natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A person who contributes to a home­care scheme in a European Union country must be able to benefit from it even if he or she lives in another Member State.
Yhdessä EU:n jäsenmaassa kotipalvelumaksuja maksa­neella henkilöllä on oikeus avustukseen, vaikka hän asuisi toisessa EU­maassa.
This prin­ciple was affirmed by the European Court of Justice in substance, when it held that a German law requiring res­idence in Germany, in order to receive such benefits, was contrary to EU rules.
Euroopan yhteisöjen tuomioistuin vahvisti tämän periaatteen katsoessaan, että saksalainen laki, jonka mukaan hakijan oli avustuksen saamiseksi asut­tava maassa, oli yhteisön sääntöjen vastainen.
The case arose out of a dispute between the health insurance fund of Baden­Württemberg and Mr Molenaar, a Dutch national, and his German wife, who worked in Germany but resided in France.
Ongelma tuli esiin erään riitatapauksen yhteydessä, jossa olivat vas­takkain Baden­Württembergin sairausvakuutuskassa ja Molenaarin pariskunta (mies hollantilainen ja vaimo saksa­lainen), joka kävi työssä Saksassa mutta asui Ranskassa.
When they were told that they could not benefit from the care insurance scheme as they were not resident in Germany, the Molenaars sought permission to stop paying their contributions.
Kun pariskunta sai tietää, ettei heillä Saksan ulkopuolella asuvina olisi oikeutta kotipalveluavustukseen, he vaativat maksun perimisen keskeyttämistä.
When their request was turned down by the health insurance fund, they went to the German social security tribunal, which sought the help of the European Court in Luxembourg.
Pariskunta sai sairaus­vakuutuskassalta kuitenkin kieltävän vastauksen, joten se vei asian saksalaiseen tuomioistuimeen, joka kääntyi asias­sa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen puoleen.
The Court held the principle of mandatory contributions to be justi­fied, but regarded the residence requirement as contrary to the European texts governing sickness benefits in cash.
EY:n tuo­mioistuin hyväksyi periaatteen pakollisista maksuista, mutta se piti asuinpaikkavaatimusta sellaisten yhteisön lakien vastaisena, joita sovelletaan rahana maksettaviin sai­rauspäivärahoihin.
The fact is that home­care benefits allow persons who can no longer manage on their own to pay for services they receive at home, such as help with their toilet or meals.
Kotipalvelumaksulla henkilö maksaa ennakkoon kotiavusta, johon hän joutuu turvautumaan, jos ei enää kykene elämään ilman ulkopuolista apua.
In keeping with the code of conduct on company taxation which it adopt­ed last December, the EU Council of Ministers decided on 9 March to set up a high­level group to assess the fiscal measures which can be incor­porated in the framework of this code.
Unionin neuvoston viime joulukuussa hyväksymän yritysverotuksen ohjesäännön mukaisesti unionin neuvosto päätti 9. maaliskuuta perustaa korkean tason työryhmän arvioimaan niitä verotuksellisia toimenpiteitä, joita ohjesääntöön voidaan hyväksyä.
The group will include representa­tives of the 15 EU governments and the European Commission.
Työryhmä koostuu jäsenvaltioiden ja Euroopan komission edustajista.
The code is aimed at eliminating fiscal measures which result in unfair competition between EU countries.
Ohjesäännöllä halutaan poistaa verotuk­selliset toimenpiteet, joiden vuoksi toiset EU­maat ovat paremmassa kil­pailuasemassa kuin toiset.
The Socrates programme, which funds student scholarships and other exchanges in the educational field, will have ECU 920 million in all — that is, an additional ECU 70 million in 1998 and 1999.
Sokrates-ohjelmaan, josta rahoitetaan opiskelija­apurahoja ja erilaista koulutusalan vaihtoa, on kaudelle 1998—1999 myönnetty 920 miljoonaa ecua, eli ohjelman määrärahat ovat kasvaneet 70 miljoonaa ecua.
A decision to this effect was taken by the EU Council of Ministers on 12 February, following last December's agreement between the Council and the European Parliament.
Euroopan parlamentin ja unionin neuvoston päästyä asiasta yksimielisyy­teen joulukuussa jälkimmäinen teki asiasta vaadittavan päätöksen 12. hel­mikuuta.
By 31 December 2002 national civil servants dealing with VAT and other indirect taxes will be cooperating with each other and with the European Commission, thanks to the Fiscalis programme, adopted by the EU Council of Ministers on 3 March.
Arvonlisäveroista ja muista veroista sekä välillisistä verois­ta vastaavat jäsenmaiden viranomaiset voivat tehdä yhteis­työtä keskenään ja Euroopan komission kanssa vuoden 2002 loppuun asti Fiscalis­ohjelman puitteissa.
This programme, with a budget of ECU 40 million (ECU 1 = GBP 0.65 or IEP 0.79) will also
Unionin neuvosto hyväksyi ohjelman 3. maaliskuuta, ja Euroopan parlamentti antoi sille hyväksyntänsä 18. helmikuuta.
By 31 December 2000 one million head of cattle, in six European Union countries, will have been fitted with an electronic identification system.
Vuoden 2000 loppuun mennessä miljoona maatalouseläintä kuudessa EU­maassa liitetään elektroniseen tunnistusjärjestelmään, jonka ansiosta
Does deregulation mean an end to highquality services?
Vaarantaako vapauttaminen laadukkaiden palvelujen saatavuuden?
would still go on being influential in a number of ways: in keeping watch on the market and the players in it, in contributing towards financing certain forms of infrastructure, and in laying down rules on consumer protection.
monenlaisia tehtäviä: markkinoiden ja markkinoilla olevien toimijoiden valvonta, tiettyjen infrastruktuurien rahoitukseen osallistuminen ja kuluttajansuojaa koskeva sääntely.
Even if it is no longer an active player in the economy, the State still has political, legislative and regulatory responsibilities.
Jäsenvaltiot ovat myös tavallaan osavastuussa eurooppalaisten kilpailusääntöjen noudattamisesta ja näin ollen kilpailusta sisämarkkinoilla.
After all, the Member States are in a sense jointly responsible for ensuring compliance with Europe's competition rules and therefore for the way competition operates within the internal market.
Päinvastoin, Euroopan unionin jäsenvaltioiden hyväksymällä televiestinnän vapauttamista koskevalla lainsäädännöllä taataan kaikille kansalaisille yleispalvelut.
Does deregulation lead to job losses among the established companies?
Johtaako vapauttaminen työpaikkojen häviämiseen perinteisten operaattoreiden osalta?
What scope is there for job creation in the new companies?
Millaiset ovat uusien operaattoreiden mahdollisuudet luoda työpaikkoja?
In Europe today the telecommunications industry provides jobs for nearly one and a half million people.
Televiestintäala työllistää tällä hetkellä lähes puolitoista miljoonaa henkeä Euroopassa.
This estimate takes in equipment producers, network operators and service providers.
Arvioon sisältyvät laitevalmistajat, verkko-operaattorit ja palvelujen tarjoajat.
A study carried out by the European Commission suggests that the deregulation of telecommunications will have a positive effect on overall employment levels.
Euroopan komission tekemä tutkimus osoittaa, että televiestintäalan vapauttamisella on myönteinen vaikutus kokonaistyöllisyyteen.
It found that between 100 000 and 500 000 jobs would be created by 2000 and nearly a million by 2005.
Vuoteen 2000 mennessä syntyy 100 000—500 000 työpaikkaa, ja vuoteen 2005 mennessä lähes miljoona.
These will be more competitive, better qualified jobs.
Nämä ovat enemmän ammattitaitoa ja koulutusta vaativia työpaikkoja.
Alongside this positive trend, however, there will be job losses in the established companies.
Myönteisen suuntauksen ohella menetetään kuitenkin työpaikkoja perinteisten operaattoreiden osalta.
The report says that about 200 000 jobs will be lost by 2005.
Tämä koskee noin 200 000:ta työpaikkaa vuoteen 2005 mennessä.
The bulk of these will be due to retirement or voluntary redundancy.
Valtaosassa on kyse eläkkeelle siirtymisestä tai vapaaehtoisesta poistumasta.
On the subject of employment, the Commission has proposed flanking measures not just to ensure that where posts are scrapped there will be social security cover but also to adapt the training given to workers affected by the changes and to support jobcreating companies.
Työllisyyskysymyksen yhteydessä komissio on ehdottanut tukitoimia, joilla pyritään paitsi takaamaan sosiaaliturva työpaikkojen häviämisen yhteydessä, myös mukauttamaan sellaisten työntekijöiden koulutusta, joihin muutokset vaikuttavat, sekä tukemaan työpaikkoja luovia yhtiöitä.
There is expected to be a direct jobcreating effect among the new operators and service providers and an indirect one on the economy as a whole.
Työpaikkoja odotetaan syntyvän välittömän vaikutuksen ansiosta uusien operaattoreiden ja palvelujen tarjoajien alalla ja ennen kaikkea välillisesti koko taloudessa.
The resources released by the lowering of charges will boost consumption and investment, which in turn will promote economic growth and job creation.
Erityisesti hintojen laskiessa vapautuvat varat vaikuttavat suotuisasti kulutukseen ja investointeihin, jotka saa vat aikaan talouskasvua ja uusia työpaikkoja.
In other words, the deregulation of the telecommunications industry extends a long way beyond the industry itself in terms of jobs, competitiveness and economic growth.
Televiestintäalan vapauttamisen vaikutukset ulottuvat siten kyseistä alaa laajemmalle työllisyyteen, kilpailukykyyn ja talouskasvuun.
On the contrary, the laws adopted by the European Union's Member States to deregulate the telecommunications industry guarantee a universal service for all.
Yleispalvelut perustuvat tiettyihin periaatteisiin (yhdenvertaisuus, yleisyys, jatkuvuus ja mukauttaminen) ja suuntaviivoihin (rahoituksen avoimuus ja operaattoreista erillisten tahojen suorittama valvonta).
The term 'universal service' has no implications in terms of the ownership of telecommunications infrastructure and services.
Käsite on sekä joustava että muuntuva, ja sen määrittelyssä otetaan huomioon kansalliset erityispiirteet.
Universal service has certain principles (equality, universality, continuity and adaptation) and guidelines (financial transparency and external auditing) to live up to.
Yleispalvelut vastaavat hyvin eurooppalaista yhteiskuntamallia.
Universal service fits in well with the European model of society: twinned with deregulation, it is part of a policy which accommodates a dynamic market and economic performance with cohesion and social solidarity.
Vapauttamiseen liittyvinä yleispalvelut ovat osa politiikkaa, jossa yhdistyy markkinoiden dynaamisuus, taloudellinen tehokkuus, yhteenkuuluvuus ja sosiaalinen solidaarisuus.
With this in view the European Union has asked the Member States to guarantee universal service at affordable prices in relation to directories, directory enquiries, free emergency calls and public telephone booths.
Juuri tätä silmällä pitäen Euroopan unioni on vaatinut jäsenvaltioita takaamaan puhelinluetteloita, numerotiedusteluja, maksuttomia hätänumerolta ja julkisia puhelinkoppeja koskevien kohtuuhintaisten yleispalvelujen tarjonnan.
If providing such a service is too heavy a cost for a single company or a number of companies, the national market watchdog may set up a system for sharing out the costs among the various companies or compensating them for the expense.
Jos näiden palvelujen tarjoaminen muodostuu liian suureksi kustannukseksi yhden tai useamman operaattorin osalta, kansallinen markkinoiden sääntelystä vastaava viranomainen voi ottaa käyttöön järjestelmän, jolla kustannuksia jaetaan tai kompensoidaan eri operaattoreiden kesken.
In at least five Member States, however (Denmark, Finland, the Netherlands, Sweden and the United Kingdom), the cost was regarded as low enough for there to be no point in setting up a financing system of this kind.
On kuitenkin syytä huomata, että ainakin viidessä jäsenvaltiossa (Tanska, Suomi, Alankomaat, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta) kustannukset on arvioitu niin vähäisiksi, että mainitun kaltaisen rahoitusjärjestelmän käyttöönottamista ei ole katsottu tarpeelliseksi.
Traditionally, in many Member States the cost of universal service has been put forward as grounds for charging substantially more than cost for long-distance and international calls, while local rates are below cost.
Yleispalvelujen kustannuksiin on perinteisesti vedottu useissa jäsenvaltioissa selvästi todellisia kustannuksia korkeampien kauko-ja ulkomaanpuhelujen hintojen perustelemiseksi, kun taas paikallispuhelujen hinnat ovat pienemmät kuin kustannukset.
There needs to be a rescaling of charges; the introduction of competition for long-distance business has in many cases helped by bringing costs down substantially.
Hintojen tasapainottaminen on tarpeen, ja kilpailun tulo kaukopuhelualalle on usein jo parantanut tilannetta ja johtanut merkittävään hinnanlaskuun.
The European Commission will keep an eye on the rescaling process to make sure it is gradual and does not penalise people who need a basic service at an affordable price.
Euroopan komissio valvoo, että hintojen tasapainottaminen jatkuu ja ettei sillä rankaista niitä henkilöitä, jotka tarvitsevat kohtuuhintaista peruspalvelua.
Do the Member States still have a special part to play in the deregulation process?
Säilyykö jäsenvaltioiden erityisasema vapauttamisen yhteydessä?
UNIVERSAL SERVICE: A EUROPEAN SPECIALITY
YLEISPALVELUT: EUROOPPALAINEN ERIKOISUUS
The job of the Member States is to implement the European directives fully and swiftly.
Jäsenvaltioiden on saatettava eurooppalaiset direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöään täysimääräisesti ja nopeasti.
Having defined the terms on which new companies and service providers must ensure access to the networks — including a standard quality of service — the Member States now have a duty to safeguard the general interest, maintain fair competition and see that the universal service requirement is complied with in the telecommunications industry.
Määriteltyään edellytykset, joiden perusteella uudet operaattorit ja palvelujen tarjoajat pääsevät verkkoihin — ja joihin on sisällyttävä palvelun tavanomaista laatua koskeva vaatimus — jäsenvaltioiden on jatkossa suojeltava yleistä etua ja rehellistä kilpailua sekä huolehdittava yleispalvelujen huomioon ottamisesta televiestintäalalla.
This also involves them in carrying out flanking policies.
Tätä tarkoitusta varten jäsenvaltioiden on toteutettava tukitoimia.
The concept of universal service developed by the European institutions is used to refer to a range of general requirements which have to be met right across the European Union by the telecommunications sector.
Vaikka jäsenvaltio päättäisi luopua kokonaan televiestinnän kaltaisen yleisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottamisesta, sille jää yhä
The point of the obligations placed on operators is to guarantee everybody, everywhere, access to certain basic services of a high standard, at an affordable price. Universal service reflects Europe's determination to complete the internal market while at the same time introducing greater competition in many sectors serving the general economic interest: balanced regional development, equal treatment for all citizens and highquality service supplied to users round the clock.
Yleispalvelut kuvaavat eurooppalaista pyrkimystä yhdistää toisiinsa sisämarkkinoiden saavuttaminen ja kilpailun lisääminen useilla aloilla, joilla on yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä tehtäviä: tasapainoinen aluesuunnittelu, kansalaisten yhdenvertainen kohtelu sekä käyttäjälle tarjottavan palvelun laatu ja jatkuvuus. kuvuus.
(') The first part of this article was published in issue No 3-1998.
f) Artikkelin ensimmäinen osa on julkaistu numerossa 3/1998.
EXAMPLES OF RESEARCH AND DEVELOPMENT PROGRAMMES AND PROJECTS
uudelle teknologian kehitykselle.
The presence of new operators on the market for telecommunications services and equipment also strengthens the industry's capacity for innovation and opens the door to further technological developments.
Lisäksi vapauttaminen johtaa sellaisten kumppanuussuhteiden luo miseen teletoiminnan harjoittajien ja multimediateollisuuden välille, jotka symboloivat tietoyhteiskunnan välineiden ja sisällön välistä liittoa.
Here the European Union plays an active part by financing large numbers of research programmes (the fourth RTD framework programme) and pilot projects in every region of Europe (the Structural Funds). And deregulation leads to partnerships being set up between telecommunications companies and the multimedia industry, symbolising the alliance between container and content in the information society.
Näkymä on sitäkin mielenkiintoisempi, kun otetaan huomioon, että Euroopalla on paljon vahvuustekijöitä muun muassa kustannusalalla, audiovisuaalisella alalla ja atk-ohjelmistojen alalla, joiden lähentyminen multimedian kautta luo uusia työllistämismahdollisuuksia. suuksia.
What makes this an even more interesting prospect is that Europe holds a great many valuable assets in terms of its publishing sector, its audiovisual media, its software industry and so on which, when brought closer together under the multimedia banner, provide new opportunities for job creation.
Merkitseekö operaattorin vaihtaminen sitä, että tilaaja joutuu vaihtamaan puhelinnumeroa?
For a subscriber, will changing company mean changing telephone number?
Operaattorin tehtävänä on asentaa oma verkko tai kytkeytyä olemassa olevaan verkkoon ja maksaa kytkentämaksut verkon haltijalle.
The Esprit programme incorporates both industrial R & D projects and measures to promote the adoption of the technology developed.
fspnt-ohjelmaan sisältyy sekä teollisuuden tutkimus- ja kehityshankkeita että teknologian käyttöönottoa edistäviä toimenpiteitä.
This means that it encourages interaction between users and developers, particularly in the areas of telecommunications, transport, electronics and business services (there is more information on the Internetat http://www.cordis.lu/esprit/home/html).
Niinpä ohjelmalla edistetään käyttäjien ja kehittäjien vuorovaikutusta, ennen kaikkea televiestinnän, liikenteen, elektroniikkateollisuuden sekä yrityspalveluiden alalla (lisätietoja Internetistä: http://www.cordis.lu/ esprit/home.html).
Info 2000 is a programme designed to stimulate the development of the European multimedia industry and to promote multimedia use and exchanges between users and suppliers.
Info 2000 on ohjelma, jonka tavoitteena on vauhdittaa Euroopan multimediateollisuuden kehitystä sekä edistää multimedian käyttöä ja käyttäjien ja palvelun tarjoajien yhteyksiä.
One of the Info 2000 projects was the launching of the MIDAS-NET network, which helps small and medium-sized businesses break into the multimedia world (Internet: http://www.echo.lu/info2000/infohome.html).
Erityisesti tätä tarkoitusta varten on käynnistetty MIDAS-NET-verkko, joka auttaa pieniä ja keskisuuria yrityksiä pääsemään sisälle multimedian maailmaan (Internet: http://www.echo.lu/info2000/infohome.html).
Ten projects for experimental applications of new types of information technology have been put forward by the information society task force set up by the European Commission.
Euroopan komission perustama "tietoyhteiskunta" työryhmä on tehnyt ehdotuksen kymmenestä uuden informaatioteknologian kokeellista soveltamista koskevasta hankkeesta.
They should serve to encourage the spread of the technology involved and to adapt it to users' needs in the following areas: teleworking, distance learning, inter-university networks, information technology services for small businesses, road traffic management, air traffic control, health networks, computerisation of invitations to tender, the trans-European inter-administration network and urban information highways.
Niiden avulla olisi tarkoitus edistää tietotekniikan leviämistä ja sen sovellusten mukauttamista käyttäjien tarpeisiin seuraavilla aloilla: etätyö, etäopiskelu, yliopistojen väliset verkot, pk-yritysten telemaattiset palvelut, tieliikenteen ohjaus, lentoliikenteen valvonta, terveydenhuoltoalan verkot, automaattisen tietojenkäsittelyn hyväksikäyttö tarjouskilpailuissa, hallintoviranomaisten välinen Euroopan laajuinen verkko ja kaupunkien tietoverkot.
There will only be minor technical constraints on changing from one company to another. A subscriber changing his or her supplier will, if he or she wants, be able to keep the same telephone number.
Lisäksi on säädetty, että kussakin jäsenvaltiossa on markkinoiden toimijoista riippumattoman valvontaelimen vahvistettava, että laitteet ovat tiettyjen teknisten ja turvallisuusnormien mukaisia.
It is also planned that each Member State, acting through an inspectorate independent of market interests, should require equipment to meet certain technical and safety standards.
Missä määrin televiestintäalan vapautuminen on yhteydessä tietoyhteiskunnan syntyyn?
What legal redress does a user have in a dispute with a telephone company?
Minkälaisia keinoja käyttäjällä on käytettävissään, jos operaattorin kanssa syntyy kiistaa?
Which are the authorities responsible?
Mitkä ovat toimivaltaiset viranomaiset?
How far does deregulating telecommunications fit in with the advent of the information society?
Laskemalla televiestintäpalvelujen hintoja vapauttaminen auttaa ensinnäkin levittämään uutta tietotekniikkaa laajemmalle ja kiinnittämään Eurooppaa tietoyhteiskuntaan.
Should a user and the customer relations service of a company fail to reach any satisfactory settlement, the user can apply to the national telecommunications watchdog set up as part of the deregulation process.
Jos käy niin, että käyttäjä ja operaattorin asiakaspalvelu eivät pääse tyydyttävään ratkaisuun, käyttäjä voi kääntyä vapauttamisen yhteydessä perustettavan televiestinnän sääntelystä vastaavan kansallisen viranomaisen puoleen.
In certain cases the user can apply to the national departments responsible for competition-related questions.
Tietyissä tapauksissa käyttäjä voi kääntyä myös kilpailuasioista vastaavien kansallisten viranomaisten puoleen.
Only disputes with transnational implications may be referred to the European Commission.
Euroopan komissioon voidaan vedota ainoastaan sellaisissa riitaasioissa, joilla on valtioiden rajat ylittävä merkitys.
By lowering the charges for telecommunications services, deregulation in the first instance helps to disseminate new forms of information technology more widely and to anchor Europe in the information society.
Etätyö, etäopiskelu, telemaattisten palvelujen käyttö, terveydenhuoltoalan verkot, on line -tietokantojen käyttö, Internetin käyttö ja kirjeenvaihto sähköpostin avulla ovat myös tietoyhteiskunnan ilmentymiä, joita hintojen lasku edistää.
Teleworking, distance learning, the use of electronic data transmission services, health networks, on-line database consultation,
Uusien operaattoreiden tulo televiestintäpalvelujen ja -laitteiden markkinoille lujittaa myös alan innovaatiokykyä ja valmistaa tietä
FOR FURTHER INFORMATION, PLEASE APPLY TO: lnfo-4
LISÄTIETOJA lnfo-4
European Commission, DG XIII — Telecommunications, Information Market and Exploitation of Research Rue de la Loi 200, B-1049 Brussels; fax: (32-2) 299 94 99 E-mail: lnfo-13@bxl.dg13.cec.be; Internet: http://europa.eu.int/en/comm/dg13/13home.htm
Euroopan komissio PO XIII —Televiestintä, tietotekniikan markkinat ja tutkimuksen hyödyntäminen Rue de la Loi 200, B-1049 Bruxelles/Brussel, faksi (32-2) 299 94 99 Sähköpostiosoite lnfo-13@bxl.dg13.cec.be; Internet: http://europa.eu.int/en/comm/dg13/13home.html
The EU audio­visual market
Audiovisuaalisen alan markkinat EUrssa
Cinema activity increasing
Elokuvatuotanto lisääntyy
Full­length films produced, 1990­96
Vuosina 1990­1996 tuotetut pitkät elokuvat
Between 1990 and 1996 two countries in particular con­tributed to the increase: the United Kingdom (a rise of 172%) and Spain (94%).
Vuosina 1990­1996 tuotanto kasvoi etenkin Yhdistyneessä kuningaskunnassa (kasvu 172 %) ja Espanjassa (94 %).
National film production has also increased in some smaller countries, such as Denmark (47%) and Sweden (68%).
Kansalliset tuotantomäärät kasvoivat myös joissakin pienemmissä maissa, kuten Tanskassa (47 %) ja Ruotsissa (68 %).
The biggest EU film producer was still France with 134 in 1996.
EU:n suurin elokuvien tuottaja oli yhä Ranska (134 elokuvaa vuonna 1996).
Full■length film! . produced, 199 3 eurostat
Vuonna 1996 tuotetut pitkät elokuvat eurostat