natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Information Society theme in the 5th Framework Programme of EU RTD (as defined in the Commission's proposal for Creating a User Friendly Information Society, hereinafter called the Information Society Technologies (1ST) Programme) was agreed at the Council of Research Ministers on 22nd December 1998.
EU:n viidennen TTK-puiteohjelman tietoyhteiskuntaa koskeva aihealue määritellään Käyttäjäystävällinen tietoyhteiskunta -erityisohjelmaa koskevassa komission ehdotuksessa. Tämä aihealue (jäljempänä Tietoyhteiskunnan tekniikat (1ST) -ohjelma) hyväksyttiin tutkimusasioista vastaavien ministerien neuvostossa 22. joulukuuta 1998.
The IST Programme is implemented through a series of annual workprogrammes, each of which is developed in close cooperation with industry, academia and user organisations.
IST-ohjelma toteutetaan vuotuisten työohjelmien sarjana, ja jokainen työohjelma laaditaan läheisessä yhteistyössä teollisuuden, korkeakoulujen ja käyttäjäjärjestöjen kanssa.
Advice for the workprogramme is provided by the IST Advisory Group (ISTAG) and the Programme Committee.
Neuvoa-antava IST-työryhmä (ISTAG) ja ohjelmakomitea antavat työohjelmaa koskevia neuvoja.
This advice helps define priorities which, with further specifications and consultations, result ¡n the Action Lines described in the workprogramme.
Näiden neuvojen avulla voidaan määrittää painopisteet, joiden perusteella laaditaan lisäselvitysten ja kuulemisten jälkeen työohjelmassa esitettävät toimintalinjat.
The workprogramme follows the structure of work as defined in Annex I to the Specific Programme Decision (namely "The General Outlines, the Scientific and Technological Objectives and the Priorities").
Työohjelmassa noudatetaan erityisohjelmasta tehdyn päätöksen liitteen I (Pääperiaatteet, tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet) rakennetta.
The 2000 workprogramme thus lays out the Action Lines for the Calls for Proposals to be published in calendar year 2000 and structures them ina way that reflects the nature of the Programme and its Key Actions.
Vuoden 2000 työohjelmassa määritellään toimintalinjat kalenterivuonna 2000 julkaistavia ehdotuspyyntöjä varten. Toimintalinjojen jäsentely kuvastaa ohjelman ja sen avaintoimintojen luonnetta.
A road map summarises the planned content and timing of Calls for proposals in 2000, though this always remains subject to formal confirmation through publication of each Call.
Toteutuskaaviossa on esitetty yhteenvetona vuoden 2000 ehdotuspyyntöjen sisältöä ja ajankohtaa koskevat suunnitelmat, mutta ne vahvistetaan aina muodollisesti kussakin tarjouspyynnössä.
As a result of the first Call for proposals in 1999, over 2500 proposals were received, requesting a budget of over 5.3 BEuro.
Vuoden 1999 ensimmäiseen ehdotuspyyntöön saatiin yli 2 500 ehdotusta, jotka olisivat vaatineet yli 5,3 miljardin euron budjetin.
Following independent expert evaluation, 550 proposals were selected for support from an available budget of around 920 MEuro.
Riippumattomien asiantuntijoiden arvioinnin perusteella valittiin 550 ehdotusta, joille annetaan tukea budjetista, jossa on käytettävissä noin 920 miljoonaa euroa.
The revised workprogramme for 2000 (WP2000) builds on experience gained from this Call, and takes into account the projects now being launched.
Vuoden 2000 tarkistetussa työohjelmassa (WP2000) hyödynnetään tästä ehdotuspyynnöstä saatua kokemusta ja otetaan huomioon parhaillaan käynnistettävät hankkeet.
A second 1999 call for proposals was launched on 1 October 1999, and the results of this will be taken into account in future revisions of the workprogramme.
Vuoden 1999 toinen ehdotuspyyntö julkaistiin 1. lokakuuta 1999, ja sen tulokset otetaan huomioon työohjelman tulevissa tarkistuksissa.
PROGRAMME OBJECTIVES, IMPLEMENTATION APPROACH AND STRUCTURE
OHJELMAN TAVOITTEET, TÄYTÄNTÖÖNPANO JA RAKENNE
The convergence of Information Society technologies and markets is leading to new products and services that are increasingly transforming our lives.
Tietoyhteiskunnan tekniikoiden ja markkinoiden lähentyminen luo uusia tuotteita ja palveluja, jotka muuttavat yhä enemmän elämäämme.
Examples may be seen in the emergence of appliances for accessing both interactive and broadcasting services and in the development of intelligent home and office environments that provide users with easier and any-where access to services.
Esimerkkejä tästä ovat sekä vuorovaikutteisten palvelujen että yleislähetyspalvelujen käytön mahdollistavien laitteiden yleistyminen ja sellaisten älykkäiden koti- ja toimistoympäristöjen kehittyminen, joiden avulla käyttäjien on entistä helpompi käyttää palveluja sijainnista riippumatta.
The impact of IST on every-day's activity is also raising people's expectations for a better quality of life.
Tietoyhteiskunnan tekniikoiden vaikutus jokapäiväiseen toimintaan lisää myös ihmisten odotuksia elämänlaadun paranemisesta.
As technology is becoming part of our normal surroundings, new tools for content creation and diffusion provide individuals with powerful means to express ideas and develop their creativity for professional use or for leisure.
Tekniikan tullessa osaksi jokapäiväistä ympäristöämme sisällön tuotannon ja levittämisen uudet välineet antavat ihmisille tehokkaan keinon esittää mielipiteitä ja kehittää omaa luovuuttaan niin työssä kuin vapaaaikana.
The rapid deployment of ecommerce and the expansion of mobile and global access to services are driving enterprises to continuously modify their business models.
Sähköisen kaupankäynnin nopea yleistyminen ja palvelujen langattomien ja maailmanlaajuisten käyttömahdollisuuksien lisääntyminen saavat yritykset jatkuvasti muuttamaan liiketoimintamallejaan.
They can build on advances in technology such as component-based development and platform independence, better to masterand integrate their value chains.
Ne voivat hyödyntää kehittynyttä tekniikkaa, kuten modulaarista suunnittelua ja riippumattomuutta ympäristöstä, arvoketjujensa hallinnan ja integroinnin parantamiseksi.
While this provides greater flexibility and allows them to react instantly to changing market needs, it also induces considerable shifts in working modes and structures.
Tämä lisää joustavuutta ja sallii yritysten reagoida välittömästi markkinoiden muuttuviin tarpeisiin, minkä lisäksi se muuttaa merkittävästi työskentelytapoja ja -rakenteita.
Underlying these advances is the development of a multipurpose computing, broadcasting and communications infrastructure.
Tämän kehityksen taustalla on tietojenkäsittelyn, yleislähetyspalvelujen ja viestinnän monikäyttöisen infrastruktuurin kehittyminen.
In the last two years, Internet and mobile systems have been driving development in the field.
Internet ja matkaviestinjärjestelmät ovat vauhdittaneet alan kehitystä viimeisten kahden vuoden aikana.
The move towards closer integration between internet-based, and fixed and mobile technologies as well as progress in middleware and multi-tier architectures are paving the way for the realisation of a global distributed and shared infrastructure.
Internetin, kiinteiden verkkojen ja matkaviestintekniikan lisääntyvä yhdentyminen sekä yhteysohjelmistojen ja monitasoisten arkkitehtuurien kehittyminen edistävät maailmanlaajuisesti hajautetun ja yhteisen infrastruktuurin toteutumiselle.
RTD is leading to improved authentication techniques and more dependable systems.
TTK tuottaa entistä parempia varmennuskeinoja ja lisää järjestelmien luotettavuutta.
Ensuring higher confidence in the technology and the related infrastructure is an essential condition for participation of citizens in the Information Society.
Välttämätön edellytys kansalaisten osallistumiselle tietoyhteiskuntaan on, että heidän luottamustaan tekniikkaan ja siihen liittyvään infrastruktuuriin parannetaan.
2.2 CHALLENGES AND OPPORTUNITIES
HAASTEET JA MAHDOLLISUUDET
The above developments are setting the scene for a further expansion of the Information Society into an era where the technology will be all around us but almost invisible and where networked devices embedded in commonplace appliances enable people to have easier interactions with services.
Edellä kuvattu kehitys muodostaa puitteet tietoyhteiskunnan laajentumiselle edelleen aikakauteen, jossa tekniikka on läsnä kaikkialla joskin lähes näkymättömästi, ja jossa verkottuneet laitteet kaikkialla käytettävissä sovelluksissa helpottavat ihmisten ja palvelujen vuorovaikutusta.
Europe is well positioned to contribute significantly to the progress and shaping of this expansion of the Information Society.
Euroopalla on hyvät mahdollisuudet myötävaikuttaa merkittävästi tietoyhteiskunnan laajentumisen etenemiseen ja muotoutumiseen.
In its report on "Orientations for WP2000 and beyond" (WWW.cordis.lu/ist/ istag.htm) the ISTAG suggests that the Programme should further focus its activities on the realisation of a "vision" that is user-centred.
ISTAG-ryhmä ehdottaa raportissaan "Orientations for WP2000 and beyond" ( www.cordis.lu/ist/istaq.htm), että ohjelman toimintojen painopiste olisi asetettava yhä enemmän käyttäjäkeskeisen "vision" toteuttamiseen.
The vision should aim at developing an Information Society that is inclusive for ALL and benefits women and men equally.
Olisi pyrittävä kehittämään KAIKILLE avointa kattavaa tietoyhteiskuntaa, josta naiset ja miehet hyötyvät yhdenvertaisesti.
The vision should build on Europe's demonstrated strengths in critical sectors such as mobile and fixed communications, consumer electronics, general electronic appliances, software and system integration, servicesystems innovation, digital broadcasting and, rich content and network infrastructures.
Vision toteuttamisessa olisi hyödynnettävä Euroopan osoittamia vahvuuksia sellaisilla tärkeillä aloilla kuten matkaviestintä ja kiinteän verkon viestintä, kuluttajaelektroniikka, yleiset elektroniikkalaitteet, ohjelmisto- ja järjestelmäintegraatio, innovatiiviset palvelujärjestelmät, digitaalinen yleisradiotoiminta sekä monimuotoiset sisältö- ja verkkoinfrastruktuurit.
This opinion is confirmed by analysis of the results of the first 1999 Call for proposals, including an independent study on Programme Integration and Management (PIM).
Tätä käsitystä vahvistaa vuoden 1999 ensimmäisen ehdotuspyynnön tulosten analyysi, johon kuuluu myös ohjelmien integrointia ja hallintaa (PIM) koskeva riippumaton tutkimus.
These analyses converge on further focussing the Programme on a vision that scales and expands with time, bearing in mind the risk associated with the rapid pace of development of IST
kasvaa ja laajenee ajan kuluessa, niin että samalla otetaan kuitenkin huomioon tietoyhteiskunnan tekniikoiden nopeaan kehittymiseen liittyvät riskit.
The Programme, with the help of the ISTAG and the IST Programme Committee and taking into account the policy objectives of the Union, has identified a set of focal directions for the work in 2000 and beyond.
Ohjelmassa on ISTAG:n ja IST-ohjelmakomitean avulla ja unionin politiikkojen tavoitteiden mukaisesti määritetty joukko pääsuuntauksia, joita toimissa seurataan vuonna 2000 ja sen jälkeen.
These place the needs of the user, i.e. the citizen, at home, at work, in leisure or commuting, at the centre of future development of IST.
Tämä edellyttää tekniikan ja politiikan kehityksen ja täytäntöönpanon tiivistä yhteenliittämistä.
The vision, on which the Programme directions are based, is very simple: "Our surrounding is the interface" to a universe of integrated services.
• Parannetaan luonnollista ja yksilöllistä IST-sovellusten ja -palvelujen käyttöä.
This will enable citizens to access IST services wherever
Tähän kuuluvat monikieliset/monimuotoiset järjestelmät, joita voidaan muokata käyttäjän toivomusten ja elämäntavan (esim. sukupuoleen, ikään ja kulttuuriin liittyvien näkökohtien) mukaan.
While directly targeting the improvement of quality of life and work, the vision is expected to catalyse an expanse of business opportunities arising from the aggregation of added-value services and products.
• Edistetään verkkoinfrastruktuurien ja -arkkitehtuurien kehittämistä ja lähentymistä sekä matkaviestin-, online- ja yleislähetystekniikan ja kiinteän verkon tekniikan yhteentoimivuutta.
Services can be provided either by physical agents (e.g. home and consumer appliances, office equipment, cars etc.); or by virtual agents (e.g. information servers); or by interactions with other citizens (e.g. community and team building).
• Kehitetään sulautettuja tekniikoita, niiden yhteenliitäntöjä ja niiden täysimittaista integrointia palveluinfrastruktuuriin ja työpaikka- ja liiketoimintaprosesseihin.
The workprogramme orientations can be summarised by the following vision statement:
Kehitetään tällaisia järjestelmiä hyödyntäviä sovelluksia ja palveluja.
"Start creating the ambient intelligence landscape for seamless delivery of services and applications in Europe relying also upon testbeds and open source software, develop user-friendliness, and develop and converge the networking infrastructure in Europe to world-class".
• Tarkastellaan kaikkialla ja milloin tahansa käytettävissä olevien palvelujen tarjontaa ja yleisiä vuoropuhelumuotoja, joihin kuuluvat myös julkiset palvelut, sekä välitysjärjestelmiä ja kaupallisia maksutapahtumajärjestelmiä.
This vision promotes both ubiquity and user-friendliness of 1ST and focuses on the combination of the two concepts into "ambient intelligence" environments.
• Parannetaan ohjelmistojen ja järjestelmien avoimuutta.
- User-friendliness implies the building and deployment of interaction modes that are "relaxing" and "enjoyable" for the citizen, and do not involve a steep learning curve.
• Parannetaan sellaisia välineitä ja menettelyjä, joilla mahdollistetaan sisällöntuotantoja -esitys lähentyvissä käyttö-ja jakelujärjestelmissä.
This includes trust and confidence in the technology.
• Edistetään luottamusta kaikkia tekniikoita, sovelluksia ja palveluja koskevana yleisenä vaatimuksena.
Realisation of the vision presents many technical challenges, including issues of standardisation and interoperability.
Näitä painopisteitä täydennetään lisäksi keskittymällä entistä voimakkaammin sosiaali- ja talouspoliittisiin tavoitteisiin.
The vision calls for the integration and application of new technologies within competitive products and services. It requires a strong linkage between technology and policy developments and implementation.
Näin lisätään ohjelman puitteissa toteutetun työn eurooppalaista lisäarvoa vahvistamalla tekniikan strategisen kehityksen ja tietoyhteiskunnan tärkeimpien politiikan alueiden, kuten työllisyyden, kilpailukyvyn (etenkin pk-yritysten), yhdenvertaisten mahdollisuuksien, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja kestävän kehityksen välistä yhteisvaikutusta.
2.4 PRIORITIES FOR WP2000
Politiikkojen integroinnin osalta tavoitteena on
WP2000 is focussed on the challenges of realising the vision from its various perspectives including technology and applications as well as policy issues. The priorities for 2000 are:
• tukea teknisillä keinoilla nykyisiä eurooppalaisia tavoitteita, esimerkiksi seuraavilla aloilla: tietoturvallisuus, tietojen ja yksityisyyden suoja, oikeuksien hallinta, kuluttajansuoja, rikosten, petosten ja väärinkäytösten torjuminen ja vastustaminen, mukaan luettuna laittoman ja vahingollisen sisällön valvonta
• To improve natural and personalised interactions with 1ST applications and services. This includes multi-lingual/multi-modal interaction systems that are adaptable to the user's preferences and lifestyle (e.g. sensitivity to gender, age and culture).
• ottaa käyttöön riittävät tutkimusresurssit, niin että edistetään Euroopan tulevan politiikan kehittymistä esim. televiestinnän, yritystoiminnan, sähköisen kaupankäynnin sekä sosiaalisten ja taloudellisten kysymysten alalla
• To foster the development and convergence of networking infrastructures and architectures including the integration of fixed, mobile, online and broadcasting technologies.
• lujittaa yhteyksiä standardointiin ja kehittää teollisuuden yhteistä näkemystä niin, että varmistetaan tekniikan yhdenmukainen käyttö EU:n laajuisesti sekä oikeudenmukainen kilpailu ja nopea innovaatio uusien avointen puitteiden luonnissa
• To develop embedded technologies, their interconnections and their full integration into the service infrastructure, the workplace and business processes. To develop applications and services that take advantage of such systems.
• ennakoida markkinoiden tarpeet ja edistää kehitteillä olevia tekniikoita silloin, kun julkisella rahoituksella voi olla merkittävä vaikutus hajanaisen tutkimuksen yhdentämiseen ja kriittisen massan saavuttamiseen ennen markkinoiden kypsymistä
• To reconsider service provisioning in the context of any-where/any-time access to services and ambient dialogue modes including public services and, mediation and commercial transaction systems.
• vahvistaa Euroopan teollisuuden kilpailukykyä aloilla, joilla Eurooppa on todistanut johtajuutensa, ja/tai strategisesti tärkeillä aloilla.
• To improve the tools and methodologies that enable creativity in content production and presentation, in the context of converging access and delivery systems.
IST-ohjelman tarkoituksena on tukea ja antaa tietoa uusia politiikan painopisteitä varten, etenkin työllisyyteen ja kilpailukykyyn liittyen , edistämällä tietojenkäsittelyn, viestinnän ja median lähentymistä ja varmistamalla maailmanlaajuinen yhteentoimivuus ja yhdenmukaisuus.
This will increase the European added value of work conducted in the Programme by strengthening synergy between strategic technology developments and priority policy areas such as employment, competitiveness (particularly of SMEs), equal opportunities, social cohesion and
Erityisohjelmassa puhutaankin "tutkimustoiminnan ja poliittisten tavoitteiden yhteennivoutumisesta niin, että tietoyhteiskunnasta muodostuisi yhtenäinen ja kattava".
1ST Workprogramme 2000
1ST - Vuoden 2000 työohjelma
From a policy integration perspective, aims include:
EHEÄ INTEGROITU OHJELMARAKENNE
• Establishing sufficient research momentum to contribute to future European policy development e.g. in telecommunications, enterprise, ecommerce and social and economic affairs.
IST-ohjelma jakautuu neljään toisiinsa liittyvään avaintoimintoon (KA), joilla pyritään ohjelman vision toteuttamiseen.
The 1ST Programme supports EU policies, notably in employment, social cohesion and competitiveness; in fostering the convergence of information processing, communications and media, and in ensuring interoperability and coherence at a global level.
Ohjelma koostuu toisiaan täydentävistä toiminnoista, jotka on "muodostettu ryhmittämällä yhteen sellaiset tekniikat, järjestelmät, sovellukset ja palvelut sekä tutkimus, kehitys- ja käyttöönottotoimet, joilla on eniten yhtäläisyyksiä tai keskinäistä riippuvuutta".
The Specific Programme therefore foresees "close articulation between research and policies needed for a coherent and inclusive Information Society".
Näin ollen "kussakin avaintoiminnossa ovat tarvittaessa tasapainossa kaikki TTK-toimet perustutkimuksesta esittely-ja käyttöönottotoimiin".
Total indicative budget : 3600 M Euro
Alustava kokonaisbudjetti: 3 600 miljoonaa
Support activities
Tukitoimenpiteet
KEY ACTION 2 New methods of work and ecommerce
Integroidut avaintoiminnot
KEY ACTION 1 Systems and services for the citizen
Täydentävät aloitteet
Complementary Initiatives
Hankkeita ei yritetä ryhmittää väkisin.
Programme structure and indicative budget distribution
Tällaiset ehdotukset ovat olennaisen tärkeitä lähentymisen ja integraation kannalta.
Programme objectives, implementation approach and structure
toimintalinja, jossa hankkeen toimet ja/tai tärkein innovaatio pääasiassa toteutetaan.
Each Action Line has clear monitorable objectives against which proposals for EU support will be evaluated.
Nämä ehdotukset ovat tukikelpoisia, kun painopisteenä olevasta toimintalinjasta julkaistaan ehdotuspyyntö.
Q First, "cross-programme" actions that focus on a limited number of specific themes relevant to the entire 1ST Programme.
Kriittisen massan saavuttamiseksi ja vaikutuksen parantamiseksi tämä työohjelma sisältää useissa toimintalinjoissa "kokeilujärjestelminä" toteutettavia toimia.
The aim is to ensure that the 1ST Programme supports activities on specific challenges, and that participants in the Programme can address the different facets of these themes in the different contexts that the Programme provides.
Kokeilujärjestelmissä nojaudutaan nykyisiin täytäntöönpanomenettelyihin (esitetty liitteessä 1), ja niillä pyritään kehittämään tekniikka- ja sovellusympäristöjä, jotka asetetaan useiden käyttäjien saataville testausta ja esikuva-analyysiä varten.
_i Second, "Clustering" will be used to focus, co-ordinate and integrate the results and ongoing work of projects.
Se, miten kokeilujärjestelmät toteutetaan, määräytyy asianomaisten toimintalinjojen perusteella.
Projects will either themselves initiate clustering activities or will find it useful, to be part of clustering initiatives taken by others.
Toimintalinjojen kuvauksessa annetaan tarvittava selvitys asiaan liittyvistä kokeilujärjestelmistä.
G Finally, to ensure critical mass and improve impact, this workprogramme includes several activities on "test-beds" within the Action Lines.
Lisäksi avaintoiminnoilla tuetaan yhdessä erityisaloja, esim. miinanraivausta, joiden yhteydessä eri avaintoimintoja on koordinoitava.
2.6 SELECTIVITY AND FOCUS
VALIKOINTI JA KOHDENTAMINEN
As explained above, this workprogramme reflects a focus in the selection of Action Lines that matches the Programme priorities and for which there is clear added value in cooperation at EU level.
Kuten edellä on esitetty, työohjelman painopisteiksi on valittu sellaisia toimintalinjoja, jotka vastaavat ohjelman painopisteitä ja joissa EU:n tason yhteistyö antaa selvästi lisäarvoa.
Calls for Proposals will cover specific Action Lines, in a manner that is consistent with available budgetary resources.
Ehdotuspyynnöt koskevat tiettyjä toimintalinjoja, ja niissä otetaan huomioon käytettävissä olevat budjettivarat.
The architecture of the workprogramme should therefore not be perceived as representing rigid boundaries but rather as an opportunity to combine expertise in proposals which span more than one domain of application or integrate in an innovative way a set of heterogeneous activities.
Työohjelman rakennetta ei siis pidä käsittää tiukkana rajoituksena vaan tilaisuutena keskittää asiantuntemusta ehdotuksissa, jotka kattavat useamman kuin yhden sovellusalan tai yhdistävät innovatiivisesti erilaisia toimia.
Innovation in proposals can be in the form of novel products, services or applications.
Ehdotusten innovatiivisuus voi ilmetä uusina tuotteina, palveluina tai sovelluksina.
It can range from the development of novel techniques, systems and environments to the integration of state-of-the-art technologies in original ways.
Innovatiivisuus voi kattaa niin uusien tekniikoiden, järjestelmien ja ympäristöjen kehittämisen kuin alan uusinta kehitystä edustavien tekniikoiden integroinnin omintakeisella tavalla.
It can include development of novel business processes, new organisational practices or, more generally, novel forms of interaction between people and information, whether at work or in daily life.
Se voi tarkoittaa uusien liiketoimintaprosessien, uusien organisatoristen käytäntöjen tai, yleisemmällä tasolla, ihmisten ja tiedon välisen vuorovaikutuksen uusien muotojen kehittämistä niin työ­ kuin arkielämässä.
Innovation depends on the area that is covered in a proposal as well as on the types of actions addressed.
Innovatiivisuus riippuu ehdotuksen aihepiiristä sekä asiaan liittyvistä toimintatyypeistä.
Additional aspects of innovation that are specific to the areas covered in a Key Action, are included in the description ofthat Key Action.
Avaintoiminnon kuvauksessa esitetään muut avaintoimintoon liittyvälle alalle tyypilliset innovatiivisuutta koskevat näkökohdat.
2.7 TYPES OF ACTIONS SUPPORTED
TUETTAVAT TOIMINTATYYPIT
The IST Programme is implemented through the indirect actions as provided for in Annexes II and IV to the 5th Framework Programme.
IST-ohjelma toteutetaan viidennen puiteohjelman liitteissä II ja IV esitettyinä epäsuorina toimina.