direktiivi 95/47/EY televisiosignaalien siirtoa koske vien standardien käytöstä [1],
— Articles 85 and 86 (rules on competition);
85 ja 86 artikla(kilpailusäännöt);
— Council decision 93/424/EEC on an action plan for the introduction of advanced television services in Europe [3];
— Direktiivi 92/38/ETY televisiosignaalien satelliittilähetystä koskevista standardeista [2],
— Article 100a (technical harmonization, including advanced television services).
100 a artikla(tekninen yhdenmukaistaminen, mukaan lukien kehittyneet televisiopalvelut)
— Council decisions 89/337/EEC and 89/630/EEC con cerning High Definition Television [4].
— Neuvoston päätös 93/424/ETY kehittyneiden televisiopalvelujen käyttöönottoa Euroopassa koskevasta toim intasuunnitelmasta [3],
— The establishment of a common information area, including the setting up of common standards.
— Neuvoston päätökset 89/337/ETY ja 89/630/ETY teräväpiirtotelevisiosta [4].
Directive 89/552/EEC sets up rules for TV programming in the EU.
— Yhteisen tietoalan perustaminen, mukaan lukien yhteisten standardien luominen.
— The promotion of television programmes with European content as a complement to existing national programmes.
— Eurooppalaisen sisällön omaavien televisio-ohjelmien edistäminen olemassa olevien kansallisten ohjelmien täy dentämiseksi.
— Regulatory consistency among the Member States with a view to re-regulation of broadcasting activities.
— Jäsenvaltioiden sääntelyn yhtenäisyys lähetystoiminnan sääntelyn uusimisen osalta.
State of integration
Yhtenäisyyden tila
2000 (Council Decision 95/563/EEC) [5] has a budget allocation of 310 million ECU.
MEDIA II-ohjelmalle (1996-2000) (neuvoston direktiivi 95/563/ETY) [5] on varattu 310 miljoonan ecun budjetti.
Competition policy and media concentration
Kilpailupolitiikka ja median keskittyminen
With the liberalization of the media, fierce competition for market share and positions began in Europe in the 1980s.
Median vapauttamisen myötä alkoi kova kilpailu markkinaosuuksista ja -asemasta 1980-luvulla.
In this, European groups are competing among themselves and with US companies.
Eurooppalaiset ryhmät kilpailevat sekä keskenään että USA:n yritysten kanssa.
In 1994, the European Commission carried out a vast consultation process with the European audiovisual industry on com petitiveness and competition in the audiovisual sector, which the White Paper on "Growth, Competitiveness and Employment (COM(93) 700), identified as one of the key sectors in the Information Society.
Vuonna 1994 Euroopan komissio kävi laajoja neuvotteluita Euroopan audiovisuaalisen alan kilpailukyvystä ja kilpailusta audiovisuaalisella alalla, joka valkoisessa kirjassa kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä (KOM(93) 700) määriteltiin tietoyhteiskunnan yhdeksi pääalaksi.
The exercise was based upon the Green Paper "Strategic options for the strengthening of the film industry in the framework of EU-audiovisual policy (COM(94) 96).
Tehtävä perustui vihreään kirjaan elokuvateollisuuden vahvistamista koskevista strategisista vaihtoehdoista EU:n audiovisuaalisen politiikan puitekehyksessä (KOM(94) 96).
Over-the-air transmission is the most widely-used system in Europe but poor reception and problems of frequency capacity have led to the development of cable and satellite.
Ilmalähetys on Euroopan käytetyin järjestelmä, mutta heikko vastaanottokyky ja taajuuden kapasiteettiongelmat ovat johtaneet kaapelin ja satelliitin kehittämiseen.
The various terrestrial transmission systems have not yet been harmonized.
Lukuisia maanpäällisiä siirtolähetysjärjestelmiä ei ole vielä yhdenmukaistettu.
Digital transmission services will per mit many more services thanks to digital compression.
Digitaaliset siirtopalvelut sallivat useampia palveluita digitaalisen puristuksen ansiosta.
The European Digital Video Broadcasting Group has defined specifications for digital satellite and cable which have become ETSI standards and ITU recommendations.
Euroopan digitaalivideolähetysryhmä on laatinut määräyksiä digitaalisatelliitille ja -kaapelille, jotka ovat kehittyneet ETShn standardeiksi ja ITU:n suosituksiksi.
High Definition Television is closely linked, financially and commercially, with telecommunications, mass consumption electronics, professional equipment and the components industry where the USA, Japan and Europe have different strengths.
Teräväpiirtotelevisio (HDTV) liittyy läheisesti sekä taloudellisesti että kaupallisesti kolmeen alaan: televiestintään, suuren yleisön elektroniikkaan, ammattilaite- ja komponenttiteollisuuteen, joissa USA:lla, Japanilla ja Euroopalla on erilaisia vahvuuksia.
Besides HDTV, another fast-developing market Is widescreen television.
Laajakangastelevisio on HDTV:n ohella toinen nopeasti kehittyvä ala.
Strategies of the major European audiovisual groups have focused around the need to achieve critical mass, the desire to diversity into new growth areas and the aim to secure access to larger international markets.
Euroopan tärkeimpien audiovisuaalisten ryhmien strategiat ovat keskittyneet tarpeeseen saavuttaa suuri yleisö, halu monipuolistaa toimintaa uusille kasvualueille ja pyrkimys varmistaa pääsy laajemmille kansainvälisille markkinoille.
A series of important mergers and acquisitions have taken place, though many have been limited to a national scale (e.g. those of Bertelsmann and Fininvest).
Eräitä tärkeitä fuusioita ja yritysostoja on toteutettu, mutta monet niistä ovat rajoittuneet kansallisille markkinoille (esim. Bertelsmann ja Fininvest).
Even though there has been a boost in demand for TV programmes, supply of truly European products has been limited due to national markets' fragmentation: the main focus has been placed on satisfying national audiences rather than increasing circulation of European audiovisual products.
Vaikka televisio-ohjelmien kysyntä on vilkastunut paljon, aidosti eurooppalaisten ohjelmien tarjonta on ollut vähäistä, mikä johtuu kansallisten markkinoiden pirstoutumisesta: pääpaino on pikemminkin kansallisen yleisön tyydyttämisessä kuin Euroopan audiovisuaalisten tuotteiden levityksen lisäämisessä.
Intra-EU audiovisual trade remains relatively limited.
EU:n audiovisuaalisten tuotteiden sisäinen kauppa on suhteellisen pientä.
Overall, the EU audiovisual industry has a negative trade balance with the United States.
Kaiken kaikkiaan EU:n audiovisuaalisen teollisuuden kauppatase on alijäämäinen USA:han nähden.
Not one group in European film/TV/video as yet rivals the global approach of the US majors, which in part explains the EU trade deficit in this sector.
Mikään eurooppalainen elokuva-/televisio-/videoryhmä ei vielä kilpaile USA:n "suurten" kanssa, mikä osittain selittää EU:n tämän alan kauppavajeen.
In view of the effects of the US Telecommunications Act of 1996, liberalizing the cable, television and telecommunications industry in the US, this competitive pressure is likely to increase and will spread into the area of all (electronics) informationentertainment services, in which the EU is about to open up its markets both internally and externally.
Ottaen huomioon USA:n vuoden 1996 televiestintäteollisuutta koskevan lain USA:n kaapeli-, televisio- ja televiestintäteollisuuden vapauttavan vaikutuksen kilpailupaine tulee todennäköis
Parliament adopted a different position.
Komissio on alkanut soveltaa yhteisön kilpailusääntöjä lähetysyhtiöihin ja ylikansallisiin multimediaryhmiin.