natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The individual's place in relation to their fellow citizens will increasingly be determined by their capacity to learn and master fundamental knowledge.
Yksilöiden sijoittuminen sosiaalisessa arvoasteikossa määräytyy yhä useammin oppimiskyvyn ja perustietojen hallinnan perusteella.
The position of everyone in relation to their fellow citizens in the context of knowledge and skills therefore will be decisive. This relative position which could be called the 'learning relationship' will become an increasingly dominant feature in the structure of our societies.
jokaisen tietoon ja pätevyyteen liittyvä asema tulee siis olemaan ratkaiseva, Yhteiskuntamme rakentuu yhä voimakkaammin tämän suhteellisen aseman perusteella, jota voidaan luonnehtia "kognitiiviseksi suhteeksi".
The ability to renew and innovate will depend on the links between the development of knowledge in research and its transmission through education and training.
Uudistumis- ja innovaatiokyky ovat riippuvaisia tutkimustiedon tuottamisen ja koulutuksen avulla tapahtuvan tiedon välittämisen välisistä suhteista.
In all this, communication will be essential both for generating and disseminating ideas.
Viestintä on välttämätöntä niin ajatusten tuottamiselle kuin niiden liikkumisellekin.
The future of the EU and its development will depend largely on its ability to manage the progress towards this new society.
Euroopan unionin tulevaisuus riippuu paljon sen kyvystä olla mukana kehittymässä kohti kognitiivista yhteiskuntaa.
The objective is to make it into a just and progressive society based on its cultural wealth and diversity.
Tavoitteena on saada aikaan oikeuden mukainen ja edistyksellinen yhteiskunta, joka tukeutuu rikkaaseen ja monipuoliseen kulttuuriin.
There is a need to whet society's appetite for education and training throughout life. There needs to be permanent and broad access to a number of different forms of knowledge.
On löydettävä keinot lisätä elinikäistä koulutushalukkuutta, ja pääsy useisiin tiedon muotoihin on tehtävä avoimemmaksi ja yleisemmäksi.
In addition, the level of skill achieved by each and everyone wil have to be converted into an instrument for measuring individual performance in a way which will safeguard equal rights for workers as far as possible,
Kun kin saavuttamasta pätevyystasosta on tehtävä yksilöllisen suorituskyvyn arviointiväline, jonka määrittely ja käyttö tekee työntekijöiden oikeudet mahdollisimman tasavertaisiksi.
There is no single pattern for everyone to follow throughout their working lives.
Kalkki eivät voi kehittyä työelämässään samalla tavalla.
Everyone must be able to seize their opportunities for improvement in society and for personal fulfilment, irrespective of their social origin and educational background.
Yhteiskunnallisesta alkuperästä tai pohjakoulutuksesta riippumatta jokaisen on voitava käyttää hyväkseen kalkki tilaisuudet parantaa asemaansa yhteiskunnassa ja edistää hyvinvointiaan.
This particularly applies to the most disadvantaged groups who lack the family and social environment to enable them to make the most of the general edu cation provided by school.
Tämä pätee erityisesti epäedullisimmassa asemassa oleviin yksilöihin, joilla ei ole sellaisia perhesuhteita ja sosiaal¡verkostoa, jonka avulla he voisivat käyttää hyväkseen koulussa annettavaa yleistä koulutusta.
These groups should be given the chance not just to catch up, but to gain access to new knowledge which could help to bring out their abilities.
Näille yksilöille on annettava mahdollisuuksia sekä saada tukiopetusta tietyn koulutustason kiinni ottamiseksi että päästä osallisiksi uudesta tiedosta, jonka avulla he voisivat paremmin saada kykynsä esille.
Given the diversity of national situations and the inadequacy of global solutions in this context, proposing a model is not the answer.
Koska tilanteet vaihtelevat kansallisella tasolla ja koska yleismaailmalliset ratkaisut ovat tällä alalla epätarkoituksenmukaisia, ei ole suinkaan tarkoitus tarjota mitään mallia.
This would be doomed to failure given the pivotal role of the individual in the construction of the learning society and the social and cultural diversity of the Member States.
Kaikki yleiset mallit on tuomittu epäonnistumaan, koska keskeinen asema kognitiivisen yhteiskunnan rakentumisessa on yksilöllisillä menettelytavoilla ja koska jäsenvaltiot ovat sosiaalisesti ja kulttuurisesti monimuotoisia.
The puipose of this White Paper is to plot out the route to this new society by identifying the options available to the EU in education and training.
Tässä valkoisessa kirjassa on tarkoitus hahmotella tietä kohti uutta yhteiskuntaa tunnistamalla Euroopan unionille koulutuksen alalla avautuvia
regional and local authorities.
toimintalinjoja.
The objective is not to impose common rules, but rather on the basis of a broad debate to identify the points of convergence and the actions capable of meeting the current challenges.
Tarkoituksena ei ole määrätä yhteisiä sääntöjä vaan tuoda esiin laajan keskustelun pohjalta tämänhetkisiin kysymyksiin sopivia lähentymiskohtia ja välineitä.
The diversity of the education systems of the EU notwithstanding, there is a European approach to education based on common historic roots, from which stems the success of cooperation between higher education establishments, for example, in the Erasmus programme which has provided mobility for 500 000 young students.
Euroopan unionin maiden koulutusjärjestelmien moninaisuuden taustalla on kuitenkin eurooppalainen tapa tarkastella koulutusta, joka perustuu yhteisiin historiallisiin juuriin. Se selittää esimerkiksi korkeakoulujen välisen yhteistyön onnistumisen, erityisesti Erasmus-ohjelma on lisännyt 500 000 nuoren opiskelijan liikkuvuutta.
In the new context of the internationalization of the economy, dissemination of new technologies and the risk of cultural uniformity, Europe more than ever before is an appropriate level for action.
Talouden maailmanlaajuistumisen, uusien teknologioiden leviämisen ja kulttuurien yhtenäistymisen aiheuttamassa uudessa tilanteessa Eurooppa muodostaa juuri nyt erityisen sopivan tason pohdinnalle ja toimenpiteille.
This will in the future be amply borne out by the impact of the free movement of people, which will make it essen tial for national education and training systems to consider the European dimension.
Henkilöiden ja ajatusten vapaan liikkuvuuden seuraukset vahvistavat tätä kehitystä tulevaisuudessa, koska niiden vuoksi kansallisten koulutusjärjestelmien on väistämättä otettava huomioon eurooppalainen ulottuvuus.
To examine education and training in the context of employment does not mean reducing them simply to a means of obtaining qualifications.
Koulutuksen tarkastelu työllisyyskysymyksen yhteydessä ei tarkoita sitä, että koulu tus rajoittuisi pätevyyksien tuottamiseen.
The essen tial aim of education and training has always been personal development and the successful integration of Europeans into society through the sharing of common values, the passing on of cultural heritage and the teaching of selfreliance.
Koulutuksen keskeisenä tehtävänä on integroiminen yhteiskuntaan ja henkilökohtainen kehittyminen yhteisiä arvoja jakamalla, kulttuuriperintöä välittämällä ja Itsenäisyyttä oppimalla.
However, this essential function of social integration is today under threat unless it is accompanied by the prospect of employment.
Mutta nykyään tämä keskeinen tehtävä voi vaarantua, jos siihen ei yhdistetä työllisyysnäkökulmaa.
The devastating per sonal and social effects of unemployment are uppermost in the minds of every family, every young person in initial training and everyone on the labour market.
Jokaisella perheellä, jokaisella ammatillista peruskoulutusta saavalla nuorella ja jokaisella työssä käyvällä on joka hetki mielessään työttömyyden niin henkilökohtaiselta kuin yhteiskunnalliseltakin kannalta tuhoisa vaikutus.
The best way for education to continue to exercise this essential function is to seek to provide a convincing response to alleviate these concerns.
Koulutusjärjestelmän varmin keino hoitaa yhteiskuntaan integroimiseen liittyvää tehtäväänsä on yrittää vastata vakuuttavasti tähän pelkoon.
The very foundations of any European society purporting to teach its children the principles of citizenship would be undermined if this teaching were to fail to provide for job prospects.
Jos eurooppalainen yhteiskunta yrittäisi opettaa lapsilleen kansalaisena olemista ilman työllisyysnäkökulmaa, sen perusta olisi vaarassa.
In the face of unemployment and technological upheaval, training must go beyond the framework of initial education and develop an ongoing capacity for the renewal of the technical and vocational skills of workers around a solid, broad knowledge base.
Työttömyyden ja teknisten mullistusten vuoksi peruskoulutus ei enää riitä. Olennaista on, että työssä käyvät voivat jatkuvasti kehittyä omaksumalla vankan yleissivistyksen lisäksi uutta teknistä ja ammatillista tietoa.
This White Paper takes the view that in modern Europe the three essential requirements of social integration, the enhancement of employability and per sonal fulfilment, are not incompatible. They should not be brought into conflict, but should on the contrary be closely linked.
Tässä valkoisessa kirjassa katsotaan, että eurooppalaisen nyky-yhteiskunnan kolme velvoitetta, yhteiskuntaan integroiminen, työvalmiuksien kehittäminen ja yksilön kypsyminen, eivät ole ristiriidassa keskenään eikä niitä pidä asettaa vastakkain vaan ne on päinvastoin liitettävä kiinteästi toisiinsa.
Europe's assets in the area of science, the depth of its culture, the capacity of its business, industry and institu-
Rikkaan tieteellisen elämänsä, syvällisen kulttuurinsa sekä yritystensä ja laitostensa suorituskyvyn
tions should enable it both to pass on its fundamental values and prepare for employment.
ansiosta Eurooppa voi välittää perusarvojaan ja luoda työhön tarvittavia valmiuksia.
This presupposes that European society stays tuned to the under lying trends at work within it.
Tämä edellyttää sitä, että eurooppalaisessa yhteiskunnassa tulkitaan oikein sen oman kehityksen keskeisiä suuntauksia.
On this basis, the White Paper considers in turn:
Tältä pohjalta jäljempänä käsitellään seuraavia aiheita:
(i) the importance of education and training to Europe in the current context of technological and economic change; and
— miten koulutukseen on panostettava Euroopassa ottamalla huomioon nykyiset teknologiset ja taloudelliset muutokset
(ii) the guidelines for action in the pursuit of objectives to build up high-quality education and training.
— toiminnan suuntaviivat korkeatasoisen koulutuksen kehittämiseksi.
Part one: the challenges
Ensimmäinen osa: kysymykset, joihin on kiinnitettävä huomiota
As this century draws to its close, we can see that the causes of change in society have been diverse and have affected our education and training systems in different ways.
Tämän vuosisadan loppupuolella yhteiskunta on muuttunut monesta eri syystä, ja kaikki nämä syyt vaikuttavat enemmän tai vähemmän koulutusjärjestelmiin.
Demographic trends have increased life expectancy radically, changing at the same time the age structure of the population, thereby increasing the need for lifelong learning.
Väestökehitys on lisännyt elinikää samalla kun se on perinpohjaisesti muuttanut ikärakennetta lisäten näin elinikäisen koulutuksen taivetta.
The substantial rise in the number of working women has altered the traditional place of the family in relation to school and the upbringing of children.
Huomattavasti lisääntynyt naisten työssäkäynti on muuttanut lasten kasvatuksen osalta kodin perin teistä asemaa kouluun nähden.
Expansion of technical innovation in all areas has generated new knowledge requirements.
Teknologisten innovaatioiden määrä on moninkertaistunut kaikilla aloilla, mikä tuo mukanaan uusia osaamisen tarpeita.
Consumption patterns and lifestyles have changed.
Kulutustottumukset ja elämäntyylit ovat kehittyneet.
In addition, people have been alerted to environmental problems and the use of natural resources and this has affected both education and training systems and industrial activities.
Ihmiset ovat myös yhä laajemmin tietoisia ympäristöongelmista ja luonnonvarojen käyttämisestä, ja tämä vaikuttaa sekä koulutusjärjestelmiimme että teollisuuteemme.
Three major, profound and wide-ranging factors of upheaval have emerged, how ever, which have transformed the context of economic activity and the way our societies function in a radical and lasting manner, namely: the onset of the information society; the impact of the scientific and technological world; and the internationalization of the economy.
Esiin nousee kolme kattavaa ja liikkeellepanevaa tekijää, jotka muuttavat täysin ja pysyvästi elinkeinotoiminnan ilmapiirin ja yhteiskunnan toiminnan. Nämä kolme tekijää ovat tietoyhteiskunnan kehittyminen, tieteellinen ja tekninen kulttuuri sekä talouden maailmanlaajuistuminen.
These events are contributing towards the development of the learning society.
Ne vievät osaltaan kehitystä kohti kognitiivista yhteiskuntaa.
They bring risks, but also opportunities which must be seized,
Niistä aiheutuu tiettyjä riskejä, mutta ne voivat luoda myös mahdollisuuksia, jotka on käytettävä hyväksi.
The construction of this society will depend on the ability to respond in two important ways to the implications of these events.
Kognitiivisen yhteiskunnan rakentuminen riippuu siitä, miten pystytään toteuttamaan kaksi tärkeää ratkaisua näistä kolmesta tekijästä aiheutuviin kysymyksiin.
The first response focuses on the need for a broad knowledge base and the second is designed to build up abilities for employment and economic life.
Ensimmäinen ratkaisu keskittyy yleissivistykseen ja toinen pyrkii kehittämään valmiuksia työhön ja toimintaan.
Establishing the learning society will also depend on how those involved and the institutions in education and training pursue the developments already under way in the Member States.
Rakentuminen riippuu myös siitä, miten koulutukseen liittyvät toimijat ja instituutiot osaavat jatkaa jäsenvaltioissa jo alkanutta kehitystä.
Like the rest of the world, Europe has to face up to the effects of the wide spread dissemination of information technologies, pressure on the world market and a relentless onward march of science and technology.
Teknologian ja talouden yleismaailmallisuus toteutuu nyt sellaisena ajankohtana, jolloin Euroopassa on enemmän työttömyyttä kuin muualla maailmassa.
These challenges represent a step forward by placing people in a closer relationship with one another.
Syrjäytymiskehitystä on havaittavissa.
Europe has been confronted by global technological and economic develop ments in a context of unemployment levels higher than in other parts of the world and an increase in social exclusion.
Tilanne on saanut jotkut ajattelemaan, että teknologia rajoittaa olennaisesti ja ratkaisevasti työllisyyden kasvua.
This has led some to consider technology as an intrinsic and definitive obstacle to employment growth, while others believe that the level of social protection in those countries hardest hit has generated fixed costs which need to be seriously reconsidered.
Jotkut uskovat, että sosiaalisen suojelun taso maissa, joissa on korkein työttömyys, aiheuttaa pysyviä kustannuksia, joihin on suhtauduttava kriittisesti.
It has forced others back into a nationalistic shell which can be interpreted as an inability to devise and build a new model of society.
Jotkut taas uusi tilanne on saanut korostamaan kansallismielisyyttä, mikä voidaan tulkita kyvyttömyydeksi ymmärtää ja rakentaa uutta yhteiskuntamallia. tamallia.
This White Paper considers that European society is in a transitional phase towards a new form of society beyond current short term forecasts.
Tämän valkoisen kirjan lähtökohtana on se, että tämänhetkisen tilanteen suhdanteista riippumatta eurooppalainen yhteiskunta on tullut siirtymävaiheeseen matkallaan kohti uutta yhteiskuntamuotoa.
A. The impact of the information society
A. Tietoyhteiskunta liikkeellepanevana tekijänä
The report 'Europe and the global information society' (May 1994), produced by the high-level group chaired by Mr Bangemann, stressed, 'that throughout the world, information and telecommunications technologies are bringing about a new industrial revolution which already looks to be as important and radical as those which preceded it'.
Kertomuksessa Eurooppa ja maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta (toukokuu 1994), jonka on laatinut korkean tason työryhmä komission jäsenen Martin Bangemannin johdolla, korostetaan seuraavaa: "kaikkialla maailmassa tietoteknologia ja televiestintä tuovat mukanaan uuden teollisen vallankumouksen, joka jo nyt näyttää olevan yhtä tärkeä ja mullistava kuin sitä edeltävät vallankumoukset". moukset".
This revolution, like previous ones, will have consequences for work and employment.
Tämä vallankumous tulee varmasti vaikuttamaan työhön ja työllisyyteen.
It has not been demonstrated that new technologies reduce employment levels.
Ei ole oikeastaan osoitettu, että uudet teknologiat alentaisivat työllisyystasoa.
Some technologically advanced countries have created around the new information related activities, a number of jobs comparable, indeed in some cases higher, than those lost in other areas.
Teknologisesti edistyneimmissä maissa on osattu luoda uusien tietoon liittyvien elinkeinojen yhteyteen työpaikkoja yhtä paljon ja tietyillä aloilla jopa enemmän kin kuin se työpaikkojen määrä, jonka uudet teknologiat ovat vähentäneet muilta aloilta,
It is however certain that information technologies have radically changed the nature of work and the organization of production.
Sitä vastoin tietoteknologia on varmasti muuttanut työn luonnetta ja tuotanto-organisaatiota.
These changes are currently deeply affecting European society.
Tämä muuttaa eurooppalaisen yhteiskunnan perinpohjaisesti.
Mass production is declining and making room for a more customized type of production.
Massatuotanto väistyy joustavan tuotannon tieltä.
The traditional pattern of growth in paid employment, i.e. full time and permanent, appears to be on the decline.
Pitkäaikainen kehityssuuntaus, johon kuuluu pysyvä eli kokopäiväinen ja määräämättömäksi ajaksi sovittu palkkatyö, näyttää muuttuvan perinpohjaisesti.
Production relationships and conditions of employment are changing.
Tuotantosuhteet ja työpaikkojen vaatimukset muuttuvat.
Corporate organization is increasingly
Yritysorganisaatiosta tulee entistä joustavampi ja hajautetumpi.
Information technology is contributing to the disappearance of routine and repetitive work which can be codified, programmed and automated.
Tietoteknologia tulee edistämään automaattisesti toimivilla koneilla koodatun ja ohjelmoidun rutiinityön ja pakkotahtisen työn häviämistä.
Work content will increasingly be made up of intelligent tasks requiring initiative and the ability to adapt.
Työn sisältöön tulee varmasti liittymään yhä enemmän tehtäviä, joissa tarvitaan aloitekykyä ja soveltamista.
Although it makes the decentralization of tasks easier, information technology coordinates these tasks in interactive on-line communication networks which function equally well across continents as from one office and floor to another.
Vaikka tietoteknologia helpottaa tehtävien hajauttamista, se kuitenkin yhteensovittaa niitä reaaliajassa vuorovaikutteisissa viestintäverkoissa, jotka toimivat eri maanosien välillä yhtä tehokkaasti kuin saman kerroksen työ huoneiden välillä.
The result is simultaneously a higher level of individual autonomy for workers, but a less clear perception of the context of their actions. The new technologies have a twofold effect.
Tästä seuraa samalla sekä työntekijän entistä suurempi riippumattomuus oman työnsä organisoinnissa että työn yleisen rakenteen entistä huonompi hahmottaminen.
On the one hand, they considerably increase the role of the human factor in the production process, while on the other hard make workers more vulnerable to changes in work organization because they are mere individuals within a complex network.
Uudet teknologiat vaikuttavat kahdella eri tavalla: toisaalta ne vahvistavat huomattavasti inhimillisen tekijän osuutta tuotantoprosessissa ja toisaalta ne altistavat työntekijän työn organisoinnin muutoksille, koska yksittäisellä työntekijällä on vastassaan monimutkainen verkko.
Information technologies are making significant inroads into production-related activities and into education and training, thus bringing the 'learning system' and the 'producing system' closer together.
Tietoteknologia valtaa alaa sekä tuotanta että koulutustoiminnassa. Tässä mielessä oppimistavat ja tuotantotavat muistuttavat entistä enemmän toisiaan.
There is a marked convergence between the world of work and the world of learning/training as far as the capacities required are concerned.
Työ tilanteet ja oppimistilanteet pyrkivät käytettyjen voimavarojen kannalta lähentymään toisiaan tai jopa sulautumaan yhteen,
Change connected with information technology has wide economic and social consequences for the development of: self-employment; service industries; new forms of work organization known as the 'learning organization'; management decentralization; and flexible working hours.
Tietoteknologian aiheuttamalla mullistuksella on myös yleisiä taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia. Kehitystä ilmentävät yksilöllinen itsenäinen työ, palveluelinkeinot, työn organisoinnin uudet "pätevöittävät" muodot, hallinnon hajauttaminen ja vaihtelevat työajat.
The information society, notwithstanding the new knowledge techniques it heralds, raises the question of whether the educational content it carries will enhance or, on the contrary, diminish the knowledge of the individual.
Tietoyhteiskunta tuo tarjoamansa uudenlaisen tekniikan lisäksi mukanaan kysymyksen siitä, rikastuttaako sen välittämän koulutuksen sisältö yksilöä vai ei.
The focus up to now has been on the potential offered by information highways, through the revolutionary quasi-instantaneousness that the Internet, for instance, brings to contacts between firms, researchers and academics.
Tähän asti huomio on keskitetty tiedon valtateiden ja lähes reaaliajassa toimivien yhteyksien, esimerkiksi internetin, aiheuttaman mullistuksen tarjoamiin mahdollisuuksiin yritysten, tutkijoiden ja yliopistossa työskentelevien välisissä suhteissa.
The fear is the risk that the quality of multimedia products, particularly in educational software, could lead to knowledge of the 'lowest common denominator' in which people lose their historical, geographical and cultural bearings.
Pelkoa voi aiheuttaa kuitenkin se, että multimedian ja eri tyisesti opetusohjelmien laatu johtaa tasoltaan matalaan kulttuuriin, jossa yksilö kadottaisi kaikki historialliset, maantieteelliset ja kulttuuriin liittyvät kiintopisteet.
This is why the Commission, particularly at the G7 meeting on the information society in Brussels in February 1995, stressed the need to stimulate European production of educational software.
Tämän vuoksi erityisesti Brysselissä maaliskuussa 1995 järjestetyn tietoyhteiskuntaa käsittelevän G7-maiden kokouksen yhteydessä komissio korosti, että on tarpeen edistää eurooppalaista opetusohjelmistojen tuotantoa.
B. The impact of internationalization
Maailmanlaajuistuminen liikkeellepanevana tekijänä
The internationalization of the economy is the second factor of upheaval, which has given rise to unprecedented freedom of movement for capital, goods and services.
Toinen liikkeellepaneva tekijä eli talouden maailmanlaajuistuminen ilmenee pääomien, tavaroiden ja palvelujen ennenkokemattoman vapaana liikkuvuutena.
Sooner than is generally believed, a global and distinctive labour market will emerge.
Tulevaisuudessa maailmanlaajuiset ja erilaistuneet työmarkkinat muodostuvat odotettua nopeammin.
Large and small companies, and even the mobile professions, are already using 'teleporting' to have work done on-line in low-wage countries,
Näin suuret ja myös pienet yritykset ja jopa vapaiden ammattien harjoittajat käyttävät telesatamia työn teettämiseksi reaaliajassa matalapalkkaisissa maissa.