natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At least 20% of the jobs created must be reserved for people who live locally, with priority going to young people without work or professional training, and to women.
Vähintään 20 % luoduista työpaikoista tulee varata kyseisellä alueella asuville henkilöille, joista etusijalla ovat työttömät nuoret, ilman ammattikoulutusta olevat nuoret sekä naiset.
These criteria, which will remain in force for five years, are based on those used by the Commission when it authorized the French 'Pact for urban renewal' in March 1996.
Nämä perus­teet, joiden pohjana on ollut komission maaliskuussa tekemä päätös suhteessa "(Ranskan) sopimukseen kaupunkien elvyttämi­seksi", ovat voimassa viiden vuoden ajan.
According to the Commission, aid granted under the pro­gramme could, over time, benefit about 1% of the population in each Member State of the Union.
Komission mukaan nämä tuet saattaisivat hyödyttää määräajan noin yhtä prosenttia kunkin jäsenvaltion väestöstä.
■ A new 'law' for posted workers
Komennuksella olevia työntekijöitä koskeva "laki"
A lawyer who is exempted from paying VAT in his own country cannot claim the reimbursement of VAT paid in a country where he is not established or which does not grant exoneration to lawyers.
Asianajaja, joka on vapautettu alv­verosta unionimaassa, johon hän on sijoit­tautunut, ei ole oikeutettu alv­veron takaisinmaksuun palveluista toisessa jäsenmaassa, johon hän ei ole sijoittautunut ja jossa ei tunneta asianajajien vapauttamista näistä.
This was the ruling handed down by the European Court of Justice on 26 September in a case between the Dutch fiscal authorities and a Belgian lawyer who leased a car in the Netherlands for his use in Belgium.
Näin on todennut Euroopan yhteisöjen tuomioistuin 26. syyskuuta antamassaan tuomiossa. Asiassa olivat vastakkain Alankomaiden verottaja ja Belgiaan sijoittautunut asianajaja, joka oli hankki­nut auton Alankomaista käyttääkseen sitä Belgiassa.
# Finland joins the ERM
• Suomi ERM:iin
The Finnish government announced on 12 October its deci­sion to bring the Finnish markka into the exchange rate mech­anism of the European Monetary System (EMS) with effect from 14 October.
Suomen hallitus päätti 12. lokakuuta kytkeä Suomen markan 14. lokakuuta Euroopan valuuttajärjestelmän valuuttakurssijärjes­telmään (ERM).
Announcing the decision, Prime Minister Paavo Lipponen said he wanted to 'make sure that Finland ful­filled all the criteria' set by the Maastricht treaty for joining the single currency.
Tästä tiedottaessaan Suomen pääministeri Paavo Lipponen totesi haluavansa varmistaa, että Suomi täyttää kaikki kriteerit, joita edellytetään Maastrichtin sopimuksessa yhtenäisva­luuttaan siirtymiseen.
On 12 October, EU finance ministers and cen­tral bank governors fixed the exchange rate for the Finnish markka against the ecu and against the other currencies in the
Euroopan unionin valtiovarainministerit ja keskuspankkien pääjohtajat vahvistivat 12. lokakuuta Suomen
Three years from now at the latest, workers posted by their companies to work in another EU country on the basis of a ser­vice contract will have the right to the salaries and working conditions applicable in the host country.
Viimeistään kolmen vuoden kuluttua työntekijöihin, jotka heidän yrityksensä on lähettänyt työkomennukselle palvelujen tarjoamis­ta varten toiseen unionin jäsenvaltioon, on sovellettava vastaanot­tavan maan työehtoja ja palkkaa.
This is the funda­mental principle of a directive which was formally adopted by the Council of the Union on 24 September.
Tämä periaate on kirjattu unio­nin neuvoston lopullisesti 24. syyskuuta hyväksymään direktiiviin.
In order to apply to posted workers, the conditions in force in host countries must be included in the text of published regulations. The only exception is the building industry where, in addition, the con­ditions will be included in collective agreements and other general provisions.
Voidakseen tulla sovelletuiksi komennuksella oleviin työntekijöi­hin vastaanottavan maan määräykset on kirjattava lainsäädännöl­lisiin teksteihin lukuun ottamatta rakennusalaa, jolla tämä koskee myös kollektiivisia yleissopimuksia ja yleisesti sovellettavia väli­tystuomioita.
The building sector is the one in which posted workers are most frequently used.
Tällä alalla ulkomaankomennukset ovatkin yleisiä.
The host country's minimum wage will apply to workers posted there for a mini­mum stay of at least one month.
Vastaanottomaan vähimmäispalkkatasoa on sovellettava palkan­saajiin, joiden työkomennus kestää vähintään kuukauden.
For shorter work periods each of the 15 EU governments will be free to decide whether the minimum wage should apply or not.
Lyhyempiä komennuksia koskevat päätökset tekee kukin jäsenval­tio.
Local working conditions apply in principle to all posted workers, irrespective of the length of their stay.
Direktiiviä sovelletaan työoloihin komennuksen pituudesta riippumatta.
These conditions include the minimum duration of paid holidays, the right of men and women to equal pay and minimum standards for safety, health and hygiene.
Sen säännökset kattavat alat vuosilomien vähimmäis­pituudesta ja naisten ja miesten tasapuolisesta kohtelusta aina tur­vallisuuteen, terveyteen ja hygieniaan.
They also cover maximum working time, rest periods
Niissä säädetään myös työajan enimmäiskestosta, levon vähimmäiskestosta sekä toimis­ta raskaana olevien tai synnyttäneiden naisten, lasten ja nuorten suojelemiseksi.
THE EUROPEAN FOUNDATION FOR THE IMPROVEMENT OF LIVING AND WORKING CONDITIONS maintain the move towards a balanced and integrated development of social, economic and environmental aspects.
— toiminnan eri osapuolien tehokas mukanaolo ja osallistuminen — tasa­arvoisuuden ja oikeudenmukaisen kohtelun varmistaminen — tarve ottaa huomioon eri seutujen, kaupunkialuei­den ja maaseudun väliset erot — taloudellisen tehokkuuden ylläpito.
The Foundation's key principles, underpinning and supporting its work are: — an integrated approach to living and working con ditions, and the environment; — the effective involvement and participation of rel evant parties; — the need for equality of opportunity and treat ment; — consideration for regional, urban and rural dispar ities; — concern for economic effectiveness.
Euroopan komission vuosien 1995—1997 sosiaalipo­litiikan toimintaohjelmassa (The European Commissions's Medium­Term Social Policy Action Programme 1995—97) viitataan säätiön rooliin paremman sosiaalisen kanssakäymisen kehittämiseksi ja siinä mainitaan, että säätiö "avustaa kokemusten taustalta saatujen tietojen vaihtamisessa ja jakamises­sa" ja "tukee keskustelun käymistä tietoyhteiskunnan sosiaalisista ja yhteisöllisistä vaikutuksista".
The European Commission's Medium-Term Social Policy Action Programme 1995-97 refers to the Foundation's role in establishing better social dialogue, indicating that the Foundation will 'assist the exchange and transfer of experience' and 'support the debate on the social and societal implications for the information society'.
Tämä asia­kirja määrittelee myös säätiön uuden toimialan: Euroopan teollisten suhteiden havaintokeskuksen (European Industrial Relations Observatory) perusta­misen.
This document also defined a new departure for the Foundation: the establish ment of a European Industrial Relations Observatory.
Tämän toimenpiteen perustavoitteena on tarjo­ta pätevää ja päivittäistä teollisiin suhteisiin liittyvää informaatiota.
The fundamental aim of this undertaking is to provide authoritative and up-to-date information on industrial relations, covering the most significant events and issues in collective bargaining, consultation and social dialogue in the Member States.
Tämä kattaa useimmat jäsenvaltioiden työsopimusneuvotteluja, konsultointia ja sosiaalista keskustelua koskevat tapahtumat ja kysymykset.
As small and medium sized enterprises (SMEs) form such a significant group in the EU, employing 70% of the private sector workforce, it is fitting that the Foundation's programme takes them into account across the broad scope of its programme.
Koska pienet ja keskisuuret yritykset (pk­yritykset) muodostavat huomattavan ryhmän EU:n puitteissa — ne työllistävät 70 % yksityissektorin työväestöstä — on mielekästä, että ne on sisällytetty säätiön toimintaoh­jelmaan.
Specific projects recognize the unique role of SMEs as employers and economics players, in terms of health and safety, the move towards the information society, and protection of the environment.
Erityisprojekteissa hahmotetaan pk­yritysten ainutlaatuista roolia työnantajina ja taloudellisina vai­kuttajina työterveyden ja ­turvallisuuden alueilla, infor­maatioyhteiskuntaa kohti kuljettaessa sekä ympä­ristönsuojelua koskevissa kysymyksissä.
Founded by the Council of Ministers in 1975, the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions is celebrating its 21st birthday this year.
Ministerineuvoston vuonna 1975 perustama Euroopan elin­ja työolojen kehittämissäätiö juhlii tänä vuonna 21­vuotispäiväänsä.
An autonomous body providing advice and information to the European Union institutions and Member States, the Foundation aims to con tribute to the planning and establishment of better living and working conditions through action designed to increase and disseminate knowledge likely to assist this development.
Säätiö on autonominen Euroopan instituutioille ja jäsenmaille neuvoja ja infor­maatiota tuottava elin, ja sen tavoitteena on antaa panoksensa parempien elin­ ja työolojen suunnitte­luun ja rakentamiseen.
Over the past two decades, the work of the Foundation's international staff has aimed to establish it as a centre of excellence in its field.
Tämä suoritetaan toimin, jotka on suunniteltu lisäämään ja levittämään tässä kehityk­sessä tarvittavaa tietoa.
This work includes projects on employment, the information society and the impact of technological change on working and living conditions, social cohesion, migrants, racism, the work environment, working time, information and consultation of workers, flexibility and work organization, telework, equality of opportunity for men and women, disablement and older people — all issues relevant to current developments in European Union social policy.
Tämä työ käsittää projekteja mm. seuraavilta alueilta: työllisyys, tietoyhteiskunta ja teknologisen muutoksen vaikutus työ­ ja elinoloihin, sosiaalinen yhtenäisyys, siirtolaiset, rasismi, työympäristö, työaika, informaatio ja työntekijöiden konsultointi, joustavuus ja työn orga­nisaatio, etätyö, miesten ja naisten tasa­arvoisuus, vammaisuus ja ikääntyminen — kaikki nämä ovat Euroopan unionin sosiaalipolitiikan nykyisen kehityk­sen ajankohtaisia kysymyksiä.
The current programme of work takes account of rel evant trends which impinge on everyday life.
Nykyisessä työohjelmassa otetaan huomioon jokapäiväisessä elämässä havaittavat suuntaukset.
Priority issues are identified by the Foundation's Administrative Board, which represents employers, trade unions and national governments of the Member States of the EU and the European Commission.
Säätiön hallintoneuvosto, jossa ovat edustettuina työnantajat, ammattiyhdistykset ja EU:n jäsenvaltiot sekä myös Euroopan komissio, kartoittaa ensisijaiset kysymykset.
Projects are contracted out to experts and specialists across Europe under the management of Foundation staff in Dublin, Ireland and are subject to continuous evaluation by the Administrative Board.
Projektien alihankkijoita ovat eri Euroopan maiden asiantuntijat ja spesialistit säätiön Irlannissa, Dublinissa, toimivan henkilöstön ohjaami­na. Toimet ovat hallintoneuvoston jatkuvan tarkkailun alaisina.
These features of independent research across Europe, a medium- and long-term perspective and prioritization of issues by the social partners and governments of the Member States distinguish the Foundation's contribution to the policy-formulation process of the EU.
Tämä Euroopan laajalti kattava, itsenäinen tut­kimustyö, jäsenvaltioiden sosiaalisten yhteistyökump­paneiden sekä hallitusten keskipitkää ja pitkän tähtäi­men suunnittelua painottava näkökulma ja ensisijaisuus ovat tyypillisiä säätiön anteja EU:n toi­mintaohjelmien laadintaprosessiin.
The White Paper on European social policy of 1994 stated that 'the Foundation has an important role to play in analysing the key developments and factors of change concerning living and working conditions in the Union' and added that it 'can play an essential role in the dissemination of information and exchanges of experience'.
Vuoden 1994 Euroopan sosiaalipolitiikan valkoinen kirja määritteli, että "säätiöllä on tärkeä osuus avainke­hityksen ja unionin elin­ ja työolojen muutoksen aiheuttavien tekijöiden analysoinnissa" ja lisäsi, että se "pystyy esittämään tärkeätä osaa informaation ja koke­musten perusteella saatujen tietojen välittämisessä".
The Foundation has identified three goals to which it can make a significant contribution: to improve the health and well-being of European workers and citizens; to increase economic and social cohesion; to
Säätiö on kartoittanut toimilleen kolme tavoitetta, joi­hin se kykenee antamaan huomattavan panoksen: parantaa Euroopan työntekijöiden terveyttä ja hyvin­vointia, lisätä taloudellista ja sosiaalista yhtenäisyyttä sekä ylläpitää suuntausta kohti sosiaalisten, taloudel­listen ja ympäristöä koskevien näkökulmien tasapuo­lista ja integroitua kehitystä.
Annually in the EU around 8 000 people are killed in occupational accidents, while as many as 10 million suffer injury or disease.
Noin 8 000 ihmistä menettää EU­maissa vuosittain henkensä työtapaturmien vuoksi, ja noin 10 miljoonaa henkilöä loukkaantuu työtapaturmissa tai kärsii am matti sairauksista.
Over 30% of workers believe their health and safety to be at risk.
Yli 30 % työntekijöistä on sitä mieltä, että työpaikka muodostaa riskin heidän tervey­delleen ja turvallisuudelleen.
Compensation payments are estimated at ECU 20 000 million.
Korvausmaksujen määrän arvioidaan olevan 20 000 miljoonaa ecua.
The Foundation's international working group on economic incentives is exploring systems that make health and safety measures financially worthwhile for
Vakuutuspohjaiset kannus­timet, jotka hoidetaan valtion virastojen tai yksityisten vakuutusyhtiöiden kautta, ovat toistaiseksi kaikkein yleisin toimintatapa.
The information society
Tietoyhteiskunta olla itseohjaavia, omatoimisesti toteutettavissa ja tar­jota myönteisiä etuja yhtiöille.
One of the most important challenges — and poten­tial opportunities — to face SMEs has been the revo­lution in information technology. Developments such as computer networking, videoconferencing, faxes and computer-aided design (CAD), have all been seized on by many SMEs.
Pk­yritykset ovat erityisen huomion kohteena, eivät pelkästään sen vuoksi, että ne muodostavat suuren prosentin Euroopan yrityksistä, vaan myös koska yksinkertaiset työtapaturmista kerätyt tilastot eivät sovellu riskien osoittamiseksi ympäristössä, jossa tapaturmia tapahtuu vain harvoin.
The increased ease of communication allowed by information technology has rendered location less relevant.
Jos taloudelliset kannustimet pohjautuvat työtapaturmatilastoihin, pk­yritykset voivat kärsiä valtavista vaihteluista kannustin­tasoilla, kun kysymyksessä on vain pari työtapatur­maa.
Whereas traditionally suppliers to large manufacturing companies clustered about them, this is no longer necessary.
Näin ollen pk­yritysten suojaaminen on asetettava ensi sijalle kannustinohjelmia suunnitel­taessa.
There has been increased interaction between SMEs and large manufacturers in terms of joint design and development of products to meet the clients' specifications and cost require­ments.
Ohjelmia koskevia yksityiskohtaisia tietoja on tarjolla julkaisussa "Innovatiivinen malli taloudellisesti kannustavasta menettelystä työympäristöjen paranta­miseksi Euroopassa" (kaikilla yhteisön kielillä, ISBN 92­827­6998­4).
employers. Insurance-based incentives, adminis­tered through State agencies or private insurers, are the most common type of scheme to date.
Yksi kaikkein tärkeimpiä pk­yritysten eteen nousseita haasteita — ja potentiaalisia mahdollisuuksia — on ollut informaatioteknologian (ATK) aiheuttama vallan­kumous.
Such incentives can be directly targeted at making improvements in the workplace, and unlike legisla­tion, incentives can be self-targeting, self-enforcing and of positive benefit to companies.
Monet pk­yrityksistä ovat soveltaneet toi­mintaansa erilaisia teknologisen kehityksen tuottamia välineitä kuten tietokoneverkkoja, videokonferensse­ja, faksia ja tietokonepohjaista suunnittelua (CAD).
SMEs are a particular concern, not only because they form such a large percentage of European enterpris­es, but also because simple aggregated accident sta­tistics are invalid as an index of risk where accidents are infrequent.
Informaatioteknologia tarjoaa suurempaa joustavuut­ta toimintapaikan sijaintiin nähden.
If economic incentives are based on accident statistics, SMEs might suffer huge variations in incentive levels as a result of only one or two acci­dents.
Suurten tuotan­toyhtiöiden alihankkijat ovat perinteisesti keräänty­neet niiden läheisyyteen, mikä ei ole enää välttämätöntä.
Therefore, protecting SMEs must be a major consideration in the design of an incentive scheme.
Nykyisin pk­yritykset ja suuret tuotan­toyhtiöt suunnittelevat ja kehittävät tuotteita yhdessä asiakkaidensa tuotteita ja hintatasoa koskevien vaati­musten tyydyttämiseksi.
Details of the scheme are available in An innovative economic incentive model for the improvement of the working environment in Europe (all Community languages ISBN 92-827-4912-6).
Nämä vakiintuneet suhteet voivat tosin vähentää kilpailua, mutta loppujen lopuk­si tämä kehityssuuntaus tulee laskemaan kustannuk­sia, parantamaan laatua ja tarjoamaan kuluttajalle entistä paremman tuotteen.
The thematic group on health and safety has recog­nized stress as a major threat to modern organiza­tions.
Työterveys­ja ­turvallisuusasioita käsittelevä ryhmä on havainut stressin olevan huomattava terveyttä uhkaa­va tekijä moderneissa organisaatioissa.
Successful prevention of stress requires a sys­tematic approach and worker involvement in all stages.
Onnistunut stressin ennaltaehkäiseminen vaatii systemaattista menettelyä ja työntekijöiden osallistumista kaikissa vaiheissa.
Foundation publications on stress help to identify and remedy areas of stress in the workplace, with questionnaires and strategies that pay special attention to the problems and structures of SMEs.
Säätiön stressiä koskevat julkaisut auttavat työpaikan stressin tunnistamiseksi ja parannustoimien soveltamiseksi kyselylomakkeiden avulla ja kehittämällä strategioita, joissa kiinnitetään erityistä huomiota pk­yritysten ongelmiin ja rakenteisiin.
Employment in Europe 1995, COM (95)381 notes that unemployment in the European Union now affects almost 11% of the workforce.
Todellinen vallankumous on kuitenkin tapahtunut pal­velujen alalla.
In a separate report on sustainability, the European Environment Agency concluded that action taken in the European Union to date will not lead to full integration of envi­ronmental considerations into economic sectors, or to sustainable development.
"Virtuaaliset yritykset" ovat yhtiöitä, jotka eivät toimi yhtiölain mukaisessa perinteisessä merkityksessä.
Any consequential action to intensify environmental policy would affect the economy and hence employment.
Ne edustavat pikemminkin pk­yritys­ten yhteistyötoimintaa, jossa toimia yhdistetään pro­jektipohjalta.
This is the motivation for Foundation work examining whether and in what circumstances the impact of environ­mental policies on employment is positive or nega­tive.
Koska ne eivät aiheuta hallinnollisia lisä­kuluja tai taloudellisia sijoituskustannuksia, ne pystyvät kilpailemaan olemassa olevien yritysten kanssa.
Three separate studies focus on SMEs in the manu­facturing sector in different regions of the European Union.
Usein nämä yhtiöt rakentuvat yhden henkilön asiantuntemuksen varaan.
The sectors involved are food processing, iron foundries (together with automotive parts), and ceramic tiles.
Nämä yksilöt eivät välttämättä koskaan edes tapaa toisiaan ja voivat toi­mia yli kansallisten rajojen — mikäli käytössä on yhteinen viestintäkieli.
The research seeks to relate differences in employment and competiveness to specific nation­al or regional differences in environmental, regulato­ry and other (e.g. cultural) pressures.
Vaikkakin joustavuus tässä mit­takaavassa on täysin uutta, tällä periaatteella on aina toimittu rakennusteollisuudessa, jossa alihankkijat on koottu projektipohjalta.
Preliminary findings, inter alia, suggest that firms adopting envi­ronmentally best practices are those likely to survive and hence maintain employment.
Huomattavin ero on, että kun nämä alihankkijat tapasivat toisiaan varsinaisella rakennustyömaalla, mikroyritysten yhteistyö tapahtuu videokonferenssien muodossa. Julkaisu "Flexi­space/Mobility of Work: a problem study on the future of spatially flexible forms of work" on saatava­na säätiöltä englannin­ ja saksankielisenä.
These stable relationships may curtail competition but ultimately this development should reduce costs and improve quality, providing a better product to the consumer.
Julkaisussa "Euroopan työllisyys vuonna 1995" ("Employment in Europe 1995"), KOM(95) 381 tode­taan, että työttömyydestä EU­maissa kärsii nyt mel­kein 11 % työväestöstä.
They are, rather, cooperation partnerships between SMEs which combine forces on a project-to-project basis.
Kokonaisvaltainen ympäristöpolitiikka tulisi vai­kuttamaan talouteen ja näin ollen työllisyyteen.
Because they do not incur further administrative or financial overheads, they can compete with estab­lished firms. Often such companies are composed of one-person expert firms.
Tämä on motivoinut säätiötä tarkastelemaan, missä olosuh­teissa ympäristöpolitiikan vaikutus työllisyyteen on positiivista ja missä olosuhteissa sen vaikutus on nega­tiivista.
These individuals need never meet, and can work from different countries — assuming a common language.
Kolmessa erillisessä tutkimuksessa keskitytään tarkkailemaan tuotantosektorilla toimivia pk­yrityksiä Euroopan unionin eri alueilla.
Although the degree of flexibility is wholly new, this principle has always existed in the construction industry, with subcontrac­tors coming together to work on a project.
Kysymyksessä olevat sektorit koskevat ravintotuotantoa, raudan valantaa (sekä ajoneuvojen osia) ja keraamisia tiiliä.
The major difference is that whereas subcontractors met physi­cally on site, micro-firms can discuss design plans together through videoconferencing.
Tutkimus pyrkii suhteuttamaan työllisyydessä ja kilpailussa havaittuja erityisiä kansallisia tai alueellisia eroja ympäristöllisiin, lainsäädännöllisiin ja muihin (esim. kulttuurin aiheuttamiin) paineisiin.
The working paper Flexispacei'mobility of work: a problem study on the future of spatially flexible forms of work is available from the Foundation in English and German.
Alustavat havain­not osoittavat, että ympäristölle myönteisiä toimenpi­teitä soveltavilla yrityksillä on paremmat edellytykset
In addition to a comprehensive programme of research and analysis, the Foundation regularly pub­lishes reports, booklets and newsletters, organizes conferences and exhibitions, welcomes visitors and responds to enquiries.
Laajan tutkimus­ ja analyysiohjelman lisäksi säätiö jul­kaisee säännöllisin väliajoin raportteja, esitteitä ja uutislehtisiä, järjestää konferensseja ja näyttelyjä sekä vierailukäyntejä säätiöön ja vastaa sille lähetettyihin tie­dusteluihin.
The Foundation's work is in the public domain and available to all interested parties.
Säätiön työ on julkista toimintaa ja tarjol­la kaikille palvelusta kiinnostuneille.
Its publications are available from the Office for Official Publications, 2 rue Mercier, L-2985 Luxem­bourg.
Sen julkaisut ovat saatavana osoitteesta: Office for Official Publications, 2 rue Mercier, L­2985 Luxembourg. Lisätietoja on saatavana osoitteesta: Information Centre, Euro­pean Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, Wyattville Road, Loughlinstown, Dublin 18, Irlanti.
Energy economy of the European Union in 1995
Euroopan unionin energiatalous vuonna 1995