natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Labour force supply must be diminished, for example by developing leave systems for train ing and self-development.
alentamaan mm. koulutus- ja itsensäkehittämisvapaajärjestelmiä kehittämällä.
New modes of work must be developed.
Uusia työn muotoja tulee kehittää.
Reinforcement of general preconditions in Finland and those for internationalisation of companies in particular: Language training, knowledge of cultures, training in foreign languages and other educational supply Important for Internationalising working life and increasing international relations must be increased and developed at all levels of the educational system.
Suomen yleisten ja erityisesti yritysten kansainvälistymisedellytysten vahvistaminen: Kieltenopetusta, kulttuurien tuntemusta, vieraskielistä opetusta sekä muuta kansainvälistyvän työelämän ja lisääntyvän kanssakäymisen kannalta tärkeää koulu tustarjontaa on lisättävä ja kehitettävä koulutusjärjestelmän kaikilla asteilla.
Increasing consideration of environmental issues in all activities of society and com panies: Taking into account the principles on sustainable development calls for new kind of know-how and viewpoints in, for example, development of production technology and energy supply systems, in the service sector, In community planning and in agriculture and forestry.
Ympäristökysymysten entistä parempi huomioiminen yhteiskunnan ja yritysten kaikissa toiminnoissa: Kestävän kehityksen periaatteiden huomioonotto edellyttää uudenlaista osaamista ja näkökulmaa mm. tuotantoteknologian ja energiajärjestelmien kehittämisessä, palvelusektorilla, yhdyskuntasuunnittelussa sekä maa- ja metsätaloudessa. dessa.
Rapid and good-quality integration of labour force supply and demand: The necessary saving pressures of the national economy, the high demand for services and changes in the operating environment call for improvement of the service capability of the labour administration so that the availability, quality and customer-orientation of services can be secured.
Työvoiman kysynnän ja tarjonnan nopea ja laadukas yhteensovittaminen: Valtiontalouden välttämättömät säästöpaineet, palvelujen suuri kysyntä sekä toimintaympäristön muutokset edellyttävät työhallinnon palvelukyvyn parantamista siten, että palvelujen saatavuus, laatu ja asiakaslähtöisyys voidaan turvata.
Service processes and the contents of customer services must be developed.
Palveluprosesseja ja asiakaspalvelun sisältöjä on kehitettävä.
Labour exchange must be developed so that as functional job placement as possible can be furthered and the labour supply for the employers can be increased.
Työnvälitystä on kehitettävä siten, että sen avulla voidaan edistää mahdollisimman tarkoituksenmukaista työhönsijoittumista ja helpottaa työnantajien työvoiman saantia.
Labour market training must, both quantitatively and qualitatively, meet the needs of the employers and job applicants.
Työvoimapoliittisen aikuiskoulutuksen tulee sekä määrällisesti että laadullisesti vastata yritysten ja työnhakijoiden tarpeita.
Prevention of exclusion: Systems supporting entrance to working life must be created to decrease the unemployment of longterm unemployed, those under threat of exclusion and young people, in particular.
Syrjäytymisen ehkäisy: Työelämään kannustavia järjestelmiä on luotava erityisesti pit käaikaistyöttömien, syrjäytymisuhan alaisten sekä nuorten työttömyyden vähentämiseksi.
Even with these special groupings, the core of the strategy is the development of occupational skills, competence and labour market capabilities.
Näidenkin erityisryhmien osalta strategian ydin on ammattitaidon, osaamisen ja työmarkkinavalmiuksien kehittämisessä.
Instead of passive existence on unemployment benefit, activate operations of employment and educational policy are emphasised.
Passivoivalla työttömyysturvalla olon sijasta korostetaan aktivoivia työvoima- ja koulutuspoliittisia toimenpiteitä.
Customer-oriented modes of operation and the development of cooperation between various authorities are emphasised.
Asiakaskohtaiset toimintatavat ja eri viranomaistahojen yhteistyön kehittäminen korostuvat.
ESF strategy and support focusing principles
ESR-strategia ja tuen keskittämisen periaatteet
The difficult economic situation and fast-growing mass unemployment has forced Finland to change its national employment policy.
Vaikea taloudellinen tilanne ja nopeasti kasvanut massatyöttömyys ovat aiheuttaneet Suomessa tarpeen muuttaa kansallista työllisyyspolitiikkaa.
The volume of active employment policy programmes has risen roughly threefold during the recession.
Aktiivisen työllisyyspolitiikan volyymi on laman aikana lisätty noin kolminkertaiseksi.
Measures such as manpower services, training systems and the job-creation support scheme have been in a state of constant renewal and development in recent years.
Työvoimapoliittisia toimenpiteitä kuten työ voimapalveluja, koulutusjärjestelmiä sekä työllistämistukijärjestelmää on viime vuosina jatkuvasti uudistettu ja kehitetty.
However, the slump in demand for labour has made this action less effective.
Työvoiman kysynnän romahtamisesta johtuen toimenpiteiden vaikuttavuus on kuitenkin heikentynyt.
The programmes have mainly proved useful as short-term solutions to extended periods of unemployment.
Toimenpiteiden avulla on voitu lähinnä vain lyhytaikaisesti katkaista pitkittyviä työttömyysjaksoja.
They are also too dependent on government resources, especially those of the labour administration.
Toimenpiteet ovat samalla liialti painottuneet valtion ja erityisesti työhallinnon resurssien varaan.
Cooperation between the various sectors and spheres of government in combating unemployment does not work as it should.
Eri hallinnonalojen ja sektorien yhteistyö työttömyyden torjumiseksi ei toimi tyydyttävästi.
The programme takes account of the two EU White Papers — that on growth, competitiveness and employment, and that on social policy.
Ohjelmassa on otettu huomioon Euroopan unionin valkoinen kirja kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä sekä valkoinen kirja sosiaalipolitiikasta.
The core of the strategy is growth based on know-how.
Strategian ydin on osaamiseen perustuva kasvu.
The unemployed constitute a labour reserve whose skills and knowledge must be made to meet the needs of changing working life.
Työttömät muodostavat työvoimareservin, jonka tiedot ja taidot on saa tava vastaamaan muuttuvan työelämän tarpeita.
The programme aims to bring working life and training closer together, stressing learning on the job.
Ohjelmalla tähdätään työelämän ja koulu tuksen lähentämiseen, jossa korostuu työssä oppiminen.
The basic strategy of the programme is:
Ohjelman strategiana on:
• prevent the generation of longterm unemployment and make integration of longterm unemployed and socially excluded Into working life easier through a flexible pathways to employment approach;
— ennaltaehkäistä pitkäaikaistyöttömyyden syntyä ja helpottaa pitkäaikaistyöttömien ja syrjäytyvien työelämään siirtymistä yksilöllisillä palvelukokonaisuuksilla eli joustavilla "poluilla" työttömyydestä työhön.
• promoting economic growth through employment-creation and human resource development in SMEs;
— edistää talouskasvua tukemalla uusien työpaikkojen syntymistä sekä kehittämällä osaamista pk-yrityksissä.
• prevent exclusion of young people with no occupational skills and make young people's transition onto the labour market after vocational training easier through Youth-start-type measures.
— ehkäistä ammattitaidottomien nuorten työelämästä syrjäytymistä sekä helpottaa ammatillisen koulutuksen jälkeistä työmarkkinoille siirtymistä Youthstart-tyypplsten toi menpiteiden avulla.
The objective of equality is implemented in a visible and concrete way in all priorities and measures.
Tasa-arvotavoite toteutetaan näkyvällä ja konkreettisella tavalla kaikissa prioriteeteissa ja toi menpidekokonaisuuksissa.
In addition, special operations targeted at women are implemented.
Lisäksi toteutetaan naisille suunnattuja erityistoimenpiteitä.
Targets are fixed in each measure distinctively for men and women (for example participation and completion of courses and creation of new businesses), in a way which reflects the proportion of women in unemployment.
Tavoitteet asetetaan kussakin toimenpiteessä erikseen naisille ja miehille (esimerkiksi koulu tukseen osallistuminen, koulutuksen suorittaminen, uusien yritysten perustaminen) siinä suhteessa kuin naisia ja miehiä on työttöminä.
Furthermore a higher target than the unemployment rate of women has been fixed for the measure pathways .to entrepreneurship.
Lisäksi toimenpiteessä "polut yrittäjyyteen" naisten osuus on asetettu korkeammaksi kuin naisten työttömyysaste.
Monitoring will be stringent and if targets cannot be met, special equality measures will be introduced.
Mikäli seuranta osoittaa, että asetettuja tavoitteita ei ole saavutettu, toteutetaan erityisiä tasa-arvotoimenpiteitä.
Programme priorities are:
Ohjelman prioriteetit ovat:
The measures implemented under the priority aim at preventing the generation of longterm unemployment and also at Integrating those already longterm unemployed back into working life.
Prioriteetin toimenpiteillä pyritään ehkäisemään pitkäaikaistyöttömyyden syntyä sekä integroimaan jo pitkäaikaistyöttömiksi tulleita takaisin työelämään.
The priority also comprises those who are socially excluded, that Is people with multiple problems, disabled and immigrants.
Prioriteettiin kuuluvat myös syrjäytyvät henkilöt, kuten vajaakuntoiset, maahanmuuttajat sekä muut vaikeasti työllistettävät ryhmät.
Preventing and managing the problem calls for highly differentiated solutions and a wide range of measures.
Ongelman ehkäisy ja hoitaminen edellyttää eriytyneitä ratkaisumalleja ja monipuolista toimenpidevalikoimaa.
New, more comprehensive and an integrated package of measures which form an individual pathway to reintegration will be developed.
Tarvitaan uusia, asiakaslähtöisempiä palvelumalleja.
Effective customer-directed action will be brought about by improving service structures through various authorities, organisations and associations.
Asiakaslähtöisten toimintamallien rakentaminen edellyttää yhteistyötä eri viranomaisten, organisaatioiden ja yhdistysten välillä.
Measure 2: Pathways to employment for socially excluded.
Yksilölliset palvelukokonaisuudet syrjäytyville.
Youthstart: Integration of young people into the labour market
Nuorten integroiminen työmarkkinoille: Youthstart
In accordance with the principles of Youthstart, special attention is paid to the integration of young people without basic vocational skills into working life.
Nuorten, alle 20vuotiaiden integroimiseksi työelämään ja koulutukseen kiinnitetään erityistä huomiota Youthstartin periaatteita noudattaen.
This group needs alternative training channels; on-the-job training and special activation and motivation for further training.
Nuoret tarvitsevat uusia, vaihtoehtoisia koulutusväyliä: työssä oppimista sekä aktivointia ja motivointia jatkokoulusta varten.
Basic apprenticeship training is totally targeted to unskilled young people under 20 years.
Oppisopimuskoulutuksen peruskoulutus suunnataan kokonaan alle 20-vuo-tiaille nuorille.
From the target group of the workshop mea sure, about 50 % are under 20 years old.
Työpajojen kohderyhmästä noin 50 % on alle 20-vuotiaita.
For young people a bigger problem than lack of vocational training is finding a first job after they have completed training.
Nuorille suurempi ongelma kuin puuttuva ammatillinen koulutus on koulutuksen jälkeinen työhön sijoittuminen.
Supplementary training can be given within the apprenticeship system to improve young people's job prospects and enable them to acquire qualifications through the practical track.
Oppisopimuskoulutuksen lisäkoulutuksen avulla voidaan parantaa nuorten työllistymisvalmiuksia sekä antaa heille mahdollisuus työelämän tutkintojen suorittamiseen.
The aim of apprenticeship training organised as further training is to support integration of young people under 25 Into working life.
Oppisopimuskoulutuksen lisäkoulutuksen tavoitteena on tukea alle 25-vuotiaiden nuorten siirtymistä työelämään.
Also innovative workshops will be developed to bridge the gap between school and further training/working life.
Myös innovatiivisia työpajoja kehitetään kaventamaan koulutuksen ja työelämän/jatkokoulutuksen välistä kuilua.
The quality of measures will be enhanced by training of on-the-job trainers.
Koulutuksen laatu pyritään varmistamaan kouluttamalla työopetuksesta vastaavia työ paikkakouluttajia.
Concentration of ESF assistance
ESR-tuen keskittämisen periaatteet
Social Fund measures have been selected using the Innovating concentration principle as far as national policy is concerned.
Sosiaalirahaston toimenpiteet on valittu käyttämällä kansalliseen politiikkaan nähden innovoivaa keskittämisperiaatetta (innovating concentration principle).
The aim Is to use ESF support to launch and speed up the renewal process in important labour policy programmes aimed at bringing about essen tial changes in active employment policy.
Tavoitteena on ESR-tuella käynnistää tai nopeuttaa uudistamisprosessia niissä työvoimapoliittisesti tärkeissä toimenpiteissä, joilla voidaan saada aikaan välttämättömiä aktiivisen työllisyyspolitiikan uudistuksia.
Concentration is thus based on the overall development of functions and modes of action, not merely strictly defined target groups.
Keskittämisen lähtökohtana on näin toimintojen ja toimintatapojen kehittäminen, ei ahtaasti määritellyt kohderyhmät.
The idea is for the best projects in terms of innovation to be brought within the scope of com mon funding.
Tarkoituksena on, että yhteisrahoituksen piiriin valitaan uudistamisen kannalta parhaat projektit.
This will ensure the quality, effectiveness and visibility of action taken.
Tällä tavoin varmistetaan myös toimenpiteiden laatu, tehokkuus ja näkyvyys.
The general principles used to select measures in the programming document are:
Ohjelma-asiakirjaan sisältyvien toimenpidekokonaisuuksien yleisiä valintaperiaatteita ovat:
Measures are either completely new, or tried-and-tested means of targeting new groups, or successful small-scale pilot projects that can be expanded.
Toimenpiteet ovat joko kokonaan uusia, tai tehokkaaksi osoittautuneita keinoja kohdistetaan uusiin ryhmiin tai onnistuneita pienimittakaavaisia kokeiluja laajennetaan.
Instead of interrupting a period of unemployment for a short time, measures will improve the labour market competence of the unemployed and make it easier for them to be placed permanently on the labour market.
Työttömyyden lyhytaikaisen katkaisemisen sijaan toimenpidekokonaisuuksien avulla parannetaan työttömien työmarkkinavalmiuksia ja sijoittumista pysyväisluonteisesi! työmarkkinoille.
Paths from unemployment into jobs and entrepreneurship are created to prevent longterm unemployment and to fully integrate the longterm unemployed or those at risk of exclusion back into the labour market.
Polkuja työttömyydestä työhön tai yrittäjyyteen toteutetaan pitkäaikaistyöttömyyden ehkäisemiseksi ja pitkäaikaistyöttömien tai syrjäytymisuhan alaisten integroimiseksi takaisin työmarkkinoille.
The whole range of means open to employment policy is used more systematically, by integrating various measures into individually tailored packages.
Työvoimapolitiikan koko keinovalikoimaa käytetään systemaattisemmin hyväksi yhdistelemällä eri toimenpiteitä yksilökohtaisiksi kokonaisuuksiksi.
For instance, combinations of training and subsidised work have only been possible to a limited extent so
Esimerkiksi koulutuksen ja tukityön yhdistelmät ovat tähän asti olleet vain rajoitetusti mahdollisia eikä niitä juuri ole käytännössä toteutettu.
The delivery of services will be extensively improved through increased cooperation between various authorities, municipalities, educational institutions and other organisations.
Kansallista toimintaa olennaisesti laajemmin uudistetaan palvelurakenteita eri viranomaisten, kuntien, oppilaitosten ja muiden organisaatioiden välisenä yhteistyönä.
The potential offered by organisations of the unemployed will also be efficiently exploited.
Myös työttömien omien organisaatioiden mahdollisuudet käytetään hyväksi.
At the moment, the various organisations that exist are scattered and sector-oriented, and no successful collaboration models have been produced.
Nykyisin eri toimintaorganisaatiot ovat hajanaisia ja sektorikohtaisia eikä toimivia yhteistyömalleja ole kyetty rakentamaan.
Cooperation between the various parties on the partnership principle can be increased in alleviating structural unemployment and the problems that have arisen from the excessive concentration of national action on measures taken by the labour authorities.
Partnership-periaatteen avulla voidaan lisätä eri osapuolten yhteistyötä rakenteellisen työttömyyden lieventämiseksi ja näin poistaa ongelmia, jotka ovat johtuneet kansallisen toiminnan keskittymisestä liiaksi pelkästään työvoima viranomaisten tarpeisiin.
The quality of existing and new measures is Improved by selecting the most innovative projects as the recipients of common funding, in principle through competitive bidding.
Toimenpiteiden laatu varmistetaan kilpailuttamalla projektit ja valitsemalla yhteisrahoituksen kohteeksi kaikkein innovatilvisimmat projektit.
Longlasting unemployment deteriorates the quality and employment capacity of the labour force and constitutes, therefore, a threat to the maintenance of rapid economic growth, even during the commenced boom period.
Pitkään jatkunut työttömyys heikentää työvoiman laatua ja työllistettävyyttä ja on näin käynnistyneen korkeasuhdanteenkin aikana uhkana nopean taloudellisen kasvun ylläpitämiselle.
The number of unemployed over 25 being unemployed 6 to 12 months was 70550 in April, 1995 (in regions outside 6).
Yli 25-vuotiaita työttömiä, joiden työttömyys on kestänyt 6—12 kk, oli vuoden 1995 keväällä 70550 (6-alueen ulkopuolella).
It has been estimated that from among this group of unemployed people, 20 % are under threat of becoming longterm unemployed.
On arvioitu, että noin 20 %:lla tästä joukosta on riski tulla pit käaikaistyöttömiksi.
Prevention of longterm unemployment, and, through this, halting the growth rate of longterm unemployment, is an essential objective of employment policy.
Pitkäaikaistyöttömyyden ennaltaehkäisyjä sitä kautta pitkäaikaistyöttömyyden kasvuvauhdin pysäyttäminen on työvoimapolitiikan keskeinen tavoite.
The proportion of those unemployed over two years has risen ten-fold during this decade.
Yli kaksi vuotta työttömänä olleiden osuus työttömistä on tällä vuosikymmenellä kymmenkertaistunut.
This group is growing and under threat of exclusion from the labour market.
Ryhmä on kasvava ja työmarkkinoilla syrjäytyvässä asemassa oleva ryhmä.
The number of unemployed over two years averages 43000 a month (at April, 1995), i.e. 9% of all the unemployed.
Yli kaksi vuotta työttömänä olleita oli vuoden 1995 keväällä keskimäärin kuukaudessa noin 43 000 eli 9 % kaikista työttömistä.
Of the grouping, about two thirds have completed comprehensive education only (folk school, comprehensive school, middle school, etc.).
Ryhmästä noin 2/3 on suorittanut vain perusasteen koulutuksen (kansakoulu, peruskoulu, keskikoulu tms.).
A considerable proportion, i.e. some 40 %, are in prime working age (35 to 49).
Huomattava osa eli noin 40 % on par haassa työiässä olevia (35—49-vuotiaita).
Of women, middle-aged women with out vocational training and with narrow work experience are under threat of exclusion from the labour market.
Naisista syrjäytymisvaarassa ovat ammattikoulutusta vailla olevat ja kapean työkokemuksen omaavat keski-ikäiset naiset.
At present, the number of disabled unemployed averages about 32000 a month, I.e. about 6 % of all the unemployed.
Vajaakuntoisia työttömiä on tällä hetkellä keskimäärin kuukaudessa noin 32 000 eli noin 6 % kalkista työttömistä.
Almost 40 % of disabled unemployed have been continuously unemployed for a year.
Lähes 40 % vajaakuntoisista työttömistä on ollut vuoden yhtäjaksoisesti työttömänä.
The disabled often have several restrictive factors, e.g. moderate basic training, only little work experience, low self-esteem and no self-confidence as far as training is concerned.
Vajaakuntoisilla on usein monia rajoittavia tekijöitä, muun muassa vaatimaton pohjakoulutus, kapea työkokemus, heikko itsetunto ja omien koulutusedellytysten epäily.
Also concerning disabled, the majority is of prime working age.
Vajaakuntoisistakin huomattava osa on parhaassa työiässä.
In addition there are other groups difficult to employ, who are threatened by longterm unemployment.
Lisäksi on muita vaikeasti työllistettäviä, joita uhkaa pitkäaikainen työttömyys.
These unemployed are often confronted with several restrictions to employment, such as lack of vocational skills, health problems, addiction to intoxicants, or their working capacity may be otherwise restricted.
Näillä työttö millä on usein monia työllistymistä rajoittavia tekijöitä kuten puuttuva ammattitaito, terveysongelmia, päihderiippuvuutta ja muita työkyvyn rajoituksia.
The size of this 'hard core' group is about 20000 to 30000 persons.
Tämän kaikkein vaikeimman "hard core" -ryhmän suuruus on noin 20000—30000.
Low labour force demand resulting from the economic situation, combined with high labour force supply, has led to a situation in which the body of unemployed is extremely heterogeneous.
Taloudellisesta tilanteesta johtuva työvoiman kysynnän alhaisuus ja toisaalta työvoiman korkeana pysynyt tarjonta ovat johtaneet siihen, että työttömien joukko on erittäin heterogeeninen.
Individual operations are not sufficient, especially when the grouping in question is the longterm unemployed or groups at the greatest risk of becoming longterm unemployed and the socially excluded.
Yksittäiset toimenpiteet eivät ole riittäviä varsinkaan silloin, kun on kysymyksessä pitkään työttömänä olleet henkilöt, syrjäytyvät tai ne työttömät, joilla on suu rin riski tulla pitkäaikaistyöttömäksi.
New, more comprehensive and integrated package of measures which form an individual pathway to reintegration, is needed.
Tarvitaan uutta kokonaisvaltaisempaa ja asiakaslähtöistä palvelustrategiaa: yksilöllisiä asiakaskohtaisia palvelukokonaisuuksia, jotka muodostavat polun työttömyydestä työhön.
The measures implemented under the priority aim at preventing the generation of longterm unemployment and also at integrating those already longterm unemployed back Into work ing life.
Prioriteettiin kuuluvilla toimenpiteillä pyritään ehkäisemään pitkäaikaistyöttömyyden syntyä, mutta myös integroimaan jo pitkäaikaistyöttömiksi tulleita takaisin työelämään.
The priority comprises also those who are socially excluded, that is those with multiple problems, in particular disabled and immigrants.
Toimenpiteillä pyritään myös integroimaan syrjäytyviä, kuten erityisesti maahanmuuttajia ja vajaakuntoisia, takaisin työmarkkinoille.
Focusing of ESF funding in the target group occurs through two measures.
ESR-tuen keskittäminen kohderyhmässä tapahtuu kahden toimenpidekokonaisuuden kautta.
4.1.1 Pathways to employment for longterm unemployed and for persons exposed to longterm unemployment
Yksilölliset palvelukokonaisuudet pitkäaikaistyöttömille ja niille, jotka ovat vaarassa joutua pitkäaikaistyöttömiksi
Linkage with the strategy of the programme: Active labour market policy includes currently a wide range of measures.
Kytkentä strategiaan: Aktiivisen työvoimapolitiikan keinovalikoima on nykyisellään laaja.
However, combinations of various measures, as for instance subsidised employment combined with labour market training and/or rehabilitation, have not been implemented earlier in a systematic and customer-oriented way due to limited possibilities.
Kuitenkaan aikaisemmin ei ole systemaattisesti ja asiakaskohtaisesti rakennettu eri toimenpiteiden yhdistelmiä. Esimerkiksi työllistämistuen avulla työllistämisen yhdistäminen muihin työvoimapoliittisiin toimenpiteisiin, kuten koulutukseen ja kuntoutukseen on kansallisessa järjestelmässä ollut varsin rajallisesti mahdollista.
Subsidised employment has mainly been a means to halt unemployment of long duration.
Työllistämistuen avulla on lähinnä voitu lyhytaikaisesti katkaista pitkään jatkunutta työttömyyttä.