natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The average travel time per person is estimated to be around 1.1 hours a day and has remained relatively stable over the last 40 years. Personal mobility has nevertheless increased over the last couple of decades due to a shift to faster transport modes and means.
Liikennepalvelujen (pois lukien omaan lukuun harjoitettava liikenne sekä liikenneinfrastruktuurin ja -välineiden rakentaminen ja ylläpitäminen) osuus kokonaistyöllisyydestä EU:ssa on 4,3 %.
Five airports in the EU 6 have more than 400 000 aircraft movements (take-offand landing for passenger and freight) per year.
Tieliikenneonnettomuuksissa kuoli 42 448 vuonna 2007 (mukaan on laskettu 30 päivän kuluessa onnettomuudesta kuolleet henkilöt).
That is equivalent to more than one movement per minute for 18 hours a day. Some 37 EU airports have more than 100 000 aircraft movements per year.
Vuoteen 2000 verrattuna tieliikennekuolemat vähenivät lähes neljänneksen (24,8 %).
The social dimension of transport
Liikenneinfrastruktuuri
The provision of transport services accounts for 4.3 % of total employment in the EU, not including own account transport, construction or maintenance of transport infrastructure and transport means.
Euroopan laajuisesta liikenneverkosta (TEN-T) tulee kattava ja monipuolinen. Siihen kuuluu tulevaisuudessa
In 2005 around 8.8 million people were employed in the transport sector.
Liikennesektori työllisti noin 8,8 miljoonaa ihmistä vuonna 2005.
Around 10 % of them worked in the railway sector, 2 % in maritime transport, 0.4 % in inland waterway transport, 5 % in air transport and 30 % in support and auxiliary transport activities (such as cargo handling, travel and transport agencies and tour operators).
Rautateiden osuus oli noin 10 %, meriliikenteen 2 %, sisävesiliikenteen 0,4 %, lentoliikenteen 5 %. Lisäksi 30 % työvoimasta työskenteli liikenteen tuki- ja liitännäispalveluissa (esim. rahdin käsittely, matkatoimistot, kuljetusyritykset ja matkanjärjestäjät).
Road transport accounts for around 50 % of all employment in the transport sector, with two thirds in the freight sector and one third in passenger transport.
Tieliikenne työllistää noin 50 % kaikista liikennesektorin työntekijöistä. Heistä kaksi kolmasosaa työskentelee rahtikuljetuksissa ja kolmasosa matkustajaliikenteessä.
Paris — Charles de Gaulle, Frankfurt (Main), London — Heathrow, Amsterdam — Schiphol and Madrid —Barajas.
EU:n kotitaloudet käyttävät noin 13,7 % tuloistaan (949 miljardia euroa) liikenteeseen liittyviin tavaroihin ja palveluihin.
In 2007, 42 448 persons were killed in road accidents (fatalities within 30 days).
Yli 90 % matkailuyrityksistä on pienyrityksiä, jotka työllistävät 1–9 henkilöä.
In comparison with 2000, the number of road fatalities decreased by almost a quarter (24.8 %).
Pk-yrityksistä koostuva matkailuala tuottaa 4 % prosenttia EU:n BKT:sta.
Dominated by SMEs, the sector accounts for 4 % of the EU’s GDP, with 2 million firms employing 4 % of the total workforce (nearly 8 million employees).
Noin 2 miljoonaa yritystä työllistää 4 prosenttia EU:n kokonaistyövoimasta (lähes 8 miljoonaa työntekijää).
Including the various ways in which tourism is involved in other sectors of the economy, its contribution to GDP rises to 11 % and the percentage of jobs exceeds 12 % (24 million jobs) 7.
Kun otetaan huomioon matkailun vaikutus muilla talouden aloilla, sen BKT-osuus nousee 11 %:iin ja osuus työpaikoista yli 12 %:iin (24 miljoonaa työpaikkaa)7.
Because of its economic weight, the tourism sector is an integral part of the European economy and thus measures are needed to help organise and develop it.
Matkailu on painoarvonsa vuoksi keskeinen osa Euroopan taloutta, minkä vuoksi sen rakennetta ja toimintaa on kehitettävä.
From a European perspective, tourism policy is also a means of supporting general political goals in the fields of employment and growth.
EU:n näkökulmasta matkailupolitiikalla voidaan myös tukea työllisyyttä ja talouskasvua koskevia yleisiä poliittisia tavoitteita.
Tourism is also a part of the larger environmental policy and this dimension has gained in significance over time.
Matkailu on lisäksi osa laajempaa ympäristöpolitiikkaa, jonka merkitys on kasvanut koko ajan.
The TEN-T network will be vast and varied. It will comprise 95 700 km of roads, 106 000 km of railways (32 000 km of which will be for high-speed trains) and 13 000 km of inland waterways.
95 700 kilometriä maanteitä, 106 000 kilometriä rautateitä (joista 32 000 kilometriä soveltuu suurnopeusjunille) ja 13 000 kilometriä sisävesiväyliä.
The network nodes are the 411 international airports and 404 major maritime ports.
Verkon solmukohtina toimivat 411 kansainvälistä lentokenttää ja 404 suurta merisatamaa.
Based on information from the Member States, the cost of completing and modernising the whole network will be EUR 900 billion for the period 1996–2020; EUR 500 billion of which has yet to be invested between 2007 and 2020 (out of which EUR 270 billion for the priority axis and projects).
Jäsenvaltioilta saatujen tietojen perusteella koko verkon valmiiksi rakentamisen ja ajanmukaistamisen kustannukset ovat 900 miljardia euroa 1996–2020. Kokonaissummasta 500 miljardia euroa investoidaan vuosina 2007–2020 (tästä määrästä käytetään 270 miljardia ensisijaisella akselilla ja ensisijaisiin hankkeisiin).
In 2005, 215 000 km of railway lines were in use in the EU-27, of which almost 50 % were electrified. ed.
EU:n 27 jäsenvaltiossa oli 215 000 kilometriä rautateitä vuonna 2005. Lähes puolet rautatieverkosta oli sähköistetty.
European tourism policy could also significantly help to tackle the current economic crisis.
Eurooppalaisella matkailupolitiikalla voidaan myös merkittävästi lieventää nykyisen talouskriisin vaikutuksia.
In February 2009 more than 27 000 EU residents aged 15 and over took part in a questionnaire carried out by the Commission.
Helmikuussa 2009 reilut 27 000 yli 15-vuotiasta EU:ssa asuvaa henkilöä vastasi Euroopan komission järjestämään kyselytutkimukseen.
The results of that survey showed that at least 50 % of citizens go on holiday each year and that 48 % intend to spend their holidays in their own country (compared with 43 % in 2008).
Kyselyn tulosten mukaan vähintään puolet kansalaista tekee lomamatkan joka vuosi, ja 48 % aikoo viettää lomansa kotimaassa (43 % vuonna 2008).
Four out of every 10 citizens plan-
Matkajärjestelynsä
However, only 19 % were almost certainly not going to take a holiday in 2009, which is substantially less than in 2008 (32 %).
17 itse hoitavien ihmisten osuus on kasvanut selvästi 56 %:iin.
Among those going on holiday, 28 % were still undecided about the duration and destination.
Useimmat heistä käyttivät internetiä matkaa järjestäessään.
Most (54 %) prefer traditional tourist destinations, with only 28 % choosing ‘emerging’ destinations.
Matkailijoiden enemmistö (54 %) suosii perinteisiä turistikohteita, ja vain 28 % suuntaa ”uudempiin” matkakohteisiin.
Value for money (33 %) is more important than low cost (16 %).
Matkailijat haluavat mieluummin vastinetta rahalle (33 %) kuin mahdollisimman halvan matkan (16 %).
Half of all Europeans go on holiday in July and August.
Puolet eurooppalaisista lomailee heinä- tai elokuussa.
Winter breaks are in decline for financial reasons, with 42 % choosing not to take a winter holiday.
Taloudellisista syistä talvilomien suosio on laskenut, ja 42 % ihmisistä ei aio tehdä matkaa talvilomakaudella.
Others (23 %) prefer to travel in the low season. (For more information see the WTO Barometer, January 2009.)
Osa (23 %) matkailijoista lomailee sesonkien ulkopuolella.(Lisätietoja julkaisusta ”WTO Barometer”, tammikuu 2009.)
At the end of 2007, Parliament called on the Commission to draw up a tourism policy based on partnership, making Europe a favourite tourist destination with better labelled and more environmentally friendly tourism.
Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (Eurostat) tietojen (katsaus 13/2009) mukaan matkailijoiden yöpymiset EU:n alueella vähenivät 0,5 % vuonna 2008 edellisvuoteen verrattuna.
The own-initiative report on a new European tourism policy called, among other things, for faster and cheaper issuing of tourist visas, reliable, standardised and up-to-date statistics, the harmonisation of quality standards for tourist accommodation and improved protection of consumers and passenger rights.
EU:n ulkopuolelta tulevien matkailijoiden määrä (- 1,1%) väheni sel-vimmin.
As Regulation (EC) No 261/2004 dealt in that respect only with air transport, Parliament sought to have those rights extended to users of rail and maritime transport too.
Matkailijoiden yöpymisistä yli 70 % keskittyy viiteen maahan: Espanja (270 miljoonaa yöpymistä), Italia (247 miljoonaa yöpymistä), Saksa (219 miljoonaa yöpymistä), Ranska (204 miljoonaa yöpymistä) ja Yhdistynyt kuningaskunta (173 miljoonaa yöpymistä).
On that point the latest initiatives from Parliament, the Council and the Commission can f i fill all the remaining gaps (Regulation (EC) No 1371/2007,
Yöpyvien matkailijoiden määrä väheni eniten Kyproksessa (- 4,8 %), Kreikassa (- 4,6 %) ja Alankomaissa (- 4,1 %).
COM(2008) 816 and COM(2008) 817).
Kehitys oli sen sijaan selvästi positiivista Slovakiassa (+7,7 %), Puolassa (+4,7 %) ja Liettuassa (+4,6 %).
According to Eurostat, Statistics in focus 13/2009, the number of overnight stays in EU hotels fell by 0.5 % in 2008 compared with 2007.
Euroopasta tulisi suosittu, laadukkaampi ja ympäristöystävällisempi matkakohde.
Five countries account for over 70 % of tourist business in terms of overnight stays: Spain (270 million), Italy (247 million), Germany (219 million), France (204 million) and the UK (173 million).
Koska asetuksessa (EY) N:o 261/2004 käsitellään vain lentoliikennettä, parlamentti esitti kyseisten oikeuksien ulottamista koskemaan myös rautatie- ja meriliikennettä.
The biggest decline was recorded by Cyprus (– 4.8 %), Greece (– 4.6 %) and the Netherlands (– 4.1 %); while others made strong progress: Slovakia (+ 7.7 %), Poland (+ 4.7 %) and Lithuania (+ 4.6 %).
Viimeisimmissä asiaa koskevissa parlamentin, neuvoston ja komission aloitteissa käsitellään kaikkia jäljellä olleita puutteita (asetus 1371/2007 sekä asetusehdotukset KOM(2008)0816 ja KOM(2008)0817).
While there was a slight decline in overnight stays by tourists, the number of leisure trips taken by EU citizens rose by 7.1 % in 2008 (most notably in the first half of the year), although in general for shorter durations.
Myös matkustajalentoliikenne kasvoi hieman (+1,6 %) vuoden 2008 aikana, vaikka matkustajamäärät laskivat hieman vuoden neljän viimeisen kuukauden aikana.
The same trend (+ 1.6 %) was recorded in the passenger air transport sector, with a slight decline in the last four months of the year.
Vuoden 2007 lopussa parlamentti pyysi komissiota muotoilemaan kumppanuuteen perustuvan matkailupolitiikan, jotta
THE WAY AHEAD
TULEVAISUUDEN HAASTEET
BETWEEN ECONOMIC CRISIS AND CLIMATE CHANGE lthough many key dossiers were already adopted before the 2009 elections, a lot of challenges remain for the TRAN Committee in this new parliamentary term from 2009 to 2014.
TALOUSKRIISIN JA ILMASTONMUUTOKSEN PURISTUKSESSA aikka ennen vuoden 2009 vaaleja hyväksyttiin useita tärkeitä asiakirjoja, liikenne- ja matkailuvaliokunnalla on vaalikaudella 2009–2014 edessään useita haasteita.
Two developments will play a crucial role and are very likely to dominate forthcoming debates in the TRAN Committee.
Kaksi keskeistä asiakokonaisuutta hallitsee todennäköisesti liikenne- ja matkailuvaliokunnassa käytäviä keskusteluja.
Firstly, the economic downturn: the current global financial and economic crisis is creating a high degree of unpredictability about the future of the world economy.
Toinen niistä on talouden taantuma: nykyinen globaali rahoitus- ja talouskriisi vaikeuttaa maailmantalouden ennustamista.
The European transport sector has already been seriously affected by this crisis and will suffer further if it persists.
Euroopan liikennesektori on kärsinyt jo pahasti, ja tilanne pahenee kriisin pitkittyessä.
Less trade equals less transport.
Kaupan supistuminen vähentää vastaavasti kuljetuksia.
This simple formula has been confirmed by recent figures and news from various transport sectors and companies.
Viimeisimmät tilastotiedot sekä liikennesektorin aloja ja yrityksiä koskevat uutiset vahvistavat tämän syy-seuraussuhteen.
Europe’s freight transport sector, from shipping companies and airlines to freight forwarders and the railways, is already particularly badly affected.
Erityisen paljon ovat kärsineet eurooppalaiset rahtikuljetukset ja niitä hoitavat laiva- ja lentoyhtiöt, huolitsijat ja rautatieyhtiöt.
But also in passenger transport the air travel sector, in particular, is suffering.
Matkustajaliikenteessä taantuma vaikuttaa erityisesti lentomatkailuun.
Future income losses might contribute to a further reduction in mobility demand, in particular for tourism and leisure purposes.
Tulevat tulonmenetykset voivat vähentää liikennepalvelujen kysyntää entisestään, erityisesti loma- ja vapaa-ajanmatkailussa.
The controversial debate in the March 2009 TRAN Committee on slot allocation in the light of the economic crisis provided a foretaste of the difficulties in dealing with potential adaption measures in all transport sectors.
Valiokunnassa maaliskuussa 2009 käyty ristiriitainen keskustelu lähtö- ja saapumisaikojen jakamisesta talouskriisin aikana antoi esimakua siitä, kuinka vaikeita mahdollisista mukautustoimista voi tulla koko liikennesektorilla.
The impact of the crisis is difficult to estimate as there is no broad picture as yet.
Talouskriisin vaikutuksia on vaikea arvioida, koska kokonaiskuva ei ole vielä selvillä.
Hence the importance of examining in detail the impact in the various transport sectors as well as the extent to which Community policies are adapted to future challenges.
Tämän vuoksi on tutkittava yksityiskohtaisesti vaikutuksia liikenteen eri aloilla sekä sitä, kuinka yhteisön poliittisia toimintalinjoja mukautetaan tulevaisuuden haasteiden vuoksi.
The second paramount challenge is the weak environmental performance of the European transport system.
Toinen keskeinen haaste on ympäristönsuojelun heikko taso Euroopan liikennejärjestelmässä.
Although the current economic crisis might temporarily reduce demand for transport, the European Environment Agency (EEA) points out in its latest report 8 that ‘trends in transport are pointing in the wrong direction’.
Käynnissä oleva talouskriisi voi tilapäisesti vähentää liikennepalvelujen kysyntää, mutta Euroopan ympäristökeskus huomauttaa viimeisimmässä raportissaan8
Besides these two paramount challenges, the agenda of the new TRAN Committee will depend to a large extent on:
Näiden kahden keskeisen haasteen lisäksi liikenne- ja matkailuvaliokunnan työjärjestys riippuu suuresti kauaskantoisia toimia.
• the work programme of the new Commission, presented in this report, some of which are mentioned above, are alarming and underline the need for immediate and farreaching measures, particularly as far as tackling transport’s greenhouse gas (GHG) emissions is concerned, but also as regards tackling air pollution, noise and habitat loss.
Erityisesti on vähennettävä liikenteen kasvuhuonekaasupäästöjä, mutta myös ilmansaasteita ja melua, sekä estettävä elinympäristön häviäminen.
• the key dossiers which are already in progress.
• käsittelyssä jo olevista keskeisistä asiakirjoista.
Some of the possible key dossiers to come are outlined below.
Jäljempänä esitellään joitakin tulevaisuudessa käsiteltäviä keskeisiä asioita.
KEY DOSSIERS IN PROGRESS
KÄSITTELYSSÄ OLEVAT KESKEISET ASIAT
The way EU policy, including transport policy, reacts to the economic crisis will also contribute to the success or failure of the fight against climate change.
EU:n toimintapolitiikan, liikennepolitiikka mukaan lukien, reagointi talouskriisiin vaikuttaa myös ilmastonmuutoksen torjunnan onnistumiseen.
Although the economic crisis will have further severe impacts on Europe’s economy and society, it is broadly considered to be of a temporary nature.
Yleisen näkemyksen mukaan talouskriisistä tulee tilapäinen, vaikka sillä on jatkossakin vakavia vaikutuksia Euroopan talouteen ja yhteiskuntaan.
But, scientifically, there is no longer any doubt that climate change — if not tackled now, resolutely and simultaneously in all sectors — will have irreversible and catastrophic consequences.
Tieteellisten todisteiden mukaan ilmastonmuutoksella on tulevaisuudessa peruuttamattomia katastrofaalisia seurauksia, jos kaikilla aloilla ei toteuteta välittömästi päättäväisiä toimia.
In its resolution of 4 February 2009 ‘2050: The future begins today — recommendations for the EU’s future integrated policy on climate change’ 9, the European Parliament consequently stressed ‘the need to face up to climate change and its effects by means of political and educational measures based on a long-term perspective and by implementing decisions in a coherent way, not subordinating them to short-term political goals’.
Euroopan parlamentti korostaa 4. helmikuuta 2009 antamassaan päätöslauselmassa ”2050: Tulevaisuus alkaa tänään – EU:n tulevaa yhdennettyä ilmastonsuojelupolitiikkaa koskevia suosituksia”9, että ”ilmastonmuutos ja sen vaikutukset on kohdattava toteuttamalla pitkän aikavälin poliittisia toimia ja koulutustoimia sekä panemalla päätöksiä täytäntöön johdonmukaisesti alistamatta niitä lyhytaikaisille poliittisille tavoitteille”.
In principle, the European Parliament supported the Commission’s approach. In future, charges on HGVs over 3.5 t should be based not only on infrastructure costs but also in part on the air and noise pollution they produce.
Talouskriisi voidaan nähdä myös mahdollisuutena ja lähtökohtana kauaskantoisille toimintalinjojen muutoksille, joilla suuntaudutaan kestävämpään talouteen, joka tarjoaa tulevina vuosina eurooppalaisille yrityksille uusia liiketoimintamahdollisuuksia.
Parliament’s position is that it should also be possible to charge lorries for congestion in peak periods on congested roads, although specific calculation methods and caps for congestion were excluded from the text.
Samalla liikennepolitiikkaan voidaan myös tehdä kauan odotettuja muutoksia, jotta voidaan siirtyä integroituun, ympäristöllisesti kestävään eurooppalaiseen liikennejärjestelmään, kuten Euroopan ympäristökeskus on kehottanut.
If the TRAN Committee decides to continue with the second reading of this bill, Parliament’s second reading will be in the new term.
Ehdotuksessa käsitellään erityisesti raskaiden tavaroiden kuljetusten ulkoisten kustannusten sisällyttämistä hintoihin. Euroopan parlamentti kannattaa periaatteessa komission lähestymistapaa.
The economic crisis can also be seen as a starting point and an opportunity for farreaching policy changes towards a more sustainable economy, offering new business opportunities for European companies in the years ahead.
Tulevaisuudessa yli 3,5 tonnia painavilta raskailta tavarankuljetusajoneuvoilta perittävien maksujen ei pitäisi perustua ainoastaan infrastruktuurikustannuksiin, vaan osittain myös niiden tuottamiin ilmansaasteisiin ja meluun.
It is also an opportunity to bring in long-overdue changes towards an integrated and sustainable European transport system, as called for by the EEA.
Asiakirjan tekstiin ei kuitenkaan sisällytetty varsinaisia laskentamenetelmiä eikä sallittuja ruuhkaliikenteen enimmäismääriä.
In this final report by the temporary Committee on Climate Change, proposing appropriate measures at all levels, the European Parliament also made many recommendations for future measures in the transport sector (points 77 to 106).
Tässä ilmastonmuutosta käsittelevän väliaikaisen valiokunnan loppuraportissa, jossa ehdotetaan asianmukaisia toimenpiteitä kaikilla tasoilla, parlamentti antaa myös useita suosituksia liikennesektorin tuleviksi toimiksi (77–106 kohta).
The internalisation of external costs in the transport sector is widely seen as one of the most challenging issues that European transport policy will have to deal with in the coming years.
Liikennesektorin ulkoisten kustannusten sisällyttämistä hintoihin pidetään yleisesti yhtenä suurimmista haasteista, johon on vastattava eurooppalaisessa liikennepolitiikassa tulevina vuosina.
and, second, to submit a comprehensive plan for calculating and charging external costs and assessing their impact on the basis of a comprehensible model.
Komission olisi ensinnäkin tehtävä yksityiskohtaisia ehdotuksia kaikista liikennemuodoista, minkä lisäksi olisi esitettävä kattava suunnitelma ulkoisten kustannusten laskemisesta ja perimisestä ja niiden vaikutusten arvioinnista asianmukaista mallia käyttäen.
The EEA report referred to above shows that coherent policy measures for each transport sector are needed now more than ever.
Edellä mainitussa Euroopan ympäristökeskuksen raportissa osoitetaan, että nyt tarvitaan viipymättä johdonmukaisia toimia kaikilla liikenteen aloilla.
Making Galileo, SESAR and ERMTS fully operational
Galileo, SESAR ja ERMTS vaativat vielä työtä
In March 2009, Parliament adopted a resolution criticising the Commission for the lack of an overall strategy on ‘the greening of transport’ and the absence of a usable model for assessing ‘external costs’, such as the environmental impact of transport.
Parlamentti antoi maaliskuussa 2009 päätöslauselman, jossa kritisoidaan komissiota ympäristöystävällisempää liikennettä koskevan kokonaisstrategian puuttumisesta.
The Commission’s ‘Greening transport’ package is intended to help the EU meet its climate and energy goals.
Lisäksi päätöslauselmassa kiinnitetään huomio siihen, että liikenteen ympäristövaikutusten kaltaisten ”ulkoisten kustannusten” arvioimiselle ei ole käyttökelpoista mallia.
Consisting of a number of communications, it aims to promote sustainable transport and ensure that the real costs of transport are reflected in their effective price.
Komission ympäristöystävällisempää liikennettä koskevalla asiakirjapaketilla edistetään ympäristöön ja energiaan liittyvien tavoitteiden saavuttamista EU:ssa.
In recent years the EU has launched a number of ambitious technological projects, such as the satellite navigation system Galileo, the European rail traffic management system (ERTMS) and the SESAR programme to improve air traffic control infrastructure.
Parlamentin päätöslauselmassa huomautetaan, että komissio ei ole laatinut eikä esittänyt kaikkien ulkoisten kustannusten arvioimiseen sovellettavaa yleispätevää, avointa ja ymmärrettävää mallia.
None of the three projects are operational yet.
Komissio ei ole myöskään tehnyt vaikutustenar-
Parliament’s resolution points out that the Commission has not devised and put forward a generally applicable, transparent and comprehensible model for assessing external costs as a whole.
EU:ssa on viime vuosina käynnistetty useita kunnianhimoisia teknologiahankkeita, kuten satelliittinavigointijärjestelmä Galileo, Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä (ERTMS) ja SESAR-ohjelma, jolla parannetaan lentoliikenteen hallintajärjestelmää.
It has not analysed the impact on every mode of transport and, in practical terms, has so far put forward legislation only for heavy-goods road vehicles.
Näillä tärkeillä eurooppalaisilla hankkeilla pyritään tekemään liikenteenhallinnasta turvallisempaa ja tehokkaampaa.
Parliament has therefore urged the Commission to take steps without delay; first, to produce specific proposals for all modes of transport
Yksikään kyseisistä hankkeista ei ole vielä toimintavalmis.
Full deployment of Galileo, which consists of 30 satellites and associated ground infrastructure, is scheduled for 2013. The other two projects will need more time to become fully operational.
Työtä tarvitaan paljon, ja asioita joudutaan luultavasti käsittelemään asianomaisissa valiokunnissa (liikenne ja teollisuus).
Urban transport transport plans in conurbations with over 100 000 inhabitants, the launch of a programme for upgrading statistics and databases on urban mobility at Eurostat and setting up an urban mobility observatory.
Galileo-järjestelmä, johon kuuluu 30 satelliittia ja tarvittava infrastruktuuri maan pinnalla, on tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 2013.
Parliament also stressed the need for stronger EU financial support.
Kahden muun hankkeen loppuun saattaminen sen sijaan kestää kauemmin.