natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The shift to parttime working among both men and women was particularly marked in the Member States where the recovery of output has been sluggish and unemployment has either continued to rise or has fallen by very little (Germany,
Pyrkimyksiin parantaa sopeutumiskykyä työmarkkinoilla liittyy va hvasti toinenkin suuntaviivojen taustalla oleva periaate: kumppanuus. Kaikissa tähän pilariin kuu luvissa suuntaviivoissa koroste
Increasing adaptability in labour markets depends heavily on one of the other principles underlying the guidelines: partnership.
Useat tekijät näyttävät vaikuttavan siihen, miten naiset osallistuvat työmarkkinoiden toimintaan.
For all of the guidelines under this pillar, there is a need for partnership between the social partners and between them and government. ment.
Erityisesti hyvä koulutustaso ja korkea osallistumisaste kulkevat käsi kädessä, kun taas perhetilanne — avioliitto tai ensimmäisen lapsen syntymä — saattaa vaikuttaa
Jobs for people — people for jobs: turning policy guidelines into action difficulty women have in accessing the top jobs.
Työntekijälle työpaikka — työpaikalle sopiva työntekijä: poliittisista suuntaviivoista käytännön toimiin voston mukaan kaikkein tärkeimpiä. piä.
regulations, since these may create more of a barrier to the adoption of flexible forms of working than the regulatory framework.
Ne vaikuttavat suoraan tai välillisesti taloudelliseen toimeliaisuuteen samoin kuin työ markkinoiden toimintaan.
Promoting equal opportunities stances — marriage or the birth of the first child — exert a strong negative effect.
osallistumiseen hyvinkin kielteisesti.
The tax and benefit system may also play a role.
Vaikutusta saattaa olla myös verotus-ja etuusjärjestelmillä.
On the demand side, the availability of parttime work is significant, but the major factor is the development of certain service sectors.
Työ paikkojen kysynnän näkökulmasta merkittävä seikka on osa-aikaisten työpaikkojen saatavuus, mutta tärkein tekijä on eräillä palvelualoilla tapahtuva kehitys.
A combination of greater flexibility in work ing arrangements in such sectors (retailing and care services, for example) which make it possible for women to reconcile family responsibilities with pursuing a working career, and the expansion of jobs in other sectors (health care, education and business services) which offer greater opportunities to women is important for achieving higher employment rates.
Työllisyystason parantamisen näkökulmasta tärkeää on sellaisilla palvelualoilla kuin vähittäiskaupassa ja hoitopalveluissa lisääntynyt joustavuus, jonka ansiosta naiset pystyvät paremmin yhdistämään perheeseen liittyvät velvoitteet ja työn asettamat vaatimukset, samoin kuin uusien työpaikkojen syntyminen ja sen myötä naisten työmahdollisuuksien lisääntyminen muilla aloilla (terveydenhoidossa, koulutuksessa ja yrityspalveluissa).
Despite the rapid growth in both female employment and participation of women in the labour market over recent years, as well as the continuing fall in participation of men in all age groups, there is still a significant gender gap in various aspects of employment: in the employment rate, in unemployment, in terms of sectoral and occupational segregation.
Kuten edellä todettiin, naisten työttömyys ei viime vuosina ole juuri vähentynyt, vaikka työssäkäyvien naisten määrä on lisääntynyt.
To a large extent this is the result of greater participation of women in the labour market.
Tämä johtuu pitkälti siitä, että yhä useampi nainen osallistuu työ markkinoiden toimintaan.
Nevertheless, the removal of the obstacles that prevent women from accessing as wide a range of jobs as men would help reduce this gap.
Eroa voitaisiin kuitenkin pienentää pois tamalla ne esteet, joiden vuoksi naisten ulottuvilla oleva työpaikka tarjonta on suppeampi kuin miesten. ten.
Overall the employment rate for women (51%) is some 20% lower than for men in the Union, equivalent to some 24 million people.
Sosiaaliturvan — terveydenhoito mukaan luettuna — osuusjulkisista menoista on lähes 60 prosenttia.
This gap has fallen sharply from 40 million in 1975 and 32 million in 1985, despite a marked rise in total employment since 1985, and if continued, could fall to around 18 million by 2005.
Menovähentymä ajoittui kokonaisuudessaan vuoden 1990 jälkeiselle ajalle, ja kyse oli pelkästään kiinteistä investoinneista, joiden BKT-osuus pieneni vuosien 1980 ja 1997 välillä 3:sta 2:een prosenttiin.
The guidelines are designed to meet the objective of reducing the gender gap, taking these structural changes into account, while recognising that cultural and historical influences are also a major factor in determining the participation of women in the labour market.
Suuntaviivojen tavoitteena on ku roa sukupuolieroja umpeen, ja niitä laadittaessa on otettu huomioon edellä esitetyt rakennemuutokset sekä se, että myös kulttuuriset ja historialliset tekijät vaikuttavat naisten osallistumiseen työmarkkinoiden toimintaan.
But changes can occur rapidly: in 1986, in many Member States, marriage was a major factor determining when women gave up work.
Muutokset voi vat kuitenkin tapahtua myös nopeasti: vuonna 1986 avioliitto määräsi useissa jäsenvaltioissa merkittävällä tavalla ajankohdan, jolloin nainen jätti työelämän, ja vaikka avioliitto oli vuonna 1997 edelleen tärkein asiaan vaikuttava tekijä neljässä jäsenvaltiossa (Belgiassa, Kreikassa, Espanjassa ja Italiassa), naimattomien ja naimisissa olevien 30—40-vuotiaiden lapsettomien naisten keskimääräinen työllisyysaste-ero oli pudonnut 18:sta 7:ään prosenttiyksikköön.
In 1997, marriage was still the main factor in four Member States (Belgium, Greece, Spain and Italy), but the average difference in the employment rates of single and married women in their 30s without child ren had fallen from 18 percentage points to 7 percentage points.
Ensimmäisen lapsen syntymä on useimmissa jäsenvaltioissa edelleen tärkein niistä tekijöistä, jotka vaikuttavat naisten siirtymiseen pois työelämästä.
The birth of the first child remains the main factor in most Member States, the average difference in employment rates between married women with and without children still being well over 20 percentage points, although this ranges from only half a per centage point in Belgium to over 30 percentage points in Germany.
Naimisissa ole vien naisten työllisyysaste vaihteli edelleen runsaat 20 prosenttiyksikköä sen mukaan, oliko heillä lapsia vai ei; ero tosin vaihtelee Belgian 0,5 prosenttiyksiköstä Saksan runsaaseen 30 prosenttiyksikköön.
The focus must, therefore, be on the obstacles that need to be removed in order to allow the underlying trends to develop, by integrating the gender perspective to a greater extent into labour market policies.
On siis keskityttävä niihin esteisiin, jotka on poistettava, jotta nykyinen kehitys voi jatkua. Sukupuoleen liittyvät näkökohdat on nivottava entistä tiiviimmin osaksi työ markkinapolitiikkaa.
Sectoral and occupational segregation is one of the obstacles which limit the choice of women entering or wishing to enter the labour market.
Toimialoittainen ja ammattikohtainen eriytyminen on yksi tekijä, joka rajoittaa työelämään siirtyvän tai töitä haluavan naisen valinnanmahdollisuuksia.
59% of women are employed in just 6 of 60 (NACE 2-digit) sectors, all of which are in services (in the US this figure is over 62% and the sectors are identical) as against a figure of 41% for men, the sectors being in both industry and services.
Vain kuusi toimialaa kuudestakymmenestä — kaikki palvelualoja — työllistää 59 prosenttia työssä olevista naisista (USA:ssa luku on yli 62% ja toimia lat samoja), kun vastaava osuus miehistä on 41 prosenttia, ja heillä kyse on sekä teollisuuden toimia loista että palvelualasta.
While the gap between the employment rates of young men and women is only 6 percentage points, for women over 25 the gap is over 22 percentage points.
Ammatit eivät ole eriytyneet sukupuolittain yhtä selvästi kuin toimia lat, mutta "lasikattoilmiö" näyttää yhtä kaikki todelliselta.
Raising employment rates of women to reduce this gender gap is a longterm task involving raising the employment rate of women in the younger age groups — particularly those of prime working age — and encouraging them to stay in employment for a longer period of their working lives.
Johtotason työpaikoissa työskentelee miehistä kymmenen ja naisista vain kuusi prosenttia: naisten on siis miehiä vaikeampaa päästä tällaisiin töihin.
A series of factors appear to in fluence the participation of women in the labour market.
Amsterdamin sopimuksessa todetaan aivan oikein, että lähes kaikki poliittiset toimenpiteet vaikuttavat tavalla tai toisella työllisyyteen.
High levels of educational attainment are particularly associated with high levels of participation, while family circum
Kaikkien näiden eri toimenpiteiden vaikutusten täysimittainen analyysi on pitkäaikainen tehtävä, ja aluksi siinä keskitytään kokonaisuuksiin, jotka ovat kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä käsittelevän valkoisen kirjan tai Eurooppa-neu-
So far as occupations are concerned, the segregation is less clear-cut, but there is some evidence that the socalled 'glass ceiling' exists.
Valtion investoinneilla on muitakin kohteita kuin infrastruktuuriprojektit.
The top level occupational group, that of managers, employs 10% of men compared with only 6% of women, which is indicative of the greater
Ammattitaitoisen ja joustavan työvoiman perustana on koulutus, ja siihen tehtävät investoinnit kuuluvat tärkeimpiin keinoihin, joilla valtiot voivat vaikuttaa Eu roopan talouksien pitkän aikavälin kilpailukykyyn ja siten niiden tuleviin mahdollisuuksiin saada aikaan kasvua ja uusia työpaikkoja. Sitä paitsi koulutus on tärkeä suora työllistäjä.
The Amsterdam Treaty rightly recognises that almost every policy action influences employment in some way or other.
Koulutuksen työpaikat lisääntyivät EU:ssa 1986-1996 lähes 2 prosenttia vuodessa.
A full analysis of the impact of all these various actions
Lisäys on nykyisen kasvusuhdanteen aikana hieman hidastunut, mutta toimialan osuus kaikista työpaikoista on tätä nykyä lähes 7 prosenttia.
Jobs for people — people for jobs: turning policy guidelines into action levels of unemployment and job scarcity became major problems in the 1970s.
Työntekijälle työpaikka — työpaikalle sopiva työntekijä: poliittisista suuntaviivoista käytännön toimiin tiedonannossa (KOM(97) 592).
1996, though the increase has slowed a little during the present upturn, and now accounts for almost 7% of the total in work.
Tehtävä on EUlle ongelmallinen ja haasteellinen.
is a longterm task and will focus initially on those areas which have already been identified as being of critical importance, either in the White Paper, Growth Competitiveness, Employment or by the Euro pean Council.
EU-maiden talouksia leimaa edelleen työvoimaresurssien vajaakäyttöjä ympäristöresurssien liikakäyttö, ja sen vuoksi tuotantotavat ja kulutustottumukset ovat kestämättömällä pohjalla.
Public expenditure is one of the main influences on employment, directly and indirectly affect ing economic activity, as well as the operation of labour markets through active policies aimed at improving employability and getting people into work and through passive policies of income support.
Tavara- ja palvelutuotannon perustana olevat käsitykset investointien ja hinnan suhteesta ovat peräisin menneiltä ajoilta, jolloin ympäristöseikkoja ei pidetty niin tärkeinä kuin nyt.
While the number of young people in the Union is falling, the number of older people is increasing.
Nuorten määrä vähenee ja iäkkäiden määrä kasvaa EUssa.
More over, within the population of 65 and over, there is a strong upward trend in the proportion of those aged 75 and over.
Lisäksi vähintään 75-vuotiaiden osuus yli 65-vuotiaista kasvaa voimakkaasti.
As a consequence, the upward pressure on pension payments is being accompanied by a growing demand for health and longterm care.
Tästä seuraa, että maksettavien eläkesuoritusten määrän ohella ka svaa myös terveydenhoidon ja pitkäaikaishoidon kysyntä.
On average, spending on health services per head of population aged 65 and over is over twice as high as the average for people below 65 and for those aged 75 and over, 45 times higher.
Henkeä kohti lasketut terveyspalvelumenot ovat 65 vuotta täyttäneillä keskimäärin kaksinkertaiset alle 65vuotiaisiin verrattuna, ja 75 vuotta täyttäneiden kohdalla luku on jo ne lin- tai viisinkertainen.
Over the next 10-15 years, the number of people of 65 and over in the Union is forecast to increase by over 1% a year, the number of 75 and over by 2% a year.
65 vuotta täyttäneiden määrän odotetaan ka svavan unionissa seuraavien 10-15 vuoden aikana yli prosentilla vuodessa, ja yli 75-vuotiaiden määrä kasvanee vuosittain yli 2 prosentilla. la.
In 1995, unemployment benefits accounted for only 8% of total spending on social protection in the Union, under 2% of GDP, though a similar amount also goes on disability benefits, which in many cases are effectively paid to support people who cannot find jobs.
va määrä käytetään tosin myös työ kyvyttömyysetuuksiin, joita monessa tapauksessa maksetaan todellisuudessa niiden tukemiseksi, jotka eivät onnistu löytämään työtä.
With social exclusion and housing benefits, transfers to those of work ing-age but without a job amounted to around 6% of GDP.
Kun lukuihin otetaan myös sosiaalista syrjäytymistä torjuvat etuudet ja asumisetuudet, työttömille työikäisille maksettiin tulonsiirtoja summalla, joka on noin 6 prosenttia unionin BKT:stä.
At the Florence European Council, Member States agreed to give increasing priority to the 'activation' of policy, to move people who are capable of working into employment rather than merely providing income support while they are out of work.
Firenzen Euroop-pa-neuvostossa jäsenvaltiot sopivat korostavansa siirtymistä aktiivisempaan politiikkaan: työkykyiset ihmiset pitäisi saada työhön toimeentulotuen varassa elämisen sijaan.
The aim is to shift from such passive measures, defined in the broadest sense, to active labour market measures of providing training, or retraining, career guidance and help in finding a job.
Tavoitteena on siis siirtyä passiivisista toimista (ilmaisun laaj immassa merkityksessä) aktiivisiin työmarkkinatoimiin eli koulutukseen, uudelleenkoulutukseen, ammatinvalinnanohjaukseen ja työnhakuapuun.
Health care and social services, like education, are a major source of net job creation.
Koulutuksen tavoin myös terveydenhoito- ja sosiaalipalvelut ovat tärkeitä nettotyöllistäjiä.
Between 1986 and 1996 employment in this area rose by over 2% a year in the Union.
Alan työllisyys kasvoi EUssa vuosina 1986— 1996 yli 2 prosenttia vuodessa.
Further growth depends on the policies followed in Member States and on reconciling the demand for high quality health care with constraints on public spending.
Kasvun jatkuminen riippuu jäsenvaltioiden harjoittamasta politiikasta sekä siitä, miten korkeatasoisten terveydenhoitopalvelujen kysyntä sovitetaan tarpeeseen pitää julkiset menot kurissa.
Over the past 15 years or so, direct government expenditure on goods and services has tended to decline in relation to transfers, largely reflecting the growth of social protection, which, including health care, accounts for almost 60% of total public sector outlays.
Työmarkkinatoimiin EUssa käytettyjen varojen osuus BKT:stä oli vuonna 1997 hieman yli 3 prosenttia. Näistä noin 65 prosenttia käytettiin työttömyyskorvauksiin ja 35 prosenttia (hiukan yli 1% BKT:stä) aktiivisiin, työllistettävyyttä parantaviin toimiin tai työnhakuapuun.
Indeed, direct expenditure was, on average, some 1% of GDP lower in 1997 than in 1980.
Luku on hieman suurempi kuin laman loppuessa vuonna 1994, jolloin aktiivisten toimien osuus kokonaismenoista oli 33 prosenttia.
All of this reduction occurred after 1990 and all of it was in spending on fixed investment, which de clined from 3% of GDP in 1980 to 2% in 1997.
Se on kuitenkin pienempi kuin vuonna 1990, jolloin osuus oli 37 prosenttia.
So far there is only limited sign of any shift in expenditure in this di rection in Member States.
EU-maiden hallitusten on muutettava lainsäädäntöä ja verotusta siten, että hinnoissa näkyvät täysi määräisinä saastumisesta, ympäristöhaitoista ja uusiutumattomien luonnonvarojen kerskakäytöstä syntyvät kustannukset.
Overall, public spending on labour market measures accounted for just over 3% of GDP in the Union in 1997.
Sekä tuottajille että kuluttajille on viestitettävä selkeästi, että näiden olisi muutettava käyttäytymistään ympäristönäkökohtien vaatimalla tavalla.
Of this, some 65% went on paying unemployment compensation and 35% (just over 1% of GDP) on active measures to increase employability or to assist in finding a job.
Tällaisen strategian onnistumiseksi on siirryttävä vanhasta, saastuttavasta teknologiasta ja korjaavista toimenpiteistä uuteen ja puhtaaseen teknologiaan.
This is slightly higher than in 1994 at the end of the recession, when active measures accounted for 33% of the total, but less than in 1990, when they accounted for 37%.
Muutos onnistuu parhaiten, kun se tehdään jo investoinneista päätettäessä, jolloin uudet ympäristövaatimukset voidaan täyttää alusta lähtien.
Environment and employment
Ympäristöjä työllisyys
The State's contribution to investment is not limited to infrastructure projects.
Vuonna 1995 EUssa käytettiin sosiaaliturvaan — terveydenhoito mukaan luettuna — 28 prosenttia unionin BKT:stä.
Investment in education, which is the basis of a skilled and flexible work force, is one of the most important ways in which governments can contribute to the longterm competitiveness of European economies and, hence, to their future potential for growth and job creation.
Tästä 70 prosenttia oli tulonsiirtoja, ja kokonaismäärästä noin 60 prosenttia (eli noin 17% unionin BKT:stä) lienee osoitettu eläkeläisille. Koska 65 vuotta täyttäneiden määrän ennustetaan kasvavan unionissa seuraavien 2025 vuoden aikana, politiikassa on keskityttävä eläkejärjestelmien lisäksi myös varhaiseen eläkkeelle siirtymiseen.
Education is also a prime direct source of new jobs. Employment in education expanded by almost 2% a year in the Union over the 10 years 1986 to
Sen suosio on eri tyisesti miesten keskuudessa kasvanut merkittävästi suurtyöttömyyden ja työpaikkapulan muodostuttua todelliseksi ongelmaksi 1970-luvulla.
Overall, expenditure on social protection, including health care, amounted to 28% of GDP in the Union in 1995, 70% of this being transfer payments, and around 60% of the total (equivalent to some 17% of Union GDP) probably going to those in retirement.
Edellä kuvatusta strategiasta saa daan suurin hyöty toimialoilla, joilla ympäristönäkökohdat ovat painavimmat ja joilla uudet investoinnit voivat yhdessä sopivan työmarkkinapolitiikan kanssa vaikuttaa tehokkaimmin.
Given the prospective growth in the number of people of 65 and over in the Union over the next 20-25 years, the focus of policy is not only on pension schemes but also on early retirement, which, especially among men, has risen markedly since high
Vuonna 1995 työttömyysetuuksien osuus sosiaaliturvaan EUssa käytetyistä varoista oli vain 8 prosenttia eli alle 2 prosenttia BKT:stä. Vastaa
A strengthening of measures to protect the environment is now a
Samalla on muokattava ympäristö- ja työllisyyspolitiikka sellaiseksi, että kumpikin ala hyödyttää toistaan, kuten komissio totesi marraskuussa 1997 antamassaan ympäristö- ja työllisyys-
Jobs for people — people for jobs: turning policy guidelines into action has already led to structural changes in labour markets and employment, although much remains to be done.
Työntekijälle työpaikka — työpaikalle sopiva työntekijä: poliittisista suuntaviivoista käytännön toimiin daan pitää osoituksena kansallisia toimintasuunnitelmia, jotka ne toimittivat Eurooppa-neuvoston Cardiffin-kokousta varten.
necessary condition for sustained economic development. At the same time, environmental and employment policies should be made mutually beneficial.
unionissakin ja on Bulgariassa, Latviassa ja Liettuassa noin 15, Romaniassa 6 ja Tsekissä 5 prosenttia. tia.
The benefits of such a strategy will be greatest in those sectors where environmental concerns are most pressing and where new investment, accompanied by appropriate labour market policies, can have the greatest impact.
kenteen kielteiset ympäristövaikutukset ovat jatkuneet liikenteen kasvun vuoksi, vaikka rien ja polttoaineiden ominaisuuksia on parannettu.
Manufacturing in dustry continues to be responsible for pollution through the use of energy and raw materials and the generation of hazardous waste.
Energia-alalla taas fossiilisten polttoaineiden kierrolla on huomattavia kielteisiä ympäristö vaikutuksia.
In the transport sector, the negative impact on the environment has continued as a result of traffic growth despite improvements in engines and fuels. In the energy sector, the fossil fuel cycle has a significant negative impact.
Auton vaikutukset ulottuvat kaikille edellä mainituille aloille: puolet auton koko käyttöikänään kuluttamasta energiasta kuluu sen valmistukseen ja puolet sen käyttöön.
Labour market conditions and structures, ranging from the mobility and physical movement of work forces, wages, social contributions, conditions of employment and distribution of income, differ sharply both within the CEECs and between these and EU Member States.
Kiinteämmät kauppasuhteet unioniin avannevat yhä suurempia mahdollisuuksia uusien työpaikkojen syntyyn ja tulojen kasvattamiseen, jolloin työttömyyden pitäisi vähentyä ja hakijamaiden asukasta kohti lasketun tulotason lähentyä nykyisten jäsenmaiden tasoa.
At the same time, the average rate of unemployment, at around 10%, is very similar to that in the Union, though as in the Union, it varies considerably be tween countries, from around 15% in Bulgaria, Latvia and Lithuania to around 6% in Romania and 5% in the Czech Republic.
Koska nykyisetkään varallisuuserot EU- ja KIE-maiden välillä eivät ole aiheuttaneet laajaa muuttoliikettä, ei ole syytä odottaa sellaista tulevaisuudessakaan. vaisuudessakaan.
The motor car impacts in all of these areas: half of the energy consumption of a motor car during its life time takes place during its manufacture, as much as during its use.
Komissio antaa vuoden 1998 lopulla ehdotuksensa vuoden 1999 työllisyyspolitiikan yleislinjoiksi.
EU economies are still characterised by underuse of labour resources and overuse of environmental resources, such that patterns of production and consumption are unsustainable.
Näissä oloissa komissio ei pidä perusteltuna muuttaa linjauksia radikaalisti, ja vuoden 1998 suuntaviivojen nelipilarisuus säilytetään jatkossakin.
The way goods and services are produced is based on investment and price relations of the past when environmental concerns were less important. portant.
Strategia on tarkoitettu toteutettavaksi usean vuoden aikana, ja siihen olisi tehtävä vain vähäisiä muutoksia, jotka perustuvat jäsenvaltioiden kokemuksiin ja komission analyysiin suuntaviivojen täytäntöönpanon vaikutuksista.
The need to deal with the environmental effects of the energy sector was recognised by the agreement at Kyoto to reduce C02emissions by 8% by 2010 compared with
Tarve puuttua energia-alan ympäristövaikutuksiin tunnustettiin Kioton sopimuksessa, jonka mukaan hiilidioksidipäästöjä vähennetään vuoteen 2010 mennessä 8 prosenttia vuoden 1990 tasosta.
Given that the significant differences in prosperity which already exist have not given rise to massive migration flows, there is even less reason to expect such flows to occur in the future.
Jotta tavoitteeseen päästään, on lisättävä huomattavasti energiaa säästävän ja uusiutuvia energiamuotoja hyödyntävän teknologian käyttöä, mikä puolestaan voi lisätä työllisyyttä.
Enlarging the Union
Unionin laaj entäminen
They also have a responsibility to adopt a longterm perspective to make sure that in vestment decisions about infrastructure are made with the sustainability of development in mind.
EU vie niihin jo nyt kolmanneksen enemmän kuin tuo. Kaupan kasvun voi odottaa jatkuvan lähivuosina. vuosina.