natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The evidence shows that this applies not only to low skilled jobs but also to highly skilled ones: there is a difference of around 3 percentage points for distribution, hotels and restaurants, but also for
EU:n viime vuosien heikko me­nestys työpaikkojen luomisessa nä­kyy sinnikkään korkeina työttö­
For the fifth year in the last six, there was no net addition to full­time jobs in the Union in 1997.
Potentiaalista työvoimareserviä on eniten naisten, ikääntyneiden miesten ja nuorten keskuudessa.
In­deed, there was a decline in the number employed full­time and part­time jobs accounted for more than all of the increase in employ­ment that occurred (Graph V).
Voimak­kaan kasvun aikana pitäisi onnis­tua saamaan osa työvoimapoten­tiaalista liikkeelle ja pystyä tarjoamaan työpaikka niille, jotka haluavat tehdä työtä mutta joiden työnsaantimahdollisuudet ovat vä­häiset.
The growth of part­time working means that there has been some reduction in average hours worked by all
Kuilu EU:n ja USA:n välillä ei ilmene maataloudessa, tuotanto­teollisuudessa eikä julkisella sekto­rilla, vaan palvelusektorilla.
The potential employment reserve is highest among women, older workers and young people. The
Erot työllisyysasteessa näkyvät selvim­min kolmella alueella: kunnallisis­sa palveluissa, yrityspalveluissa ja jakelussa sekä hotelli­ja ravintola­
Change in part­time and full­time employment, 1987­97
Osa­aikaisen ja kokopäivätyön muutokset, 1987­97
IV Unemployment rates in the Union, US and Japan, 1975­97
III Työllisyys EU:ssa, USA:ssa ja Japanissa, 1975­97
III Employment rates in the Union, US and Japan, 1975­97
IV Työttömyys EU:ssa, USA:ssa ja Japanissa, 1975­97
% labour force
% työvoimasta
% working-age population (15-64)
Osuus 15-64-vuotialsta (%)
% tolal employment in base year
Osuus vuoden kokonaistyöllisyydestä (%}
Features of the labour market in Member States
Työmarkkinoiden piirteitä jäsenvaltioissa
Fewer young unemployed those in employment over the past three years.
Vähemmän nuoria työttömiä myyslukuina.
In the early 1980s, when unemployment increased to the high levels that persist today, by far the largest group affected were young people under 25.
Kun työttömyys 1980-luvun alussa saavutti nykyisen itsepintaisen korkean tasonsa, selvästi koetelluin väestöryhmä olivat alle 25-vuotiaat nuoret.
As a result partly of the focus of policy on the young unemployed, partly of a decline in the share of young people in the population and partly of more people staying longer in education, the proportion of the unemployed who are under 25 has fallen from 45% in the mid-1980s to around 25% now.
Tämän ikäryhmän osuus työttömistä on kuitenkin laskenut 1980-luvun puolivälin 45 prosentista nykyiseen noin 25 prosenttiin. Tähän ovat vaikuttaneet mm. seuraavat osatekijät: politiikassa on korostettu nuoria työttömiä, nuorten osuus väestöstä on pienentynyt ja yhä useammat pysyvät koulutusjärjestelmän piirissä entistä pidempään.
The most pronounced fall has been among those under 20, who in 1986 accounted for over 22% of the total unemployed but for only 7% in 1997.
Selkein pudotus on tapahtunut alle 20-vuotiaiden kohdalla, sillä kun heidän osuutensa työttömien kokonaismäärästä oli vuonna 1986 yli 22 prosenttia, oli se vuonna 1997 enää 7 prosenttia.
By contrast, the share of 20 to 24 year olds in total unemployment has remained high at 18% in 1997 as against 22% in 1986, double their share in the working-age population.
Toisaalta 20—24-vuotiaiden osuus työttömien kokonaismäärä stä on pysynyt suurena: vuonna 1997 se oli laskenut 18%:iin oltuaan 22% vuonna 1986.
The highest rates are in Spain and Finland, where they are still over 30%, with the lowest in Luxembourg and Austria, both under 7%.
Korkeimmillaan luvut ovat Espanjassa ja Suomessa — edelleen yli 30% — ja alhaisimmillaan Luxemburgissa ja Itävallassa, molemmissa alle 7%.
More prime-aged unemployed tion increased slightly over the period, the FTE employment rate remained unchanged.
Työttömyys on viime vuosikymmenenä lisääntynyt muissakin ikäluokissa.
Not only was the FTE employment rate below the level in 1990 at the end of the period of high net job creation, but also below that in 1986 at the end of the recession of the early 1980s.
Tällä hetkellä lähes 60 prosenttia EU:n työttömistä on parhaassa työiässä olevia, 25-49-vuotiaita ihmisiä (osuus on enemmän kuin heidän osuutensa työikäisestä väestöstä) luvun oltua 45 prosenttia 11 vuotta sitten.
Unemployment has become a more widespread problem among other age groups over the past decade.
Miesten työttömyys on vähentynyt enemmän kuin naisten.
Prime-age workers, between 25 and 49, now account for almost 60% of the unemployed in the Union (more than their share in working-age population) as opposed to 45% 11 years ago.
Saavutet tuaan huippunsa eli 10,2 prosenttia maaliskuussa 1994 miesten työttömyys oli toukokuussa 1998 vähentynyt 8,8 prosenttiin, kun taas naisten työttömyysaste laski samana aikana alle prosenttiyksiköllä 12,8:sta (maaliskuussa 1994) 12,0 prosenttiin (toukokuussa 1998).
More older unemployed: the case of Germany
Sukupuolierot ovat siis hieman kasvaneet.
The relative number of those of 50 and over who are unemployed has also increased, from 10% to over 15%.
Myös yli 50-vuotiaiden työttömien suhteellinen määrä on kasva nut — 10:stä yli 15:een prosenttiin.
This predominantly reflects the rise in one country, Germany, where the relative proportions of old and young unemployed are the precise opposite to those elsewhere — 30% are 50 or over and only 12% under 25 and this gap has widened over the past decade.
Tämä kuvastaa etupäässä yhden maan, Saksan, tilannetta. Iäkkäiden ja nuorten työttömien suhteelliset osuudet ovat Saksassa juuri päinvastaiset kuin muualla: työttömistä 30% on vähintään 50-vuotiaita ja vain 12% alle 25-vuotiaita, ja ero on viime vuosikymmenen aikana vain kasvanut.
Although the relative number of the unemployed who are 50 or over in the new Länder is higher than in the West, the difference is relatively small (33% as against 29%).
Vaikka yli 50-vuotiaiden työttömien suhteellinen määrä on uusissa osavaltioissa suurempi kuin maan läntisissä osissa, ero on varsin pieni (idässä 33%, lännessä 29%).
Nevertheless, the proportion has risen considerably since 1991 and the increase shows no sign of abating.
Osuus on kuitenkin kasvanut huomattavasti vuoden 1991 jälkeen, eikä kasvu osoita laantumisen merkkejä.
Longterm unemployment unchanged
Pitkäaikaistyöttömyys ennallaan
Although long term unemployment is highest in Spain, it is rising fastest in Sweden (where it doubled between 1996 and 1997 to 3%) and Italy where it was up to 8% (over two-thirds of the unemployed) from 5% in 1992.
Kuten jo vuosien ajan, alle 25-vuo-tiaiden työttömyysaste on edelleen yli kaksinkertainen vanhempaan väestöön verrattuna.
The effect of the low rate of job creation in the Union in recent years is reflected in the persistently high rate of unemployment which was still 10.1% in July 1998.
Toukokuussa 1998 nuorten työttömyysaste oli 19,8 ja yli 25-vuotiaiden 8,7 prosenttia (ks. oheinen tekstiruutu).
Though this is the lowest it has been since January 1993, it has fallen by only 1.2 percentage points since the peak in 1994.
Miesten työttömyyden vähentymisestä suuren osan selittää nuorten miesten suhteessa vähäisempi työttömyys: nuorten miesten työttömyys on vä hentynyt vuodesta 1994 kolme prosenttiyksikköä ja nuorten naisten vain yhden prosenttiyksikön.
Only one Member State (Austria) has unemployment higher than a year ago, although in some it remains considerably higher than before the recession of the early 1990s (in Germany, it is twice as high, in Finland and Sweden, four times higher).
Pitkäaikaistyöttömyyden taso säilyi vuonna 1997 ennallaan ja oli EU:ssa hieman yli 5 prosenttia.
Unemployment in Japan is also rising, to 4.2% in July 1998.
Pitkäaikaistyöttömistä 49 prosenttia oli ollut työttömänä vähintään vuoden.
In the US, continued economic growth has led to further reductions in unemployment and the rate of 4.5% in July was the lowest (apart from April) for 30 years.
Myös yli kaksi vuotta työttömänä olleiden osuus pysyi ennallaan eli 30 prosentissa.
Jobs for people — people for jobs: turning policy guidelines into action both.
Työntekijälle työpaikka — työpaikalle sopiva työntekijä: poliittisista suuntaviivoista käytännön toimiin
Unemployment of men has fallen more than for women.
Vaikka palkkojen osuus BKT:stä on kin vähentynyt ja tuottavuus vastaa vasti kasvanut, työllisyyteen tämä kehitys ei vielä näytä merkittävästi vaikuttaneen.
Since the peak of 10.2% in March 1994, male unemployment fell to 8.7% in July 1998, while that of women declined by less than 1 percentage point from 12.8% in March 1994 to 12.0% in July 1998.
Tilanteen odotetaan kuitenkin elpyvän vuonna 1998,ja kehitys näyttää siirtyneen investointeihin ja varastojen lisäämiseen.
The gender gap has, therefore, widened slightly.
Tämän arvioidaan kasvattavan BKT:tä prosentilla.
GDP and internal trade.
siis hieman vähemmän kuin edellisvuosina.
This has been accompanied by an even larger expansion of exports of goods to the rest of the world (from 7% of Union GDP in 1991 to 10% in 1997) which, in practice, has led to a growing trade surplus and has served to offset the implications for employment of increasing imports.
Miesten työllisyysaste nousi 0,3 prosenttia, mikä merkitsi ensimmäistä positiivista lukua sitten vuoden 1995.
Unemployment rates for young people under 25 are still over twice those of adults, as has been the case for many years, with overall youth unemployment at 19.9% in July 1998 as against a rate of 8.7% for those aged 25 and over (see Box).
Naisten työllisyyden kasvu puolestaan hidastui 0,8 prosenttiin, kun kahtena edellisvuotena päästiin kumpanakin 1 prosenttiin. Vuodesta 1994 lähtien naisten kokonaistyöllisyys on ka svanut kaikkiaan neljä kertaa nopeammin kuin miesten.
Nevertheless, much of the fall in male unemployment is due to lower unemployment among young men, for whom the rate has fallen by 3 percentage points since 1994 in contrast to a decline of only lpercentage point for young women.
Vuonna 1997 naisten työllisyysaste oli noussut lähes 51 prosenttiin ja sukupuoliero kaventunut 20 prosenttiyksikköön oltuaan 26 prosenttiyksikköä vuonna 1990.
New jobs for women
Globaalistuminen ja työllisyys
It is difficult, however, to blame present low rates of net job creation in the Union on excessive wage rises in general.
Palkat ja työvoima kustannukset henemässä (36:sta 31 prosenttiin vuosina 1990-1996), mutta kehityksen vaikutuksia vientiin on kompensoinut markkinoiden ka svu.
Since the 1980s, real labour costs per employee in the Union have increased by much less than the growth of GDP per person employed (1.8% a year) and by only slightly more than in the US.
Erityisesti on mainittava Itä-Aasian taloudet (myös Kiina), joista on tullut eurooppalaisille tuottajille yhä merkittävämpi markkina-alue (alueen osuus EU:n tavaranviennistä oli vuonna 1990 vain 9 prosenttia ja vuonna 1996 jo 13 prosenttia).
Be tween 1994 and 1997, real labour costs per employee in the Union rose by half the rate of growth in labour productivity.
Vaikka EU:n osuus maailmankaupasta todennäköisesti pienenee myös tulevina vuosina, kun kehitysmaat teollistuvat ja lä hestyvät kehittyneiden maiden asukaskohtaista tulotasoa, ei ole mitään syytä uskoa, että tämä heikentäisi Euroopan tulo- ja työllisyystasoa.
The wage share in most Member States has, therefore, fallen to an average of only just over 60% in the Union, well below the level in the US (66%) and Japan (67%).
Eurooppalaisten tuottajien ja työpaikkojen kannalta tärkeää on, että viennin kasvu jatkuu suhteessa unionin ulkopuolelta tuotavien tuotteiden kysynnän kasvuun, kuten aiemmin onkin ta pahtunut.
At the same time, imports of services from the rest of the world have changed very little over the past 10 years (at just under 3% of Union GDP, meaning that imports of goods and services amount to some 11% of Union GDP) while trade in services between Member States has expanded (from 3% of GDP in 1985 to 3.7% in 1995).
Tuonti EUn ulkopuolisista maista unioniin (energiantuonti poislukien) oli vuonna 1997 arvoltaan noin 8 prosenttia unionin BKT:stä eli vain 60 prosenttia jäsenvaltioiden välisen kaupan arvosta. Osuus on kuitenkin viime vuosina kasvanut suhteessa sekä BKT:hen että unionin sisäiseen kauppaan.
This may reflect the later liberalisation of trade in services than trade in goods inside the Community and the continuing barriers to service trade which exist in the global market, although these are gradually being reduced.
Tavaravienti EUn ulkopuolelle on samaan aikaan kasvanut vieläkin enemmän (osuus unionin BKT:stä kasvoi 7:stä 10 prosenttiin vuosina 1991-1997), mikä on käytännössä merkinnyt kasvavaa kaupan ylijäämää ja auttanut tasaamaan lisääntyneen tuonnin työllisyysvaikutuksia .
This reduction in the share of wages in GDP, and the counterpart in crease in profitability, does not yet seem to have had a major effect on employment.
Työvoiman tuottavuuskasvun ylittävien palkankorotusten todennäköisiä seurauksia ovat inflaation kiihtyminen tai työllisyyskasvun hidastuminen tai molemmat.
1998 is expected to be a turning point, however, as there seems to have been a shift towards investment and stock-building, contributing an estimated 1% to GDP growth. This seems to confirm that investment may finally be respond ing to the increase in levels of profitability. tability.
Tilan teessa, jossa talouspolitiikan ta voitteena kautta unionin on pysyvästi alhainen inflaatio ja jossa rahaviranomaiset varoittavat kohtuuttomien palkankorotusten riskistä, tuottavuuden kasvun ylittävät palkankorotukset todennäköisesti vähentävät työpaikkoja ja lisäävät työttömyyttä.
Women accounted for 62% of the net additional jobs created in the Union in 1997, a slight decline compared to previous years.
Toisaalta ei ole niinkään, ettei tuontituotteiden lisääntyminen Euroopan markkinoilla vaikuttaisi työllisyyteen lainkaan.
Male employment rose by 0.3%, the first rise since 1995, while female employment growth slowed to 0.8% compared with 1% in each of the previous two years. Overall, female employment has grown 4 times faster than male employment since 1994.
Niillä toimialoilla, joilla tuonti on lisääntynyt, on menetetty työpaikkoja, eikä tuontituotteiden lisääntynyt kysyntä ole aina suoraan merkinnyt korvaavien työpaikkojen syntymistä muille aloille työvoiman tuottavuuden parannuttua (osittain ulkopuolisen kilpailun vaikutuksesta).
By 1997, the employment rate for women had risen to almost 51%, and the gender gap was down to 20 percentage points from 26 per centage points in 1990.
Välillisesti tuonnin kasvu on kuitenkin ollut tärkeä tekijä lisätessään tuloja ja sitä myötä työpaikkoja talouden muilla toimialoilla, etenkin palvelualalla.
While the Union share of world markets (excluding the EU) has tended to decline (from 36% in 1990 to 31% in 1996), the effect of this on exports has been compensated by the growth of these markets.
Olisi kuitenkin vaikea syyttää yleisesti kohtuuttomia palkankorotuksia siitä, että työpaikkojen nettolisäys on unionissa nykyään vähäistä.
This is particularly true of the East Asian economies, including China, which have become an increasingly important market for European producers (accounting for 13% of Union exports of goods to the rest of the world in 1996 as against only 9% in 1990).
Todelliset työvoimakustannukset työntekijää kohti ovat nousseet unionissa 1980-luvulta lähtien huomattavasti vähemmän kuin BKT:n työntekijäkohtainen kasvu (1,8% vuodessa) ja vain hieman enemmän kuin USA:ssa.
Although the prospects are for a continuing decline in the Union share of world trade in future years as developing countries in dustrialise and close the gap in in come per head with developed countries, there is no reason why this should be detrimental to in come and employment in Europe.
Vuosina 1994-1997 työntekijää kohti laskettujen todellisten työvoimakustannusten kasvu oli EU:ssa puolet työvoiman tuottavuuden kasvusta.
What matters for European producers and jobs is that export growth is maintained in relation to
Palkkojen osuus onkin useimmissa jäsenvaltioissa pudonnut siten, että keskimääräinen arvo EU:ssa on hiukan yli 60 prosenttia eli selvästi alle USA:n (66%) ja Japanin (67%) tason.
Pay rises in excess of the growth in labour productivity are liable to lead to increased inflation or to de pressed employment growth or
Unionin osuus EUn ulkopuolisista maailmanmarkkinoista on ollut vä
Imports of goods from the rest of the world, excluding energy, amounted to just over 8% of GDP in the Union in 1997, only 60% of the level of internal trade between Member States, but they have been growing in recent years in relation to both
Tuonnin kasvuja toisaalta viennin laajentuminen ovat käytännössä näkyneet pitkälti samoilla toimialoilla. EUn vienti yhteisön ulkopuolisiin maihin ei koostumukseltaan poikkea merkittävästi näistä maista harjoitetusta tuonnista, eikä tilanne ole viime aikoina juuri kaan muuttunut.
Jobs for people — people for jobs: turning policy guidelines into action the growth in demand for imports from outside the Union, as it has been in the past.
Työntekijälle työpaikka — työpaikalle sopiva työntekijä: poliittisista suuntaviivoista käytännön toimiin
Employment Guidelines 1999 — deepening the strategy
Vuoden 1999 työllisyyspolitiikan suuntaviivat — strategian syventäminen
The Employment Guidelines are based on four pillars that represent the main lines of action of the employment strategy:
Työllisyyspolitiikan suuntaviivojen perustana on neljä pilaria, jotka edustavat työllisyysstrategian päätoimintalinjoja: toimintalinjoja:
• improving employability
- kohentami työllistettävyyden nen
Union Member States; and, secondly, that developed countries tend to export and import similar types of product.
Li säksi näyttäisi siltä, että kehittyneet maat sekä vievät että tuovat saman tyyppisiä tuotteita.
Equally, however, they tend to conceal a third general point, that the nature of the goods exported and imported in terms of their unit value and design could well differ considerably, even though they might be classified to the same industry, designer clothing (exported) and mass-produced, low priced garments (imported) being examples.
Luvut näyttävät kuitenkin kätkevän taakseen kolmannen yleisen seikan: vietyjen ja tuotujen tuotteiden yksikkökohtainen arvo ja kokoonpano saattavat olla hyvinkin erilaisia, vaikka ne luettaisiinkin saman toimialan tuotteisiin. Esimerkkeinä mainittakoon merkkivaatteet (vienti) ja huokeat massatuotantovaatteet (tuonti).
• encouraging entrepreneurship
- yrittäjyyden rohkaiseminen
• increasing adaptability
- sopeutumiskyvyn lisääminen
• promoting equal opportunities for women and men
- naisten ja miesten tasa-arvon edistäminen
This is not to say that there are no employment implications of the growth in import penetration of the European market over recent years.
Tarvitaan siis lisää, entistä joustavampia ja yritysmaailman tarpeita paremmin vastaavia valmiuksia.
Nevertheless, indirectly, export growth has been important in generating income to support job creation in other sectors of the economy, especially services.
Tarvetta tyydyttää se, että yhä useampi osallistuu perustason jälkeiseen koulutukseen.
The fundamental objective of the strategy is to raise the employment rate of the Union to a level closer to that of our main trade competitors, thus exploiting the employment potential of Europe's under-used work force.
Kaikesta huolimatta suhteettoman monelta työttömältä ja varsinkin pitkäaikaistyöttömältä puuttuvat ne tai dot, joita tarvitaan tehokkaaseen kilpailuun työmarkkinoilla, ja huolestuttavan suuri osa nuorista jättää koulunkäynnin ilman mitään muodollista tutkintoa tai ammattipätevyyttä.
Estimates prepared by the Commission show that raising the employment rate is feasible under the right conditions and if the right policies are pursued.
Vuonna 1997 noin 47 prosenttia yli 25»vuotiaista työttömistä miehistä ja naisista oli vailla perusastetta korkeampaa koulutusta. tusta.
Each of the four pillars is designed to contribute to this outcome, but none of them is sufficient on its own.
Strategian perustavoitteena on nostaa EU:n työllisyysaste lähemmäksi unionin pääkilpailijoiden ta soa hyödyntämällä sitä potentiaalia, jota Euroopan vajaakäytössä oleva työvoima tarjoaa.
They provide the framework of an integrated strategy which requires sustained action. The analysis underlying the four parts of the strategy is set out below.
Komission arvioiden mukaan työllisyysastetta on mahdollista nostaa sopivissa olosuhteissa ja asianmukaisella politiikalla. tiikalla.
In practice, the broad industries affected by rising imports, on the one hand, and expanding exports, on the other, have been much the same.
Neljänneksi on huomattava, ettei palvelujen kauppa — toisin kuin alan tuotanto ja työllisyys — ole juuri näyttänyt kasvavan suhteessa tavarakauppaan.
The composition of EU exports to third countries is not significantly different from the composition of imports from them and has not tended to change a great deal in the recent past.
Tämä heijastaa sitä, että palvelujen ominaisluonne jo itsessään rajoittaa niillä käytävää kauppaa; tämän esteen merkitystä vähentävät kuitenkin tietotekniikka ja televiestinnän kehitys.
In 1996, some 30% of Union exports of goods to the rest of the world consisted of basic manufactured products, only slightly lower than in 1990, and much the same as the share of basic products in Union imports.
Palvelualalla kilpaillaan kuitenkin kauppavirtojen asemesta lä hinnä suorilla investoinneilla.
Similarly, engineering and high-tech products accounted for around 50% of Union exports of manufactures to third countries, only a little higher than the share of these products in imports from out side (47%).
Investointikohteina ovat keinot, joilla palveluja voidaan tarjota (erityisesti kehittyneiden talouksien) kuluttajille ympäri maailman, ja osatavoitteena on tukea tuotteiden vientiä.
Improving employability
Vuosimuutos (%)
Fifthly, because of globalisation, there is a potential threat to growth in Europe from the Asian crisis.
Kukin neljästä pilarista on rakennettu edellä esitettyä tavoitetta silmällä pitäen, mutta mikään niistä ei yksinään riitä sitä saavuttamaan.
Although the East Asian region accounts for only 19% of total Union exports to third countries, the spread of recession to other parts of the world, partly caused in developing countries by large falls in energy and primary product prices, could reduce global demand for Union products significantly.
Ne tarjoavat vain puitteet yhtenäiselle, pitkäjänteisiä toimia vaativalle strategialle.
Europe, however, has the potential to offset the de pressing effects of the crisis by internal expansion, benefiting not only Member States but also the world economy as a whole.
Seuraavassa esitetään strategian kunkin osan taustalla oleva analyysi.
Previous Employment in Europe reports have stressed the role of the skills gap as an obstacle to the efficient functioning of the labour market in Europe.
Viidenneksi on mainittava Aasian talouskriisi, joka globaalistumisen vuoksi saattaa uhata Euroopan ta louskasvua.
Employment is increasingly concentrated in the higher-skilled occupations and the
Vaikka EUn kokonaisviennistä unionin ulkopuolelle
'Prevention is better than cure' biggest declines are in unskilled elementary occupations (Graph VI).
Nykyään Euroopan unionissa työttömäksi joutuvalla henkilöllä on huomattava riski jäädä pitkäaikaistyöttömäksi.
Evidence from a number of Member States suggests that vacancies are also concentrated in the former type of occupation.
On runsaasti näyttöä siitä, että työttömän ajautumista pitkäaikaistyöttömyyteen ehkäistään tehokkaimmin puuttumalla tämän ongelmiin jo varhaisessa vaiheessa.
A person who becomes unemployed today in the European Union stands a significant chance of remaining so and becoming longterm unemployed.
Ensinnäkin on parannettava nuorten peruskoulutusta, jotta heitä voidaan auttaa siirtymään työmarkkinoille ja helpottaa heidän myöhempää sopeutumistaan uusiin haasteisiin.