natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In several countries including Belgium, Denmark, Germany, France and the Netherlands, measures regarding job search, career guidance and the provision of training, or retraining, have been supplemented by the significant growth of subsidised jobs or direct job creation schemes.
Monissa maissa, esimerkiksi Belgiassa, Tanskassa, Saksassa, Ranskassa ja Alankomaissa, työnhakua, ammatinvalinnanopastusta ja koulutuksen tai uudelleenkoulutuksen tarjontaa koskevia toimenpiteitä ovat täydentäneet yhä yleisemmät tukirahoitteiset työpaikat tai suorat työpaikkojen perustamisjärjestelmät.
These have been directed, in particular, at the longterm unemployed and others with difficulties finding work.
Nämä on suunnattu erityisesti pitkäaikaistyöttömille ja muille, joilla on vaikeuksia työn löytämisessä. sessä.
Efforts to ensure that people are better off when working than when not have been extended from unemployment insurance benefit schemes to minimum income schemes in several Member States.
meen ollessaan työelämässä kuin sen ulkopuolella, on laajennettu työttömyysetuusjärjestelmistä minimitulojärjestelmiin useissa jäsenvaltioissa.
In France, for example, since 1998 the possibility, which already existed, for some means-tested benefits (allocation de solidarité spécifique, revenu minimum d'insertion) to top up wages has been increased.
Esimerkiksi Ranskassa on vuodesta 1998 parannettu mahdollisuutta, joka oli aikaisemminkin ole massa, myöntää joitakin tarveharkintaisia etuuksia (allocation de solidarité spécifique, revenu minimum d'insertion) palkan lisäksi.
The periods over which this is possible have been extended and the levels of income permitted raised.
Ajanjaksoa, jolta tämä on mahdollista, on pidennetty ja sallittua tulorajaa on korotettu. Mahdollisuus on myös laajennettu koskemaan yksin huoltajille ja leskille tarkoitettuja erityisetuuksia (allocation de parent isolé, allocation d'assurance veuvage).
Similar steps have also been taken in other countries, such as Belgium, Germany, Ireland, the Netherlands and Denmark, while in Italy, a pilot scheme for a new means-tested ben efit to guarantee for the first time a national minimum level of income incorporates an earnings disregard of 25% so as to maintain a financial incentive to work.
Samansuuntaisia askelia on otettu myös muissa maissa, kuten Belgiassa, Tanskassa, Saksassa, Irlannissa ja Alankomaissa, ja Italiassa testataan uutta tarveharkintaista etuutta, jolla ensimmäistä kertaa taataan kansallinen minimitulotaso ja jossa jätetään tuloista 25 prosenttia ottamatta huomioon, jotta säilytetään taloudellinen kannustin työntekoon.
In all Member States, governments have committed themselves to preventing exclusion and increasing the effort devoted to active measures, aimed at providing job search assistance, improving employability and, where necessary, direct access to jobs.
Kaikki jäsenvaltiot ovat sitoutuneet ehkäisemään syrjintää ja lisäämään pyrkimyksiä aktiiviseen toimintaan, joiden tavoitteena on tarjota työnhakuapua, parantaa työllistettävyyttä ja tarvittaessa tarjota suoraan työ paikkoja.
These measures have been directed primarily at the unemployed, especially the longterm unemployed and young people, but also other disadvantaged groups, such as women returning to work after interrupting their working careers because of caring responsibilities.
Toimenpiteet on suunnattu ensisijaisesti työttömille ja etenkin pitkäaikaistyöttömille ja nuorille mutta myös muille epäedullisessa asemassa oleville ryhmille, kuten naisille, jotka palaavat työelämään oltuaan sen ulkopuolella hoitovelvoitteidensa vuoksi.
They have also been aimed at other people out of work, particularly people with disabilities but capable of working, older people who have taken early retirement and lone parents with children. dren.
Toimenpiteet on suunnattu myös muille työelämän ulkopuolella oleville, erityisesti työkykyisille vammaisille, varhaiseläkkeellä oleville ikääntyneille ja yksinhuoltajille.
The activation of measures has extended to those on minimum income schemes, who, in a number of countries, are being encouraged to participate in programmes designed to improve their employability.
Aktiiviset toimenpiteet on laajennettu koskemaan minimitulon varassa eläviä. Monissa maissa heitä kannustetaan osallistumaan ohjelmiin, joiden tarkoituksena on parantaa heidän työllistettävyyttään.
This is the case in Belgium, for example, where training is now provided for those on minimum income support and in Denmark, where from 1998, receipt of income support has been made dependent on people participating in schemes aimed at increasing their selfreliance.
Näin on esimerkiksi Belgiassa, jossa tar jotaan ammattikoulutusta niille, jotka elävät minimitulotuella, ja Tanskassa on tulotuen myöntäminen vuodesta 1998 edellyttänyt tuensaajien osallistumista ohjelmiin, joiden tarkoituksena on parantaa heidän omavaraisuuttaan.
In the case of young people and the longterm unemployed, following the adoption of the employment guidelines for 1998 and 1999, all Member States have introduced measures to ensure that everyone out of work for more than a certain time (6 months in the case of those under 25 and 12 months for those of 25 or over, though three months and six months in Sweden, Portugal and
Kaikki jäsenvaltiot ovat ottaneet vuosien 1998 ja 1999 työllisyyden suuntaviivojen mukaisesti käyttöön nuoria ja pitkäaikaistyöttömiä koskevia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kaikkiin, jotka ovat olleet työelämän ulkopuolella tietyn aikaa (alle 25-vuotiaiden osalta kuusi kuukautta ja yli 25-vuotiaiden osalta 12 kuukautta, vaikka Luxemburgissa, Portugalissa ja Ruotsissa aikarajat ovat kolme ja kuusi kuukautta), kohdistetaan jonkinlaisia aktiivisia toimia tai heille tarjotaan tuella rahoitettu työpaikka. Toimenpiteitä pyritään räätälöimään tarkemmin ja järjestelmällisemmin yksilöllisiin
In practice, despite the emphasis on active measures over the 1990s, there has been relatively little shift in actual spending from passive to active measures.
Aktiivisille toimenpiteille 1990luvulla annetusta painotuksesta huolimatta niihin käytettyjen varojen määrä on käytännössä kasvanut suhteessa vain verrattain vähän.
According to OECD data on labour market expenditure, the relative increase in spending on active measures in the Union since 1994 and the end of the economic recession has been small and these accounted for the same share of total expenditure in 1998 Gust under 37%) as in 1990.
Työmarkkinakustannuksia koske vien OECD:n tietojen mukaan suhteellinen kulutus aktiivisiin toimenpiteisiin unionissa vuodesta 1994 lähtien ja talouslaman lopussa on ollut pientä, ja se edusti vuonna 1998 samaa osuutta kokonaiskustannuksista (vähän alle 37 %) kuin vuonna 1990.
Moreover, the amount spent on active programmes per person unemployed was the same in 1998 in relation to GDP as in 1994 and less than in 1990.
netaan köyhimpien kotitalouksien maksuja.
This indicates that there is still scope to extend opportunities of benefiting from active measures, especially towards the most disadvantaged groups.
Espanjassa puolestaan kaikille ulkomaalaisille, laillisesti ja laittomasti maassa oleskeleville, tar jotaan terveydenhuolto samanveroisesti Espanjan kansalaisten kanssa.
ance is to be provided free to low income households, or to some 6 million individuals.
Tarkoituksena on kannustaa kuluttajia säästämään palveluiden käytössä ja saada lisärahoitusta.
In Luxembourg and Belgium, measures have also been taken to ease access to health care and to lower charges for poorer households, while in Spain, all for eigners, legal and illegal, are to be granted access to health care on equal footing to nationals.
Tähän liittyy myös hyväksyttyjä lääkkeitä koskevien luetteloiden laatiminen ja geneeristen lääkkeiden käyttöönotto reseptilääkkeistä koituvien kustannusten rajoittamiseksi. tamiseksi.
4.4 Key objective: to ensure high quality and sustainable health care based systems.
S näkyy myös terveydenhuollon kasvavana tarpeena: vuonna 1996 sen osuus oli vähän yli 21,5 prosenttia sosiaalisen suojelun kustannuksista eli kuusi prosenttia BKT:sta.
At the same time, in many countries with national health services (Spain, Italy, Sweden, the UK and Ireland), more responsibility for managing services and determining the allocation of budgets has been devolved to the regional or local level, where needs can be more closely assessed.
Painetta vahvistaa vielä reaalitulojen kasvu sekä tietojen, taitojen ja hoitomuotojen lisääntyminen, jotka lisäävät kysyntää ja näin ollen myös kustannuksia huomattavasti.
In addition, there has been a widespread tendency to extend co-payment for drugs and treatment, increasing the cost borne directly by consumers to encourage them to economise on their use of the service as well as to provide additional finance.
Yhteisenä reaktiona eri maissa on ollut menojen kasvun ja sen valtion budjetille aiheuttamien vaikutusten rajoittaminen.
This has gone along with the establishment of approved lists of drugs and the introduction of generic medications to limit the cost of prescriptions.
Samalla on kuitenkin pyritty säilyttämään palveluiden laatuja saatavuus.
he pressure on systems of social protection across the Union has
Tämä on luonnollisesti johtanut tavoittelemaan tuottavuuden lisäämistä tai kustannustehokkuuden parantamista.
In the Netherlands, a 20% charge on all treatment and drugs, except visits to hospitals and GPs, levied in order to encourage people to use services more prudently, was withdrawn at the beginning of 1999 because it seems to have had little effect on dampening demand while involving heavy administrative costs.
Alankomaissa perittiin kaikista hoidoista ja lääkkeistä sairaala- ja lääkärikäyntejä lukuun ottamatta 20 prosentin maksu, jonka tarkoituksena oli kannustaa ihmisiä palveluiden harkitsevampaan käyttöön.
In Germany, where expenditure on health care is among the highest in the Union, a number of measures introduced to increase the cost of treatment falling on patients were withdrawn or suspended at the beginning of 1999, but ceilings on doctors' fees were maintained.
Maksusta kuitenkin luovuttiin vuoden 1999 alussa, koska se ei ollut juurikaan vähentänyt kysyntää ja siihen liittyi suuria hallinnollisia kustannuksia.
Proposals under discussion, designed to contain cost increases and keep down contribution rates, include limiting patients' freedom of choice over provision, restricting the drugs that can be prescribed and imposing ceilings on expenditure of general practitioners, leading to claims that doctors might refuse to treat elderly or chronically ill patients because of the cost.
Saksassa terveydenhuollon kustannukset ovat unionin korkeimpia, ja siellä joukko käyttöön otettuja toi menpiteitä, joilla lisättiin potilaiden maksettavaksi tulevaa osuutta, pois tettiin tai keskeytettiin vuoden 1999 alussa; lääkäreiden palkkioista korvattavat enimmäismäärät säilytettiin.
also manifested itself in a growing need for health care which in 1996 accounted for just over 2114% of social protection expenditure or 6% of GDP. This pressure is reinforced by the effect of rising real income and advances in know-how and in the range of treatment in pushing up demand, so putting substantial upward pressure on expenditure.
Keskustelun alla olevissa ehdotuksissa, joiden tarkoituksena on hillitä kustannusten nousua ja pitää maksuosuudet pieninä, ehdotetaan esimerkiksi potilaiden valinnanvapauden rajoittamista hoitomuodon suhteen, reseptilääkkeiden rajoittamista ja yleislääkäreiden maksuille asetettavia kattoja.
The common response of governments has been to seek to limit the growth of spending and its effect on public budgets, whilst seeking to maintain the quality of service and access to care.
Tämän vuoksi on väitetty, että lääkärit saattavat kieltäytyä hoitamasta vanhuksia tai kroonisesti sairaita potilaita kustannusten vuoksi.
To this end, governments across the Union have tightened control over overall spending, either directly where there are national health systems or indirectly by limiting contribution rates in the case of insurance-
Tämän saavuttamiseksi hallitukset kaikkialla unionin jäsenvaltioissa ovat kiristäneet yleisen varainkäytön valvontaa joko suoraan, kun kyseessä ovat kansalliset terveydenhuoltojärjestelmät, tai välillisesti rajoittamalla maksuja, kun kyseessä ovat vakuutusperusteiset järjestelmät.
The share of private expenditure in total expenditure on health care in the Union has increased slightly over the 1990s, according to OECD data, from 22% in 1990 to almost 24% in 1997, so adding just over
Monissa maissa, joissa on julkinen terveydenhuoltojärjestelmä (Espanjassa, Irlannissa, Italiassa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa), on siirretty enemmän palveluiden hallintovastuuta ja
In some Member States, however, there has been a reaction to continuous increases in charges left to patients.
Joissakin jäsenvaltioissa on kuitenkin reagoitu potilaiden maksettavaksi jätettävien kustannusten jatkuviin korotuksiin.
In Sweden, in particular, where these were raised markedly during the 1990s, there has been growing concern that low income households, especially those with children, might forgo treatment to the detriment of their health.
Erityisesti Ruotsi, jossa kustannukset nousivat merkittävästi 1990-luvulla, on ollut lisääntyvässä määrin huolissaan siitä, että varsinkin pienituloiset lapsiperheet jättävät hoidon kesken ja vaarantavat näin terveytensä.
Charges for children were, there fore, abolished in 1998, leading to counter-concerns about possible excessive demands on the service and cutbacks in other public services to compensate for the reduced funding.
Tämän vuoksi lapsilta poistettiin maksut vuonna 1998, mikä johti taas huolestumiseen palveluiden liiallisesta kysynnästä ja muiden julkisten palveluiden leikkauksista, joilla korvattiin rahoituksen vähenemistä.
The response has been to transfer more earmarked revenue to the local authorities responsible for the provision of services and to pro pose shifting resources from defence to health care.
Ranska on ollut huolissaan terveydenhuollon saannista, ja tämän vuoksi terveydenhuollon perusvakuutusta laajennetaan koskemaan kaikkia ja täydentävä terveysvakuutus annetaan ilmaiseksi pienituloisille kotitalouk sille eli noin kuudelle miljoonalle hengelle.
In France, because of concerns about access to health care, basic health care insur ance is to be extended to everyone and complementary health insur
Myös Belgiassa ja Luxemburgissa on toteutettu toi menpiteitä, joilla helpotetaan terveydenhuollon saatavuutta ja alen
Recent changes in policy vate provision between 1990 and 1997 - directly as well as indirectly, since the increased use of co-financing was one of the ways of achieving a reduction in public spending.
Viimeaikaiset muutokset politiikassa valtioissa: Portugalissa se on 40 pro- senttia kokonaismenoista, Italiassa 30 prosenttia, Belgiassa, Tanskassa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kunin- gaskunnassa noin 15 prosenttia ja
30% to the outlays included as part of social protection.
Luxemburgissa vain kahdeksan pro- senttiä.
The importance of private spending on health care varies markedly between Member States, from 40% of total spending in Portugal and 30% in Italy to around 15% in Sweden, the UK, Belgium and Denmark and only 8% in Luxembourg. In countries such as Italy, Finland and Sweden, constraints on public health expenditure seem to have led to a growth of pri
Italian, Suomen ja Ruotsin kaltaisissa maissa julkisen tervey- denhuollon kustannusten rajoittami- nen on nähtävästi johtanut yksityi- sen tarjonnan lisääntymiseen vuosina 1990-1997 sekä suoraan että epäsuorasti, sillä yhteisrahoituksen lisääminen on yksi keinoista, joilla voidaan vähentää julkisia menoja.
5 Data issues herever possible the analysis in the report is based on
5 Tietoihin liittyviä seikkoja ähän raporttiin sisältyvät Tanalyysit perustuvat - aina kun mahdollista - kvantitatiivisiin tietoi sista kaikkialla unionissa.
W however, is that it is a small sample, comprising some 60 000 households across the Union as a whole and less than 200000 people, which may bring risks of representativeness where small groups of people are concerned.
joaa tietoa tuloista ja eri tulonlähteistä samoin kuin kyselyn kohteena olleiden henkilökohtaisesta tilanteesta, työllisyystilanteesta ja kotitalouksista, joissa he asuvat.
This restricts the analysis which can be undertaken, especially in areas of social protection which apply to only a small minority of the population.
Kyselytutkimuksen suurin ongelma on kuitenkin se, että tutkimus edustaa pientä otosta, noin 60 000:ta kotitaloutta koko unionissa, mikä tarkoittaa alle 200 000:ta henkilöä.
quantitative information about the scale of spending on social protection and on particular types of bene fit, about the sources of finance and recent changes.
hin sosiaaliseen suojeluun ja tietyntyyppisiin etuuksiin käytetty jen menojen tasosta, rahoituslähteistä ja viimeaikaisista muutoksista.
This is important in order to present an objective view of developments and the factors under lying these and so help to improve understanding of the changes occurring across the Union and of their implications, not only for economic policy and government budgets, but also for social issues, such as the relief of poverty and social deprivation. tion.
Tämä on tärkeää, jotta voidaan esittää objektiivinen kuva kehityksestä ja siihen vaikuttavista tekijöistä. Näin voidaan helpottaa joka puolella unionia tapahtuvien muutosten ja niiden vaikutusten ymmärtämistä -eikä pelkästään talouspolitiikan ja valtion budjetin kannalta vaan myös sosiaalisten seikkojen kuten köyhyyden ja puutteen lievittämisen kannalta.
In particular, apart from problems of comparability in certain areas, the Esspros data do not as yet include details of the social transfers delivered through tax concessions rather than benefits or of the taxes and charges levied on benefit payments which reduce both the net income paid to recipients and the cost to governments of funding the trans fers entailed.
ESSPROS-tietokannan tietoihin liittyy vertailtavuusongelmia. Tämän lisäksi niissä on tietoja pikemminkin suorista etuuksista kuin verohelpotusten kautta tehdyistä sosiaalisista tulonsiirroista tai etuuksiin liittyvistä maksuista perittävistä veroista, jotka alentavat edunsaajalle maksettavaa nettoetuutta ja valtiolle tulonsiirrosta aiheutuvia kustannuksia.
Nor do they include details of the number of people receiving benefits and, equally importantly, of those who do not, which makes it difficult to say any thing about the effectiveness of systems in providing support to those in need or about the average amounts they receive.
Tietokannassa ei myöskään ole tarkkoja tietoja etuudensaajien luku määrästä taikka niistä henkilöistä, jotka eivät saa etuutta, mikä olisi yhtä tärkeä tieto.
The lack of data on beneficiaries is in the process of being rectified for the unemployment function at least, by the development of a labour market policy module of Esspros.
Tämän vuoksi on vaikea arvioida, tarjoaako järjestelmä tehokkaasti tukea sen tarpeessa oleville tai mikä on tuensaajan keskimäärin saama tuki.
Moreover, there are serious delays in data becoming available, which limits the usefulness of both sources as tools for monitoring changes.
Kvantitatiivinen analyysi, jota alalla on mahdollista toteuttaa, on kuitenkin vähäistä tiedonpuutteen vuoksi.
The data available being analysed relate, at a minimum, to the situation around three years previously, time enough for significant changes to have occurred. While both are rela tively new sources of data, which explains some of the delay, it is important that they become avail able on a more timely basis if they are to fulfil their full potential as tools for policy analysis.
Uusi sosiaalisen suojelun menoja ja tuloja käsittelevä ESSPROS-tieto-kanta, jonka Eurostat on laatinut viime vuosina yhtenäisempien ja tyydyttävämpien luokitteluperusteiden mukaan, sekä hiljattain laaditut Euroopan yhteisön kotitalouspaneelin (ECHP) kyselytutkimukset tar joavat arvokasta tietoa sosiaalisen suojelun järjestelmiin liittyvistä seikoista ja käynnissä olevista muutok
Nevertheless, the quantitative analysis which it is possible to undertake in this area is limited by the avail ability of data.
Lisäksi tiedot ovat käytettävissä huomattavan myöhään, mikä rajoittaa kummankin lähteen hyödyllisyyttä muutosten valvonnassa.
The new Esspros database of social protection expenditure and receipts, which Eurostat has compiled in recent years on a more coherent and satisfactory basis of classification and the recently established European Community Household Panel (ECHP) surveys provide an invaluable insight into the features of social protection systems across the Union and into the developments taking place.
Analysoitavat tiedot koskevat tilannetta vähintään kolme vuotta aikaisemmin, mikä on riittävä aika, jotta huomattavia muutoksia olisi voinut tapahtua.
Social protection in the candidate countries of central and eastern Europe
Sosiaalinen suojelu Keski-ja Itä-Euroopan ehdokasmaissa
6 Social protection in the candidate countries of central and eastern Europe here is widespread interest in the way that social protection
6 Sosiaalinen suojelu Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaissa uroopan unionin jäsenyyttä hakeneiden Keski- ja Itä-
T systems are developing in the candidate countries of central and eastern Europe (CEECs) that have applied to join the European Union, which is likely to increase as their accession draws closer (2).
Euroopan maiden (KIE-maiden) (2) sosiaaliturvajärjestelmien kehitty minen on herättänyt laajaa kiinnostusta, joka lisääntynee liittymisen lähentyessä.
The significance of the current enlargement -the largest yet in terms of people - is one of the factors affecting the future of social protection policy in the EU identified in the recent Commission Communication A concerted strategy for modernising social protection.
Tuleva laajentuminen -tähänastisista ihmismäärältään laajin - on yksi tekijä, joka vaikuttaa sosiaalipolitiikan tulevaisuuteen EU:ssa. Asiaa on käsitelty komission hiljattain antamassa tiedonannossa Yhteinen strategia sosiaalisen suojelun uudistamiseksi.
ensuring that their systems are geared to tackle emerging problems and to take advantage of new opportunities.
sia että niitä yhteisiä periaatteita tai arvoja, joihin jäsenvaltiot ovat sitoutuneet sen varmistamiseksi, että niiden järjestelmät pystyvät hoitamaan esiin tulevat ongelmat ja hyödyntämään uusia mahdollisuuksia.
Underlying this is the notion that well-designed and responsive systems of social protection have a fundamental role to play in support ing economic policy and improving economic performance.
Tämä perustuu siihen käsitykseen, että hyvin suunnitelluilla ja toimivilla sosiaalisen suojelun järjestelmillä on olennaisen tärkeä tehtävä talouspolitiikan tukemisessa ja taloudellisen suorituskyvyn parantamisessa.
Further shared ideas and ideals may well emerge during the course of Member State deliberations on the agenda proposed in the Communication, though it is important in all this not to forget that, while Member States may share a common vision of the purpose of social protection and the broad way it should evolve, they have total freedom to decide the specific changes they make and the new measures they introduce.
Uusia yhteisiä ajatuksia ja ihanteita voi hyvinkin tulla esiin, kun jäsenvaltiot pohtivat aihetta tiedonannossa ehdotetulla tavalla. Tässä on kuitenkin syytä muistaa se, että vaikka jäsenvaltioilla saattaakin olla yhteinen käsitys sosiaalisen suojelun tarkoituksesta ja yleisesti ottaen sen kehittymisestä, niillä on kuitenkin täysi vapaus päättää tehtävistä muutoksista ja käyttöön otettavista uusista toimenpiteistä.
only strengthen political stability and support for enlargement.
Strategia, jota komissio ehdottaa, ja haasteet, joihin strategialla halutaan vastata, eivät koske pelkästään viittätoista nykyistä jäsenvaltiota.
The benefits they bring to individual lives will also translate into benefits for the economies of the countries concerned.
EU:hun liittyvien uusien maiden on hyväksyttävä koko yhteisön lainsäädäntö tai sopimukset, sitoumukset ja toimintalinjat, jotka ovat yhteisiä jäsenvaltioille ja joita ne ovat kehittäneet yhdessä.