natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In most countries, the status of teachers depends on whether they work in the public or private sector.
Toisissa maissa opettajilla on koeaika ennen lopullista virkaan nimittämistä, toisissa maissa tällaista käytäntöä ei ole.
Generally speaking, only public sector teachers are civil servants while those in the private sector, grant­aided or not, are not.
Niinpä Alankomaissa, Suomessa, Ruotsissa, Englannissa ja Walesissa (UK) tällaista koeaikaa ei sovelleta.
Some Member States are exceptions to this rule.
Koeajan kesto vaihtelee maasta toiseen.
In Belgium, all teachers have a special status which has similarities to that of civil servants but varies according to the legal nature of their employer.
Tämä kausi kestää yleensä kaksi ja puoli tai kolme vuotta, jonka jälkeen opettaja nimitetään lopullisesti vakinaiseksi viranhaltijaksi.
In Denmark, teachers in the upper secondary schools are employed by the counties, under contract, as are teachers in the folkeskole from 1994/95.
Skotlannissa opettajilla on vähintään kahden vuoden koeaika. Myös Belgian flaamilaisella alueella sekä Kreikassa koeaika on kaksi vuotta.
On the other hand, teachers in the vocational schools who are employed by the schools have a status similar to that of civil servants.
Tanskassa koeaika on kaksi vuotta julkisen sektorin ja vastaavassa asemassa olevilla opettajilla ja vuosi muilla.
In Austria and Finland, teachers employed in the state and private grant­aided sectors are civil servants.
Irlannissa, Italiassa, Portugalissa ja Pohjois­lrlannissa (UK) koeaika on yksi vuosi.
In Ireland and the United Kingdom, however, teachers are never civil servants.
Espanjassa ja Itävallassa se on vain muutaman kuukauden mittainen.
In some countries, teachers are civil servants and are employed by local authorities (in primary education), the Netherlands, Finland and Sweden.
Pääsääntöisesti koeaikaa sovelletaan julkisella ja valtion rahoituksen piiriin kuuluvalla yksityisellä koulutussektorilla, mutta sitä käytetään myös yksityisellä sektorilla Espanjassa ja Itävallassa.
In private education, teachers usually have a contract with the school.
KAAVIO 11 : KOEAIKA KUUKAUSINA, PERUS­ JA TOINEN ASTE (JULKINEN JA VALTION RAH.
TABLE 11 : STATUS AND EMPLOYERS OF TEACHERS IN THE PUBLIC AND PRIVATE SECTORS, PRIMARY AND SECONDARY EDUCATION, 1992/93
YKSITYINEN), 1992/93
CIVIL SERVANT OR
VÄHINTÄÄN
EQUIVALENT
ENINTÄÄN
In private grantaided education, they are employed by the school's organising body (usually a non-profit-making association).
Belgia (Β fr): Tässä esitetään vain vähimmäisaika.
The Education Ministry meets the salaries of all these teachers.
Pisimmillään koeaika voi olla jopa 10 vuotta.
In non-grant-aided private education, the employer is a legally-recognised private individual or body.
Tanska: Opettajilla, jotka ovat valtion viranhaltijoita tai vastaavassa asemassa, koeaika on kaksi vuotta.
Denmark: The employer depends on the type of school.
Lukion opettajilla koeaika on vuoden mittainen.
The headteacher executes the contract.
(Katso taulukko I2.)
France: The state recruits teachers for the public service through open competitions. There is also a small percentage of unestablished teachers who are recruited under contract in the Académies to meet specific needs (e.g. supply teachers for the primary and secondary schools).
Saksa: Koeajan kesto vaihtelee koulutusasteen ja vastaavan viranhaltijan aseman mukaan (esim. kaksi ja puoli vuotta perusasteen opettajilla, kuten Hauptschulen tai Realschulen, ja kolme vuotta lukioissa (Gymnasien) ja ylemmän toisen asteen ammatillisissa kouluissa).
Ireland: All teachers are employed by the board of management of the school or, in the case of those in vocational education, by the Vocational Education Committee (VEC).
Kreikka: Valtion kouluissa opettajan virka vakinaistetaan yleensä kahden vuoden koeajan jälkeen.
Luxembourg: Teachers are employed by the state, except in primary education, in which the employer can be a local authority.
Yksityiskouluissa opettaja palkataan kahden vuoden sopimuksella, joka voidaan uusia neljäksi vuodeksi.
Netherlands: In private grantaided education, the employer is the foundation or association on which the school depends.
Kuuden vuoden päästä opettajalla on mahdollisuus päästä vakinaiseksi.
Austria: The employer in the non-grant-aided private schools is the privater Schulerhalter.
Espanja: Julkisella sektorilla koeaika vaihtelee kolmesta kuukaudesta yhteen lukuvuoteen.
Finland: Apart from those in some vocational schools which come under the state, teachers are employed by the local authorities.
Yksityisellä sektorilla koeaika on neljä kuukautta riippumatta siitä, onko kysymyksessä sopimussuhde.
United Kingdom (E/W): There are two types of schools wholly financed by the public sector: county schools (financed by the local education authorities) and grant-maintained schools (financed by the Funding Agency for Schools).
Ranska: Päästäkseen jatkamaan opettajankoulutuslaitoksessa (Institut universitaire de formation des maîtres) ja voidakseen jatkaa koulutustaan opiskelijoiden on läpäistävä valintakoe.
In the City Technology Colleges, a new category of grantaided school, they are employed by the schools.
Toisena vuonna he saavat vastuullisen paikan ja tekevät tutkielman.
In private non-grant-aided schools, teachers are under contract to the school.
Vuoden lopuksi opiskelija nimitetään opettajaksi.
United Kingdom (NI): Teachers in the public sector schools are formally employed by the Education and Library Boards on the recommendation of the school Boards of Governors.
Italia: Koeaikaa sovelletaan vain julkisella sektorilla.
There are no grant-maintained schools in Northern Ireland.
Yksityissektorilla koeaikaa ei käytetä.
In Germany, where primary and secondary education is largely a Land function, it means the Länder.
Itävalta: Koeaikaa sovelletaan kaikissa kouluissa, sekä julkisissa että yksityisissä.
The 'regional or provincial authorities' include the provinces in Belgium, the counties in Denmark and the Länder in Austria.
Virkasuhteessa olevilla opettajilla koeaika kestää kuusi kuukautta ja sopimussuhteessa olevilla kuukauden.
MORE THAN FOUR MILLION TEACHERS IN THE EUROPEAN UNION
ASEMA: VIRKASUHDE VAI SOPIMUSSUHDE
In fact, it can be said that the teaching profession (excluding higher education) employs an average of 2.8% of the working population in the Member States.
Useimmissa maissa opettajan asema riippuu siitä, työskenteleekö hän julkisella vai yksityisellä sektorilla.
The variations are however significant. Belgium appears as the country in which teachers make up the highest percentage (3.9%) while in Germany they account for the lowest (1.8%).
Pääsääntöisesti vain julkisen sektorin opettajat ovat viranhaltijoita ja yksityissektorin opettajat eivät, vaikka oppilaitos kuuluisi valtion rahoituksen piiriin.
In these statistics, only teachers in post are taken into account.
Jotkin jäsenvaltiot ovat poikkeus tähän sääntöön.
Staff allocated to duties other than teaching (inspectors, non-teachings heads, teachers on secondment etc.) are excluded.
Belgiassa kaikkien opettajien asema muistuttaa viranhaltijan asemaa, mutta tässä on eroja työnantajan luokittelun mukaan.
It is also important to note that these statistics do not include special education.
Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa opettajat eivät kuitenkaan ole koskaan virkasuhteessa.
However, in countries in which the education of children with special educational needs is integrated into mainstream education, the teachers responsible for these children are included.
Joissakin maissa opettajat ovat virkasuhteessa ja paikallisviranomaisen palkkaamia — näin on Luxemburgissa (perusasteella), Alankomaissa, Suomessa ja Ruotsissa.
This is the case in Italy, in particular.
Yksityissektorilla opettajilla on yleensä sopimus koulun kanssa.
TABLE I2: TEACHERS (THOUSAND) IN PUBLIC AND PRIVATE, PRIMARY AND GENERAL AND TECHNICAL SECONDARY SCHOOLS, IN RELATION TO THE TOTAL WORKING POPULATION, 1992/93
PERUS- JA TOISEN ASTEEN KOULUTUS. 1992/93
(FULL-TIME
TYÖNANTAJA
TEACHERS/TOTAL
VALTIO/MINISTERIÖ non ■■
PUPILS/TOTAL
ALUEELLISET VIRANOMAISET
AND PART-TIME)
PAIKALLISVIRANOMAISET
Source: Eurostat.
Lähde: EURYDICE.
The pupihteacher ratio is an indicator of the share of teaching resources provided for pupils at a given level of education in an education system.
Belgia: Opettajien oikeudellisessa asemassa on yhtäläisyyksiä viranhaltijan asemaan.
In other words, the fact that one country has a lower ratio than another does not necessarily signify that it has fewer pupils per class.
Valtion rahoituksen piiriin kuulumattomissa yksityiskouluissa työnantaja on oikeudellinen yksityishenkilö tai yhteisö.
In those Member States for which data are available, the movement of pupil:teacher ratios over the past 30 years shows a gradual improvement, particularly at the nursery and primary levels.
Folkeskolessa opettajat ovat kuntien palkkaamia, lukioissa työnantaja on lääni, ja ammatillisissa kouluissa opettajat ovat koulujen palkkaamia samoin ehdoin kuin viranhaltijat.
A reduction in the ratio is observed more particularly in those countries which had a high ratio in the 1970s (Greece, Spain and Luxembourg at the nursery and primary levels, and the Netherlands, Austria and Portugal at the primary level).
Saksa: Saksan 16:lla osavaltiolla on perustuslaillinen oikeus säätää lakeja. Valtion toiminnot on jaettu liittovaltion ja osavaltioiden välillä, ja koulutus on lähinnä osavaltioiden vastuulla.
In other words, it can be said that, on the average, primary teachers in these countries today are responsible for fewer pupils compared with the situation faced by their colleagues of 30 years ago.
Julkisen sektorin opettajat ovat virkasuhteessa ja kunkin osavaltion viranhaltijalakien alaisia. Itäisissä osavaltioissa opettajat ovat tällä hetkellä sopimussuhteessa.
It should however be noted that the ratios in Denmark and Sweden have remained fairly stable and relatively low in relation to the European average.
Itäiset osavaltiot päättävät kukin itse, otetaanko opettajat virkasuhteeseen.
The reduction in the numbers of pupils per teacher varies according to the country and the level of education examined.
Sopimussuhteen alaisten opettajien oikeudet muistuttavat virkasuhteessa olevien opettajien oikeuksia.
Thus, at the nursery education level, the ratio in Spain has fallen considerably from over 36 pupils per teacher to about 20 today.
Työnantaja on julkinen sektori, mutta työsuhde julkiseen viranomaiseen on määräaikainen sopimussuhde, ja se kuuluu yksityisoikeuden piiriin.
The same is found in Greece and Luxembourg.
Johtajaopettaja laatii sopimuksen.
On the other hand, in England and Scotland, the ratios at this level of education have remained fairly stable for about 25 years.
Luxemburg: Opettajat ovat valtion palkkaamia, paitsi perusasteella, jolla työnantaja voi olla paikallisviranomainen.
At the primary education level, the change is also very marked in the majority of the Member States.
Itävalta: Valtion rahoituksen ulkopuolisissa yksityiskouluissa työnantaja on privater Schulerhalter.
For example, in Greece, Spain, Luxembourg, Austria and Portugal, the ratio has fallen by half over the last quarter of a century.
Läänien koulujen opettajat ovat muodollisesti paikallisten koulutusviranomaisten palkkaamia koulun hallintoelimen suosituksesta.
On the other hand, the ratios have fallen little in Ireland and England, which have the highest ratios in the European Union at the present time, with 25 pupils per teacher in Ireland and more than 22 in England.
Avustusta saavissa kouluissa opettajat ovat virallisesti paikallisen koulutusviranomaisen palkkaamia koulun hallintoelimen suosituksesta. Kaupungin teknisissä opistoissa (City Technology Colleges), jotka ovat uusi valtion rahoituksen piiriin kuuluva ryhmä, opettajat ovat koulun palkkaamia.
In fact, the differences between countries are becoming very much less marked at the present time.
Rahoituksen piiriin kuulumattomissa yksityiskouluissa opettajat ovat sopimussuhteessa kouluun.
There is a closing of the gap downwards between those Member States in which very high ratios were observed 20 years ago and those whose ratios have remained stable throughout this period.
Yhdistynyt kuningaskunta (NI): Julkisen sektorin koulujen opettajat ovat muodollisesti koulutus- ja kirjastolautakuntien (the Education and Library Boards) palkkaamia koulun johtokunnan suosituksesta.
In comparison with the primary level, ratios at the secondary education level have changed little over the past 20 years, except in Greece, Austria and Portugal, where they have fallen considerably.
Katolisten koulujen neuvosto (The Council for Catholic Maintained Schools) palkkaa opettajat, jotka työskentelevät rahoituksen piirissä olevissa katolisissa kouluissa.
They have come down by half in Greece and Portugal and by almost one third in Austria.
Muissa rahoitusta saavissa kouluissa johtokunnat palkkaavat opettajat.
Page 110
Saksassa,
GRAPH 12: MOVEMENT IN PUPIL:TEACHER RATIOS (FULL­TIME EQUIVALENTS)
Useimmissa jäsenvaltioissa, kielialueiden vastuulla, valtion kuuluu paljolti osavaltioille, se tarkoittaa osavaltioita.
BY LEVEL OF EDUCATION IN THE PUBLIC SECTOR, 1965­93
"Alueellisilla viranomaisilla"
«5 I 070 1 075 1 »80 1 985 1 000 1 »93
OPETTAJAT/ KOKO TYÖVÄESTÖ PROSENTTEINA
3o y
JA
0 0 1 »88 1 970 1 975 1 980 1 »85 1 990 t 993 t »85 1 970 I 975 1 »80 1 »85 1 990 1 »S3
KAAVIO 12: OPPILAS/OPETTAJA­SUHTEEN KEHITYS (PÄÄTOIMISIKSI MUUTETTUNA) KOULUTUSASTEITTAIN JULKISELLA SEKTORILLA, 1965—93
Source: E urydice.
Lähde: EURYDICE.
Belgium: Primary includes the nursery level and secondary includes general, technical and vocational in the public and private grantaided sectors taken together.
Belgia: Perusasteeseen sisältyy esiopetus, ja toiseen asteeseen sisältyvät yleissivistävä, tekninen ja ammatillinen koulutus seka julkisella etta valtion rahoituksen piiriin kuuluvalla sektorilla.
For the French Community, the 1980 data are estimates.
Ranskalaisen alueen osalta vuoden 1980 luku on arvio Tanska: Toisessa asteessa eivät ole mukana ΗΗΧ (ylemmät kauppatieteen opinnot) eikä ΗΤΧ (ylemmät tekniikan opinnot) Tanska, Saksa, Itävalta, Suomi ja Ruotsi: Esiopetus ei kuulu koulujärjestelmään, eikä sitä sen vuoksi ole mukana tässä kaaviossa.
Germany: Secondary general Is the average of lower secondary and upper secondary (see Annexes). Greece: The year 1993 represents the start of the 1993/94 school year (Data are provisional).
Saksa: Yleissivistävän toisen asteen tiedot ovat alemman ja ylemmän toisen asteen keskiarvo (katso liitteet) Kreikka: Vuoden 1993 tiedot ovat lukuvuoden 1993/94 alusta (tiedot ovat ennakkotietoja).
Spain and Luxembourg: The year 1993 represents the start of the 1993/94 school year.
Espanja ja Luxemburg: Vuoden 1993 tiedot ovat lukuvuoden 1993/94 alusta.
Netherlands and Austria: Public and private schools taken together.
Alankomaat ja Itävalta: Julkiset ja yksityiset koulut yhdessä.
Finland: Primary refers to the peruskoulu/grundskola and secondary to upper secondary general education.
Suomi: Perusasteella viitataan peruskouluun/grundskolaan ja toisella asteella lukioon
Sweden: Primary refers to the grundskola and secondary to upper secondary general and technical education.
Ruotsi: Perusasteella viitataan peruskouluun (grundskola) ja toisella asteella lukioon ja ylemmän toisen asteen tekniseen koulutukseen.
The ratio is calculated by dividing the number of pupils (full-time equivalents) at a given level of education by the number of teachers (full-time equivalents) at that level.
Suhdeluku lasketaan jakamalla oppilaiden määrä (päätoimisina laskettuna) tietyllä koulutusasteella opettajien määrällä (päätoimisina laskettuna) samalla koulutusasteella.
In drawing up the time series, ratios have as far as possible been calculated on the basis of the number of fulltime equivalent teachers in the knowledge that the calculation to convert part-time teachers to fulltime equivalents is not always the same in different Member States.
Aikasarjoja laadittaessa suhdeluvut on laskettu päätoimisesti työskentelevinä opettajina mikäli mahdollista tietoisena siitä, että osa-aikaisia opettajia ei kaikissa jäsenvaltioissa muuteta päätoimisiksi samalla laskentamenetelmällä.
Consequently, it is important only to examine trends within the same Member State and not to undertake a comparative analysis of ratios between them.
Niinpä on tärkeää tarkastella jäsenvaltion sisäisiä suuntauksia sen sijaan, että vertailtaisiin eri valtioiden suhdelukuja keskenään.
Greece, Portugal and Finland: The ratio has been calculated on the basis of fulltime and part-time teachers but the number of part-time teachers is small and does not greatly influence the calculation.
Kreikka, Portugali ja Suomi: Suhde on laskettu sekä osa-aikaisten että päätoimisten opettajien perusteella, mutta osa-aikaisia opettajia on niin vähän, että heidän lukumääränsä ei juurikaan vaikuta laskelmiin.
Spain, Luxembourg and Scotland: The ratio has been calculated on the basis of fulltime teachers only, the numbers of part-time teachers not being available.
Espanja, Luxemburg ja Skotlanti: Suhde on laskettu pelkästään päätoimisten opettajien perusteella, sillä osa-aikaisten opettajien lukumäärää ei ollut saatavissa.
OLDER PUPILS ARE FAVOURED
VANHEMMAT OPPILAAT PAREMMASSA ASEMASSA
As Graph 12 shows, secondary pupils throughout the European Union generally enjoy more favourable pupihteacher ratios than primary pupils, except in Finland and Sweden, where the ratio is highest at secondary level.
Kaaviosta 12 voidaan nähdä, että suhdeluku oppilas/opettaja Euroopan unionissa on pääsääntöisesti parempi toisen asteen koulutuksessa kuin perusasteella: poikkeuksia ovat Suomi ja Ruotsi, joissa suhdeluku on suurin toisella asteella.
One group of Member States demonstrates very favourable ratios at both primary and secondary level.
Yhdessä ryhmässä suhdeluku on erittäin hyvä sekä perusasteella että toisen asteen koulutuksessa.
This is the case in Belgium, Denmark, Italy, Luxembourg, Austria and Sweden, which have between 10 and 15 pupils per teacher in primary and between 7 and 11 in secondary education.
Tähän ryhmään kuuluvat Belgia, Tanska, Italia, Luxemburg, Itävalta ja Ruotsi, joissa oppilaita on opettajaa kohden perusasteella 10—15 ja toisella asteella 7—11.
The other Member States have much higher ratios at both levels of education.
Muissa jäsenvaltioissa suhdeluvut ovat huomattavasti suuremmat kummallakin koulutusasteella.
This difference in the ratios in the two levels of education is probably explained at least in part by the fact that pupils at the primary level are usually in the hands of one single teacher for all subjects.
Koulutusasteiden välisiä eroja voidaan selittää ainakin osittain sillä, että perusasteen oppilailla on yleensä vain yksi opettaja, joka opettaa kaikkia aineita.
In secondary education, on the other hand, a number of teachers share in the teaching of the various subjects.
Toisella asteella joka ainetta saattaa toisaalta opettaa eri opettaja.
It is also at this level that options appear.
Tällä asteella myös erot ovat suuremmat.
Moreover, as Chapter J illustrates, at the secondary education level, teachers' teaching hours are generally fewer than pupils' hours.
Kuten luku J osoittaa, toisella asteella opettajilla on lisäksi yleensä vähemmän opetustunteja kuin oppilailla koulutunteja.
This factor very probably comes into play and has a favourable effect on the ratio.
Tämä tekijä vaikuttaa varmasti suotuisasti suhdelukuihin.
WOMEN IN TEACHING: VARIATIONS DEPEND ON THE LEVEL OF EDUCATION AND THE COUNTRY
NAISET OPETTAJINA: EROJA KOULUTUSASTEIDEN JA MAIDEN VÄLILLÄ viimeisten
In the European Union generally, the proportion of women in teaching has increased little over the last 30 years.
Naisten osuus opettajista on pääsääntöisesti kasvanut Euroopan unionissa 30 vuoden aikana.
Graph 13, which is based on the data available, demonstrates that the increase in the percentage of women in the teaching profession since the 1970s is on average quite small, with the exception of the higher education sector, in which the participation rate of women has gone up from 25 to 36%.
Saatuihin tietoihin perustuvasta kaaviosta 13 nähdään, että naisten prosentuaalinen opetustehtävissä on 1970-luvulta kasvanut melko vähän, lukuun ottamatta korkea-astetta naisten osuus on noussut 25 prosentista 36 prosenttiin.
GRAPH I3: MOVEMENT IN PERCENTAGE OF WOMEN IN NURSERY, PRIMARY, SECONDARY AND HIGHER EDUCATION, PUBLIC AND PRIVATE COMBINED (AVERAGE CALCULATED OVER 15 MEMBER STATES), 1975­93
KAAVIO I3: NAISTEN OSUUS OPETTAJISTOSTA PROSENTTEINA KAIKKI KOULUTUSASTEET, JULKINEN JA YKSITYINEN SEKTORI YHDISTETTYINÄ (KESKIARVO LASKETTU 15 JÄSENVALTIOSTA). 1975—93
SECONDARY (GENERAL)
TOINEN ASTE (YLEISSIVISTÄVÄ)
SECONDARY (TECHNICAL)
TOINEN ASTE (TEKNINEN)
HIGHER (UNIVERSITY AND NON­UNIVERSITY)
KORKEA-ASTE (YLIOPISTOT JA MUUT)
Nursery, and to a lesser extent primary, education has had a large proportion of women teachers for a very long time. At primary level, where women accounted for an average of over 66% of all teachers in 1975, there has been an increase of about 8%.
Naisten osuus opettajista on pitkään ollut suuri esiopetuksessa ja jossakin määrin perusasteella Perusasteella opettajista oli vuonna 1975 naisia keskimäärin yli 66 %, jonka jälkeen kasvua on ollut noin 8 /o.
On the other hand, in secondary general education, the male:female ratio of the teaching staff is more or less in balance and has been relatively stable for 20 years.
Toisaalta toisen asteen yleissivistävässä koulutuksessa naisten ja miesten osuus opetushenkilökunnasta on pysytellyt kutakuinkin samana 20 vuoden ajan.
It should, however, be noted that in secondary technical education there are fewer women than men teachers.
Toisen asteen teknisessä koulutuksessa naisopettajia on kuitenkin vähemmän kuin miesopettajia.
Higher education is still a largely male professional field today, despite the considerable increase in the number of women amongst academic staff in recent years.
Korkeaasteen koulutus on viela nykyäänkin laajalti miehistä aluetta, vaikka naisten osuus akateemisesta henkilökunnasta onkin viime vuosina lisääntynyt.
Closer study of the position of women in the teaching profession country by country over the same period reveals the extent to which the overall trend conceals major national disparities.
Opetusammatissa toimivien naisten aseman lähempi tarkastelu maittain tiettynä ajankohtana paljastaa, missa maarin yleinen suuntaus peittää alleen suuret kansalliset erot.
In fact, it is only at the nursery and higher education levels that there is a more or less similar pattern of development throughout Europe, the nursery level being massively devoid of men and the higher level preponderantly male, but with an increase in the percentage of women in recent years.
Kehitys on suurin piirtein samansuuntaista kaikkialla Euroopassa itse asiassa vain esiopetus- ja korkea-asteella-esiopetusasteella miesten vähäisyys on silmiinpistävää, ja korkeaasteen opettajisto on taas selkeän miesvaltaista, vaikka naisten osuus onkin viime vuosina kasvanut.
As Graph I4 illustrates, there ane three distinct patterns of change at the level of primary education. The first is marked by a major increase in the proportion of women over the last quarter of a century.
Kaavio I4 osoittaa, että perusasteella voidaan erottaa kolme selkeää muutoksen suuntaa Ensimmäistä kuvastaa naisten osuuden huomattava kasvu viimeisten 25 vuoden aikana.
This appears in Italy and Austria and to a lesser extent in the Netherlands.
Tämä voidaan huomata tanassa ja Itävallassa sekä jossain määrin myös Alankomaissa.
It is particularly marked in Austria where the percentage of women has risen from 57 to 84%.
Erityisen merkittävä suuntaus on itävallassa, jossa naisten osuus on noussut 57 prosentista 84 prosenttiin.
In a second group of countries, primary teaching staffs have been fairly evenly divided between men and women for many years.
Toisessa ryhmässä perusasteen opetushenkilökunta on koostunut melko tasaisesti naisista ja miehistä monien vuosien ajan.