natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Today, Denmark has also introduced contract status for teachers in the folkeskole, teachers in the new Länder in Germany also have this status, and in Belgium, the number of temporary teachers — i.e. those not given permanent established appointments — is progressively increasing.
Tanskassa opettajat ovat nykyään peruskouluasteella (folkeskole) sopimussuhteessa, samoin uusien osavaltioiden opettajat Saksassa.
Analyses of teachers' contractual working time have enabled three main patterns to be distinguished: in which duties outside teaching hours are or are not included in teachers' working time;
Belgiassa väliaikaisten opettajien lukumäärä — eli niiden, joilla ei ole vakinaista virkaa — kasvaa jatkuvasti.
• • in which reference is to the calendar year or the school year as the basis for calculating the number of working weeks;
Opettajien sopimuksenmukaista työaikaa analysoimalla voidaan erottaa kolme päämallia: opetustuntien ulkopuolisia velvollisuuksia ei lasketa opettajan kokonaistyöaikaan opettajan työviikkojen määrä lasketaan joko kalenterivuoden tai lukuvuoden perusteella
• in which duties to be undertaken in school, and the number of hours to be devoted to them outside teaching time, are precisely defined.
• koulussa suoritetut velvollisuudet ja niihin käytettävä opetusajan ulkopuolinen aika määritellään tarkalleen.
As mentioned above, the data do not permit an evaluation of the actual workload but they call into question how far the official texts give full detail on the point.
Kuten aikaisemmin mainittiin, todellista työmäärää ei voida arvioida näiden tietojen perusteella, mutta niistä voidaan päätellä, missä määrin opettajien velvollisuuksia säännellään virallisesti.
It appears from the available information that the choices opted for by Member States vary from one to the other and that none provides all three types of clarification of working time mentioned above.
Aineistosta selviää, että jäsenvaltioissa on hyvin erilaisia käytäntöjä, eikä missään maassa käytetä kaikkia kolmea edellä mainittua mallia.
This is probably why the comparisons generally made on this question are often limited to teaching time which, at first sight, appears more comparable.
Luultavasti juuri tämän seikan vuoksi maiden väliset vertailut usein rajoittuvat opetusaikaan, joka ensi silmäyksellä vaikuttaa helpoimmalta vertailukohteelta.
But this simplification immediately runs into a problem, for it presupposes that all contracts define at least the number of hours of teaching to be provided.
Tällainen yksinkertaistaminen johtaa kuitenkin heti ongelmiin, sillä sen edellytyksenä on, että kaikissa sopimuksissa määritellään opetukseen käytettävä vähimmäistuntimäärä.
This is not the case in England and Wales and Northern Ireland, where contracts give only an overall indication of the time the teacher has to be available for work in school, without distinguishing between teaching time and other duties.
Näin ei ole esimerkiksi Englannissa, Walesissa ja Pohjois-lrlannissa, joissa sopimukset näyttävät vain suuntaviivoja siitä ajasta, joka opettajan on oltava käytettävissä koulutyöhön. Niissä ei ole myöskään eritelty opetusaikaan ja muihin velvollisuuksiin käytettävää aikaa.
The information on working time has also brought to light the fact that, in the majority of Member States, the teaching time of secondary teachers is less than that of primary teachers.
Työaikoja koskevista tiedoista voidaan huomata myös se seikka, että useimmissa jäsenvaltioissa toisen asteen opettajien työaika on lyhyempi kuin peruskouluasteen opettajilla.
This fact is worth stressing not for itself but because it may be an element to be taken into account in explaining in part the differences in pupihteacher ratios found in these two levels of education.
Tietoa ei kannata korostaa vain sen itsensä takia, vaan se saattaa olla tärkeä tekijä, kun tarkastellaan suhdelukua oppilas/opettaja näiden kouluasteiden välillä.
In practice, in as far as the information on the use of school time shows that secondary pupils do not have a lighter course load than primary pupils, it follows that the number of teachers needed at secondary level to provide all the lessons increases.
Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että koska toisen asteen oppilaiden työtaakka ei ole yhtään sen kevyempi kuin peruskouluasteella, toisella asteella tarvitaan yhä enemmän opettajia kaikkien tuntien pitämiseksi.
It is often thought that there is a correlation between the extent of feminization of a profession and the devaluation of its socio-economic status.
Usein ajatellaan, että ammatin naisistuminen ja sen sosiaalisen ja taloudellisen aseman heikkeneminen ovat yhteydessä toisiinsa.
Analysis of the movement in the proportions of women in teaching shows that the phenomenon is much more complex.
Tarkasteltaessa naisten osuuden muutosta opettajien ammattikunnassa nähdään, että ilmiö on kuitenkin paljon monimutkaisempi.
First, comparison of those Member States which demonstrate a roughly equal division between men and women at primary level and those which have had a very high degree of feminization for a very long time does not enable particular profiles to be distinguished for the other parameters examined in the dossier.
Niitä jäsenmaita, joissa naisten ja miesten osuus perusasteen opettajista on suunnilleen sama, voidaan verrata niihin', joissa naisistuminen on ollut hyvin voimakasta jo pitkän aikaa. Tästä vertailusta ei kuitenkaan voida tehdä mitään johtopäätöksiä muiden aineiston muuttujien suhteen.
Moreover, the only two Member States which demonstrate a considerable increase in feminization at the primary level of education over the past 20 years (Italy and Austria) reveal clear differences as regards two other elements in the teaching situation — the level of training required to enter the profession and the movement of salaries.
Niissä kahdessa jäsenvaltiossa, joissa peruskouluasteella on viimeisen 20 vuoden aikana ollut huomattavissa selvää opettajiston naisistumista (Italia ja Itävalta), kaksi muuta opettajien tilanteeseen vaikuttavaa tekijää ovat täysin erilaiset: ammattiin vaadittava koulutusaste ja palkkakehitys.
Italy is the only country in which the training of primary teachers is still provided today at upper secondary level (even though under the law passed in 1990 it is intended to provide it at university level).
Italia on ainoa maa, jossa perusasteen opettajat koulutetaan edelleen ylemmällä toisella asteella (vaikkakin vuonna 1990 annetun lain mukaan koulutus on tarkoitus siirtää yliopistotasolle).
It is also there that the movement of salaries shows a consistently downward trend for the various aspects covered.
Italiassa palkat ovat myös kaikilla tavoilla tarkasteltuina selvässä laskusuunnassa jatkuvasti.
In Austria, on the other hand, the situation is very different.
Itävallassa tilanne on aivan toisenlainen.
Primary teachers have been trained at higher education level for more than 30 years, and this is one of two countries in which salary conditions have remained fairly favourable throughout this period.
Perusasteen opettajakoulutus on ollut korkea-asteella jo yli 30 vuotta, ja Itävalta on toinen niistä kahdesta maasta, joissa palkkaus on tänä aikana pysynyt suhteellisen hyvänä.
In conclusion, if some of the parameters examined suggest that the increase in feminization could be an indicator of crisis in the profession in Italy, the same conclusion cannot be drawn in relation to Austria.
Vaikka Italian tilanne näyttäisi osoittavan,' että ammatin naisistuminen on osoitus ammatin kriisistä, Itävallan esimerkki ei tue tällaista tulkintaa.
The overall development of the situation in Spain since 1975 also merits attention.
Espanjan tilanteen kehittyminen vuodesta 1975 on myös tarkastelemisen arvoinen.
At that time, the initial training of primary teachers was raised to university level and pupihteacher ratios were considerably improved; the indicators of movements in teachers' salaries suggest that teachers' purchasing power has been relatively well preserved.
Tuolloin perusasteen opettajien peruskoulutus nostettiin yliopistotasolle ja oppilas/opettaja-suhdeluku parani huomattavasti. Opettajien palkkojen kehitysindikaattorit osoittavat, että opettajien ostovoima on myös pysynyt suhteellisen hyvänä.
In addition, the financial position of teachers in relation to per capita GDP is among the highest in the European Union, at both the beginning and the end of their careers.
Lisäksi opettajien taloudellinen tilanne suhteessa BKT:seen asukasta kohti on parhaimpia Euroopan unionissa sekä uran alku- että loppupuolella.
It is difficult not to see in this picture sketched over 20 years a major attempt at a revaluation of the teaching profession.
Tässä yli kahdenkymmenen vuoden ajalta laadi'.ussa kuvassa on helppo nähdä pyrkimys opettajan ammatin uuteen arvostukseen.
However, the progressive implementation of the reform of the education system passed in 1990, known as the LOGSE, is bringing about far-reaching changes in the structure and organization of education and the working conditions of teachers.
Vuoden 1990 koulutusjärjestelmän uudistuksen (LOGSE) vähittäinen toimeenpaneminen muuttaa koulutusjärjestelyltä ja rakennetta sekä opettajien työolosuhteita pitkällä aikavälillä.
It will probably be possible to gauge better this reform's consequences on the teaching profession and the education scene in the coming years.
Tämän uudistuksen yleisiä vaikutuksia opettajan ammattiin ja koulutukseen on ehkä helpompi arvioida tulevina vuosina.
In conclusion, the different lights in which the same subject — the teaching profession — has been shown have revealed again the diversity of the situations in the Member States of the European Union.
Johtopäätöksenä voidaan todeta, että ne lukuisat näkökannat, joista sama aihe eli opettajan ammatti on esitetty, ovat jälleen osoittaneet Euroopan unionin jäsenvaltioiden tilanteiden moninaisuuden.
This approach has also made it possible to see that many Member States are asking the same questions and trying to solve the same problems.
Näin voidaan myös nähdä, että monessa jäsenvaltiossa pohditaan samoja kysymyksiä ja yritetään ratkaista samoja ongelmia.
This information dossier is intended for the use of all those who are trying to derive maximum benefit from the diversity and to find there some lines of thinking to illuminate and assist educational policy makers in the choices with which they are faced.
Tämä tietopaketti on tarkoitettu kaikille niille, jotka tarvitsevat tällaisia tietoja ja haluavat etsiä niistä joitain ajatuslinjoja, jotka voisivat valaista ja auttaa koulutuspoliittisia päättäjiä edessä olevissa valinnoissa.
The end of the century will certainly see major changes in the way in which educational policy makers think of managing the education systems.
Vuosisadan loppupuolella tullaan varmasti näkemään huomattavia muutoksia niissä ajatusmalleissa, joita koulutuspoliittiset päätöksentekijät noudattavat koulutusjärjestelmiä muokatessaan.
The current debates on the role of governments in financing education, the status of teachers, the distribution of resources between the different levels of education, and the curricula to be followed will come to one conclusion or another, and these measures will inevitably have repercussions on the teaching profession itself.
Päivänpolttavat kysymykset valtion roolista koulutuksen rahoittajana, opettajien asemasta, varojen jakamisesta eri koulutusasteiden välillä ja noudatettavista aikatauluista johtavat monenlaisiin päätöksiin, ja nämä toimet vaikuttavat väistämättä myös opettajan ammattiin.
It is to be hoped that the decisions which will have to be made will take into account as many parameters as possible so as to underwrite the quality of education and its démocratisation.
On toivottavaa, että päätöksiä tehtäessä otetaan huomioon mahdollisimman monta osa-aluetta, jotta varmistettaisiin koulutuksen laatu ja sen demokratisoituminen.
BIBLIOGRAPHY ON
OPETTAJANKOULUTUKSEN BIBLIOGRAFIA
The training of teachers. - Brussels : Commission of the European Communities, March 1987. - 7 p. - SEC(87) 374.
— Bryssel: Euroopan yhteisöjen komissio, maaliskuu 1987. 7 s. — SEC(87) 374.
Conclusions of the Council and of the Ministers for Education meeting within the Council of 14 May 1987 on inservice training for teachers. - Luxembourg : Office for Official Publications of the European Communities, August 1987. - 2 p. -IN:O.J. No C 211 of 8.8.1987.
— Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, elokuu 1987. 2 s. — IN:EYVL N.o C 211, 8.8.1987.
Teacher exchanges in the European Community : Annual report 1990-1991. - Brussels : Commission of the European Communities, August 1992. -16 p.
— Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 1992. 44 s.
PERCENTAGE OF UNDER 25-YEAR-OLDS, 1973,1983 AND 1
ALLE 25-VUOTIAIDEN PROSENTTIOSUUS 1973,
PERCENTAGES OF UNDER-25-YEAR-OLDS BY NUTS 1 REGIONS, 1993 (MAP A1)
ALLE 25-VUOTIAIDEN PROSENTTIOSUUS NUTS 1 -ALUEITTAIN, 1993 (Kartta A1)
UNITED KINGDOM
SUOMI/FINLAND
France, Netherlands: Data available are for 1992.
Ranska, Alankomaat: Tiedot koskevat vuotta 1992.
YOUTH UNEMPLOYMENT RATES (%) BY COUNTRY, 1983-93
NUORISOTYÖTTÖMYYSASTE (%) MAITTAIN, 1983—93
UNEMPLOYMENT AND EDUCATION UNEMPLOYMENT RATES (%) FOR PEOPLE AGED 25 το 35 BY LEVEL OF EDUCATION, 1993
TYÖTTÖMYYS JA KOULUTUSASTE 25­35­VUOTIAIDEN TYÖTTÖMYYSASTE (%) KOULUTUSASTEITTAIN, 1993
Lower secondary or less
Korkeintaan alempi 2. aste
Upper secondary
Ylempi toinen aste
MOVEMENT IN GRADUATE AND OVERALL UNEMPLOYMENT RATES, IN SIX MEMBERS STATES
KORKEAKOULUTETTUJEN TYÖTTÖMYYSASTEEN JA KOKONAISTYÖTTÖMYYSASTEEN VAIHTELU KUUDESSA JÄSENVALTIOSSA
France: INSEE, data analysed by GEREQ. Spain: Encuesta de población activa, Instituto Nacional de Estadística. Netherland: CBS, Enquete Beroepsbevolking.
Ranska: INSEE, tiedot on analysoinut CEREO. Espanja: Encuesta de población activa, Instituto Nacional de Estadística.
Austria: Austrian Central Statistical Office, Mikrozensus. Finland: Statistics Finland 1995, Series Labour Market, 1995/7.
Itävalta: Itävallan keskustilastovirasto, Mikrozensus.
Sweden: Statistics Sweden; Swedish labour force surveys.
Ruotsi: Tilastokeskus; ruotsalaiset työvoimatutkimukset.
PUBLIC AND PRIVATE EDUCATION, 1992/93 NUMBERS OF SCHOOLS AND PUPILS (PRIMARY AND SECONDARY EDUCATION)
JULKINEN JA YKSITYINEN KOULUTUS, 1992/93 KOULUJEN JA OPPILAIDEN PROSENTUAALINEN JAKAUMA
Pupils
Oppilaat
Private grantaided
Yksityinen, valtion rahoitus
Private non-grant-aided
Yksityinen, valtion rahoitus
Private non-grant-aided
Yksityinen, ei valtion rahoitusta
Special education Included.
Sisältää erityiskoulutuksen.
France: Data relating to schools include special schools.
Ranska: Kouluja koskevat tiedot sisältävät erityiskoulut.
Data relating to pupils do not include special education.
Oppilaita koskevat koulut eivät sisällä erityiskoulutusta.
Finland: Upper secondary vocational schools are not included.
Suomi: Ylemmän toisen asteen ammatilliset koulut eivät sisälly lukuihin.
Sweden: Special schools are not included.
Ruotsi: Erityiskoulut eivät sisälly lukuihin.
United Kingdom: Further Education Colleges (which provide post-compulsory vocational education) are not included.
Yhdistynyt kuningaskunta: Oppilaitokset, jotka tarjoavat oppivelvollisuusiän jälkeistä ammatillista koulutusta Education Colleges) eivät sisälly lukuihin.
Belgium: The data for 1950/51, 1960/61 and 1970/71 are only available for all the children attending school (école maternelle).
Belgia: Vuosia 1950/51, 1960/61 ja 1970/71 koskeva tieto on saatavissa vain kaikkien koulua käyvien lasten osalta (école maternelle).
The rates of enrolment were thus calculated for children aged 3, 4 and 5 years.
Siten näitä vuosia koskevat lukumäärät laskettiin 3­, 4­ ja 5­vuotiaista lapsista.
Denmark: The earliest data date from 1973/74.
Tanska: Aikaisimmat tiedot ovat vuodelta 1973/74.
Germany: The data relate to the old Länder only.
Saksa: Tiedot koskevat ainoastaan läntisiä osavaltioita.
Luxembourg: The percentages presented here represent the enrolment of children.
Luxemburg: Tässä esitetyt prosenttiluvut edustavat esikouluun ilmoitettuja lapsia.
Finland: The earliest data date from 1975/76.
Suomi: Aikaisimmat tiedot ovat vuodelta 1975/76.
DEMOGRAPHIC DATA AND RATE OF ATTENDANCE BY COUNTRY AND BY INSTITUTION,
VÄESTÖTIEDOT JA ESIOPETUKSEEN OSALLISTUVIEN OSUUS MAITTAIN JA INSTITUUTIOITTAIN
2 years Demogaphic data
2 vuotta Väestötiedot
Level and rate by institution
Aste ja osuus instituutioittain
Ecoles maternelles 47 626 (of which Β VI 35.934) 38.0%
Ecoles maternelles 47 626 (joista B ni 35.934) 38.0 %
3 years Demographic data
3 vuotta Väestötiedot
3 years to 414 years 155 950(e) 101 700
3 vuodesta 4'/2 vuoteen 155 950(a) 101 700
4 years Demographic data
4 vuotta Väestötiedot
4 Vi years to 5 Vi years 107 500(e) 108 500
4'/2 vuodesta 5Vz vuoteen 107 500 (a) 108 500
Level and rate by institution
Aste ja osuus Instituutioittain
5 years Demographic data
5 vuotta Väestötiedot
Ecoles maternelles 116 825 (of which Β VI 66 621) 97.8%
Ecoles maternelles 116 825 (joista B ni 66 621) 97,8 %
6 years Demographie data
6 vuotta Väestötiedot
Ecoles maternelles 4 717 (of which Β VI
Ecoles maternelles 4 717 (joista B ni 2 472) 4,0 %
Total Level and rate by institution
Yhteensä Aste _BAR_a osuus instituutioittain
7 years Demographic data
7 vuotta Väestötiedot
2 years Demographic data
2 vuotta Väestötiedot
Total Level and rate by institution
Yhteensä Aste ja osuus instituutioittain
2 750 (1 to 2% of the 4-year-olds)
730 1,4 % noin 2 750 (1—2 % 4-vuotiaista)
2 750 (1 to 2% of the 4-year-olds)
730 1,4% noin 2 750 (1—2 % 4-vuotiaista)
6 years Demographic data
6 vuotta Väestötiedot
' Based on the proportion of public to private schools in 1993: public 50.4%, private 49.6%.
Perustuu julkisten ja yksityisten koulujen suhteelle vuonna 1993: julkinen 50,4 %, yksityinen 49,6 %.
Nursery classes 201 Private 796
Nursery classes 201 Yksityiset 796
Nursery classes 235 607 Private 2 031 Recept, classes + independent 29 351
Nursery classes 235 607 Yksityiset 2 031 Alkeisluokat + yksityiset 29 351
Nursery classes 186 380 Private 1 665 Recept, classes + independent 395 430
Yksityiset 1 665 Alkeisluokat + yksityiset 395 430
Nursery classes 647 Private 78
Nursery classes 647 Yksityiset 78
6 yeras Demographic data
6 vuotta Väestötiedot
Finland: The data do not take into account the Aland Islands.
Suomi: Tiedoissa ei oteta huomioon Ahvenanmaata.
PRE­SCHOOL ATTENDANCE RATES AT 3 YEARS OF AGE, BY NUTS1 REGION, 1992/93
3­VUOTIAIDEN OSALLISTUMINEN ESIOPETUKSEEN NUTS 1 ­ALUEITTAIN, 1992/93
3­4 Viyears 155 950(e) 44 509 28.5%
3—4% vuotta 155 950(a) 44 509 28,5 %
MADRID
Oppilaat Osuus
REG 4 Population
ALUE 4 Väestö
REG 5 Population
ALUE 5
Pupils Rate
Väestö Oppilaat
REG 6 Population Pupils
Osuus ALUE 6 Väestö Oppilaat Osuus
Rate
ALUE 7
REG 9 Population
ALUE 9
REG 10 Population
ALUE 10
Pupils Rate
Väestö Oppilaat Osuus
REG 11 Population Pupils Rate
ALUE 11
REG 12 Population Pupils Rate
ALUE 12
REG 13 Population Pupils Rate
ALUE 13
REG 14 Population Pupils Rate
ALUE 14 Väestö
REG 15 Population Pupils Rate
ALUE 15
REG 16 Population Pupils Rate
ALUE 16
3 years/region
3 vuotta/alue
F excluding Dom/Tom
F Dom/Tom eivät mukana
Population Pupils Rate
ALUE 4 Väestö Oppilaat Osuus
REG 5 Population
ALUE 5 Väestö Oppilaat Osuus
REG 6 Population Pupils Rate
ALUE 6 Väestö Oppilaat Osuus
REG 8 Population Pupils Rate
ALUE 8 Väestö Oppilaat Osuus
REG 9 Population Pupils Rate
ALUE 9 Väestö Oppilaat Osuus
REG 11 Population
ALUE 11 Väestö
Pupils Rate
Oppilaat Osuus
3 + 4 years 1 555 700 850 464 54.7%
3 + 4 vuotta 1 555 700 850 464 54,7 %
EAST MIDLANDS 108 437 58 382 53.8%
ALUE 3 Väestö Oppilaat Osuus
REG 5 Population
ALUE 4 Väestö Oppilaat Osuus
REG 7 Population Pupils Rate
ALUE 7 Väestö
REG 9 Population
ALUE 9 Väestö Oppilaat Osuus
REG 10 Population Pupils Rate
ALUE 10 Väestö Oppilaat Osuus
REG 11 Population Pupils Rate
ALUE 11 Väestö Oppilaat Osuus
AVERAGE DURATION OF PRE-SCHOOL EDUCATION, 1992/93
ESIASTEEN KOULUTUKSEN KESKIMÄÄRÄINEN KESTO, 1992/93
DEMOGRAPHIC DATA AND RATE OF ATTENDANCE AT 3 YEARS OLD BY COUNTRY, 1992/93
VÄESTÖTIEDOT JA ESIOPETUKSEEN OSALLISTUVAT 3­VUOTIAAT MAITTAIN, 1992/93 992/93
0.2 (e) 1 to 2% of the 4-year-olds
91.8 (a) 0.2 (a) 1—2 % 4­vuotiaista 28.8
SOURCE OF POPULATION AND OTHER STATISTICS
Väestö- ja muiden tilastojen lähteet
Greece Statistics: Directorate of Investment Planning and Operational Research, Ministry of Education.
Tilastot: Investointisuunnittelun ja operaatiotutkimuksen direktoraatti, opetusministeriö.
Population data: Eurostat.
Väestötiedot: EUROSTAT.
Ireland Population data: Eurostat.
Irlanti Väestötiedot: EUROSTAT.
Finland Statistics: National Board of Education, Eurydice Finland.
Tilastoi: opetushallitus, EURYDICE Finland.
Population data: Eurostat
Väestötiedot: EUROSTAT.
Sweden Statistics: National Board of Education, Eurydice Sweden.
Tilastot: opetushallitus, EURYDICE Sweden.
Population data: Eurostat
Väestötiedot: EUROSTAT
United Kingdom Statistics, population data, rates: Department for Education.
Yhdistynyt kuningaskunta Tilastot, väestötiedot, osuudet: Department of Education. Englanti: Department of Education.
Northern Ireland: Population projections by the Government Actuary.
Pohjois-lrlantl: Väestölaskelmat, Government Actuary.
(AROUND AGE 9),
MUUTOKSET VUOSITTAISISSA OPPITUNTIMÄÄRISSÄ (N. 9 VUODEN IÄSSÄ), 1970
General comments: Only minimum numbers are presented here.
Yleisiä kommentteja: Tässä esitetään vain minimiluvut.
NUMBER OF PUPILS LEARNING ENGLISH, FRENCH OR ANOTHER FOREIGN LANGUAGE IN PRIMARY SCHOOL, 1992793, (GRAPHS D8, D9, D10)
ENGLANTIA, RANSKAA TAI MUUTA VIERASTA KIELTÄ OPISKELEVAT PERUSKOULULAISET, 1992793 (KAAVIOT D8, D9, D10)
Number of pupils learning a foreign language
Englantia opiskelevien oppilaiden määrä
Number of pupils enrolled in primary education
Ranskaa opiskelevien oppilaiden määrä
Number of pupils learning English
Vierasta kieltä opiskelevien oppilaiden määrä
Number of pupils learning French
Perusasteen koulutuksessa olevat oppilaat
0 0 112 756 109 323 323 250 515 682 386 968 not applicable 426 240
0 112 756 109 323 323 250 515 682 386 968 ei pätevä 426 240 0 354 000 185 434
Greece: Number of pupils enrolled in primary education 1991/92.
Kreikka: Perusasteen oppilaiden määrä vuonna 1991/92.
Portugal: Estimated number of pupils enrolled in primary education 1991/92. Sweden: This is an estimate.
Portugali: Arvioitu perusasteen oppilaiden määrä vuonna 1991/92.
AVERAGE DURATION OF PRIMARY EDUCATION, 1992/93
PERUSASTEEN KOULUTUKSEN KESKIMÄÄRÄINEN KESTO, 1992/93
Pupils Belgium
Oppilaat ranskalainen alue
Pupils French Community
Oppilaat Belqia
Pupils Flemish Community
Oppilaat flaamilainen alue
Pupils Germanspeaking Community
Oppilaat saksankielinen alue
15 years and over
15 vuotta ja yli
11 years
11 vuotia
15 years and over
15 vuotia ja yli
14 years
14 vuotia
13 years
13 vuotia
PERCENTAGES OF PUPILS IN GENERAL AND VOCATIONAL UPPER SECONDARY EDUCATION, 1992/93
OPPILAIDEN PROSENTTIOSUUS YLEMMÄN TOISEN ASTEEN YLEISSIVISTÄVÄSSÄ JA AMMATILLISESSA KOULUTUKSESSA, 1992/93
Total second cycle
Toinen sykli yhteensä
% pupils — general
Oppilaiden määrä — yleissivistävä
% pupils — vocational
% oppilaat — yleissivistävä
Number of pupils — vocational
Oppilaiden määrä — ammatillinen
Number of pupils — general
% oppilaat — ammatillinen
Average EU
EU keskiarvo
Belgium: The figures presented here are estimates.
Belgia: Tässä esitetyt luvut ovat arvioita.
United Kingdom: There is no separate secondary vocational education.
Yhdistynyt kuningaskunta: Ei ole olemassa erillistä toisen asteen ammatillista koulutusta.
This is post-obligatory vocational education.
Luku koskee oppivelvollisuuden päättymisen jälkeistä ammatillista koulutusta.
PROPORTIONS OF PUPILS IN GENERAL UPPER SECONDARY
OPPILAIDEN OSUUS YLEMMÄN TOISEN ASTEEN YLEISSIVISTÄVÄSSÄ KOULUTUKSESSA
BY NUTS 1 REGION, 1992/93
NUTS 1 -ALUEITTAIN, 1992/93 (Kartta E1)
Technical/vocational
Tekninen/ammatillinen
% — General
% — yleissivistävä
NORTHERN IRELAND
Luku koskee
United Kingdom: There is no separate secondary vocational education. This is post-obligatory vocational education.
Yhdistynyt kuningaskunta: Ei ole olemassa erillistä ylemmän oppivelvollisuuden päättymisen jälkeistä ammatillista koulutusta.