natgillin/translations-raw huggingface dataset:
What safeguards are there for maintaining the activity of the Community fleet in Argentinian waters?
Minkälaisia takeita meillä on käytössämme yhteisön laivaston toiminnan säilymisestä Argentiinan vesillä?
As the honourable Member is aware, under the agreement substantial financial aid was paid to Community vessel owners who formed a joint enterprise in Argentina with a view to transferring vessels there permanently.
Haluaisin aivan ensiksi korostaa sitä, minkä arvoisa parlamentin jäsen tietää, että sopimuksen avulla on ollut mahdollista myöntää merkittävää taloudellista tukea yhteisön laivanvarustajille, jotka ovat perustaneet yhteisyrityksen Argentiinaan alusten lopullista siirtämistä silmällä pitäen.
As a result, we cannot talk about a Community fleet that operates in Argentina; we should instead look on it as a section of the Argentinian fleet operating under the fisheries agreement that expires on 24 May 1999.
Kyse ei ole siis yhteisön laivastosta, joka toimii Argentiinassa, vaan pikemminkin Argentiinan laivaston osasta, joka toimii 24. toukokuuta 1999 umpeutuvan kalastussopimuksen mukaisesti.
The vessels transferred under the fisheries agreement are Argentinian vessels and should benefit from the same safeguards as the rest of the Argentinian fleet.
Kalastussopimuksen mukaisesti siirretyt alukset ovat argentiinalaisia aluksia, ja niiden olisi saatava samat takeet kuin koko Argentiinan laivasto.
The Community will continue to ensure that these vessels are not discriminated against in any way, in accordance with the provisions of Article 9 of the fisheries agreement.
Yhteisö pitää edelleen kalastussopimuksen 9 artiklan nojalla huolen siitä, etteivät nämä alukset joudu syrjinnän kohteeksi.
Question No 84 by John McCartin (H-0282/99) Subjeã: Amnesty international claims concerning human rights in Egypt
Kysymys n:o 84 John McCartin (H-0282/99) Aihe: Amnesty Internationalin tiedot Egyptin ihmisoikeustilanteesta
Is the Commission aware of Amnesty International claims regarding a worsening human rights situation in Egypt, particularly in respect of the numbers of deaths and the torture of prisoners in custody?
Onko komissio tietoinen Amnesty Internationalin tiedoista, joiden mukaan Egyptin ihmisoikeustilanne on huonon tunut erityisesti sen osalta, mikä koskee vankien kuolemia ja kiduttamista vankiloissa?
Has the Commission raised in its contacts with the Egyptian authorities the situation surrounding the death in 1996 of Karimi Nduthu, the Secretary-General of the Release Political Prisoners Group, into which no inquest has yet been held?
Onko komissio Egyptin viranomaisten kanssa keskustellessaan ottanut esille Karimi Nduthun, poliittisten vankien vapauttamista vaativan ryhmän pääsihteerin kuolemaan vuonna 1996 liittyneet olosuhteet, joita Egyptin viranomaiset eivät ole tähän mennessä tutkineet?
The Commission is informed about the human rights situation in Egypt and is consistently monitoring develop ments.
Komissio on tietoinen Egyptin ihmisoikeustilanteesta ja seuraa johdonmukaisesti sen kehittymistä.
This includes the reports by Amnesty International and other human rights organisations concerning the question of alleged deaths and torture of prisoners in custody.
Se seuraa Amnesty Internationalin ja muiden ihmisoikeusjärjestöjen laatimia kertomuksia väitetyistä vankien kuolemista ja kiduttamisesta vankiloissa.
The Commission has not discussed the case of the death of Mr Karimi Nduthu with the Egyptian authorities.
Komissio ei ole keskustellut Egyptin viranomaisten kanssa Karimi Nduthun kuolemaa koskevasta tapauksesta.
Karimi Nduthu, Secretary-General of the Release Political Prisoners Group, was a Kenyan citizen; the Release Political Priso-
Karimi Nduthu, poliittisten vankien vapauttamista vaativan ryhmän pääsihteeri, oli Kenian kansalainen; poliittisten vankien vapauttamista vaativa ryhmä on kenialainen ihmisoikeusjärjestö, ja hän kuoli Keniassa.
To the knowledge of the Commission there is no connection with Egypt.
Komission tietojen mukaan hänen kuolemallaan ei ole mitään yhteyttä Egyptiin.
Question No 85 by Karin Riis-Jørgensen (H-0283/99) Subject: Travel discounts granted on social grounds to certain seãions of the population in Denmark
Kysymys n:o 85 Karin Riis-Jørgensen (H-0283/99) Aihe: Tietyille väestöryhmille Tanskassa myönnettävät sosiaaliset alennukset liikennevälineissä
In Denmark, the State provides subsidies so that certain sections of the population (pensioners, those on national service, etc.) can travel at reduced rates or free on public transport.
Tanskassa valtio tukee tiettyjä väestöryhmiä, jotta nämä voivat saada alennusta tai matkustaa ilmaiseksi julkisissa liikennevälineissä (eläkeläiset, asevelvolliset jne.).
The Danish government is required to send information to the Commission on its financial links with public-sector undertakings, including financial remuneration for tasks which undertakings carry out for public authorities.
Tanskan valtio on velvollinen lähettämään komissiolle tietoja taloudellisista suhteista julkisiin yrityksiin, mikä koskee myös taloudellista korvausta tehtävistä, joita yritykset hoitavat julkisen tahon puolesta.
Is discrimination between passengers using public-sector and private-sector transport undertakings admissible with regard to travel discounts granted on social grounds?
Onko matkustajien eriarvoinen kohtelu julkisissa ja yksityisissä liikenneyrityksissä sallittua, kun kyse on sosiaalisista alennuksista?
Will the Commission also state whether the Danish govern ment has sent information on the subsidies paid to DSB (Danish State Railways) and other public-sector transport undertakings in connection with such discounts?
Voiko komissio lisäksi ilmoittaa, onko Tanskan hallitus lähettänyt tietoja niistä tuista, joita se antaa DSB: lie (Tanskan valtion rautatiet) ja muille julkisille liikenneyrityksille sosiaalisten alennusten yhteydessä?
As the honourable Member will know, different fares by different operators for particular social groups and for travelling at different times are normal in public transport.
Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, eri liikennöitsijöiden soveltamat eri hinnat erityisille sosiaaliryhmille ja eri aikoihin tapahtuvan matkustamisen yhteydessä ovat tavallisia julkisissa liikennevälineissä.
They are not, in themselves, evidence of discrimination by public authorities and they may result from the varying cost structures or pricing strategies of different operators. tors.
Ne eivät itsessään ole osoitus julkisviranomaisten harjoittamasta matkustajien eriarvoisesta kohtelusta, ja ne voivat johtua eri liikennöitsijöiden vaihtelevista kustannusrakenteista tai hinnoittelustrategioista.
Even where fare discounts are funded by state aids (in accordance with Regulation 1191/69), differences in the availability of aids for different types of operators may reflect sound transport policy judgments by the authorities that grant the aids, or they may be due to various acceptable priorities pursued by different competent authorities.
Silloinkin kun alennuksia rahoitetaan valtion tuilla (asetuksen 1191/69 mukaisesti), erot tukien saatavuudessa erityyppisille liikennöitsijöille voivat heijastaa tukia myöntävien viranomaisten tekemiä järkeviä liikennepoliittisia arvioita tai ne voivat johtua monenlaisista hyväksyttävistä prioriteeteista, joihin eri toimivaltaiset viranomaiset pyrkivät.
In general — and for obviously practical reasons — questions of possible discrimination are assessed at the national level.
Mahdollista eriarvoista kohtelua koskevat kysymykset arvioidaan yleensä — ja selvistä käytännön syistä — kansallisella tasolla.
Community interest in such questions arises only when Community considerations are relevant particularly, for instance; where there is significant crossborder operation of transport services.
Yhteisön etu nousee näissä kysymyksissä esiin ainoastaan silloin, kun niihin liittyy etenkin yhteisöä koskevia näkökohtia, esimerkiksi kun kyse on kuljetuspalveluista, jotka toimivat merkittävässä määrin yli rajojen.
The Danish authorities have only transmitted a figure for aids to Danish State Railways and the sums relate to a combination of aids for tariff obligations and for obligations to operate.
Tanskan viranomaiset ovat toimittaneet ainoastaan kokonaissumman Tanskan valtion rautateille myönnetyistä tuista, ja se koostuu hinta- ja liikennöintivelvoitteisiin liittyneestä tukien yhdistelmästä.
For 1997 (the latest year for which figures are available) that total was 1, 671.1 million Danish krone.
Tukien kokonaissumma oli vuonna 1997 (viimeisin vuosi, josta luvut ovat saatavilla) 1 671100 000 Tanskan kruunua.
The Commission does not ask for information about aids for other forms of passenger transport, such as buses and light rail, as these sectors are not liberalised in the Single Market and financial support is therefore not likely to distort competition in the Community.
Komissio ei pyydä tietoja muille matkustajaliikenteen muodoille myönnettävistä tuista, kuten tuista linja-autoille ja kevyelle raideliikenteelle, koska näitä aloja ei ole vapautettu yhtenäismarkkinoilla ja siksi niille myönnettävä taloudellinen tuki ei todennäköisesti vääristä kilpailua yhteisössä.
Question No 86 by Lone Dybkjær (H-0287/99) Subjeã: Blue Flag campaign
Kysymys n:o 86 Lone Dybkjær (H-O 2 8 7/9 9)
In 1998, the Commission decided to end its financial support for the Blue Flag campaign.
Komissio päätti vuonna 1998 lopettaa Sininen lippu -kampanjan taloudellisen tukemisen.
The main reason for doing so, it said, was that it had received a large number of official complaints about the campaign.
Komissio ilmoitti tämän johtuvan ennen kaikkea siitä, että se oli saanut lukuisia tätä kampanjaa koskevia virallisia valituksia.
The Blue Flag coordinators repeatedly asked the Commission to let them know how many complaints had been received and what they were about, but the Commission refused to provide such information, citing the need to protect the plaintiffs.
Kampanjaa koordinoiva yksikkö pyysi useita kertoja komissiolta tietoja valitusten laajuudesta ja sisällöstä, mutta pyyntöihin ei suostuttu; tätä perusteltiin sillä, että haluttiin suojella valitusten tekijöitä.
The Commission's manner of dealing with this matter raises a number of general questions concerning openness and fairness in connection with the allocation of support to NGOs:
Komission toimintatapa herättää joitakin yleisiä kysymyksiä siitä, miten avointa ja oikeudenmukaista määrärahojen myöntäminen kansalaisjärjestöille on:
Are organisations against which complaints have been lodged able to ascertain how many complaints have been received and what they are about?
Onko sellaisilla järjestöillä, joihin valitukset kohdistuvat, mahdollisuus saada tietoa valitusten laajuudesta ja sisällöstä? stä?
Does the Commission have legal reasons for withholding such information?
Onko komissiolla oikeudellisia perusteita tällaisten tietojen salaamiseen?
Has the Commission considered that it might be possible to tell those against whom complaints have been lodged what the complaints are about without revealing the identity of the plaintiffs?
Onko komissio tullut ajatelleeksi, että valituksen sisältö voidaan antaa valituksen kohteeksi joutuneen tietoon valituksen tekijän henkilöllisyyttä paljastamatta?
As the honourable Member refers to the issue of access to information relating to complaints about the Blue Flag campaign, the Commission replies to the questions concerning access to information in the light of this specific case.
Koska arvoisa parlamentin jäsen viittaa kysymykseen mahdollisuudesta saada tietoja Sininen lippu -kampanjaa koskevista valituksista, komissio vastaa tiedonsaantimahdollisuuksia koskeviin kysymyksiin tämän nimenomaisen tapauksen valossa.
The Commission received in 1998 some complaints about a possibly doubtful attribution of Blue Flags for some beaches.
Komissio vastaanotti vuonna 1998 joitakin valituksia mahdollisesti kyseenalaisesta Sinisten lippujen myöntämisestä joillekin uimarannoille.
The letters raised issues related to criteria of the Blue Flag scheme, which falls outside the Commission's competence, where only water quality under the Bathing Water Directive is covered.
Kirjeissä tuotiin esille kysymyksiä, jotka liittyvät Sininen lippu -järjestelmän ehtoihin, järjestelmän, joka ei kuulu komission toimivaltaan, koska siihen kuuluu uimaveden laadun valvonta ainoastaan uimaveden laadusta annetun direktiivin nojalla.
Because the Commission has only the competence to control matters under Community law, it advised the complainants to refer their concerns to FEEE European coordinator, who is responsible for the Blue Flag campaign.
Koska komissiolla on toimivalta valvoa ainoastaan yhteisön oikeuden piiriin kuuluvia asioita, se neuvoi valituksen tehneitä ottamaan yhteyttä Euroopan ympäristökasvatussäätiön (FEEE) koordinaattoriin, joka on vastuussa Sininen lippu -kampanjasta.
Question No 87 by Alan Gillis (H-0293/99)
Kysymys n:o 87 Alan Gillis (H-0293/99)
Subject: Working time Directive
Aihe: Työaikadirektiivi
Given the continuing non-respect of the working time Directive by the Health Boards in Ireland with regard to the working hours of non-consultant hospital doctors and general medical practitioners employed by the Health Boards, in some cases as many as 108 hours per week, what measures will the Commission take to ensure an urgent end to this situation which is causing grave damage to the health of our medical practitioners working in these deplorable conditions and in the long term putting patient care at risk?
Ottaen huomioon, että Irlannin terveyslautakunnissa jatkuvasti rikotaan työaikadirektiiviä niiden palkkaamien, vastaanottoa pitämättömien sairaalalääkäreiden ja yleislääkäreiden työajan kohdalla, joka joissakin tapauksissa on jopa 108 tuntia viikossa, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen tämän tilanteen nopean päättymisen, tilanteen, joka aiheuttaa vakavaa vahinkoa näissä surkeissa olosuhteissa työskentelevien lääkäreidemme terveydelle, ja pitkällä aikavälillä vaarantaa potilaiden hoidon?
With regard to doctors, it should be noted that the provisions of the Working Time Directive (93/104/EC) (not apply to 'doctors in training'.
Lääkäreiden osalta pitäisi panna merkille, että työaikadirektiivin määräyksiä (93/104/EY) C) ei sovelleta "lääkäreiden harjoitteluun".
It is not clear whether the doctors referred to in the question fall under the definition of 'doctors in training'.
Ei ole selvää, kuuluvatko kysymyksessä mainitut lääkärit "lääkärien harjoittelua" koskevan määritelmän piiriin.
Since Member States are responsible for the implementation of Directives, complaints alleging breaches of national laws implementing a Directive should be addressed to the relevant national courts in the first instance.
Koska jäsenvaltiot ovat vastuussa direktiivien täytäntöönpanosta, valitukset, joissa väitetään direktiivin täytäntöönpanevia kansallisia lakeja rikotun, pitäisi osoittaa ensisijaisesti asiassa toimivaltaisille kansallisille tuomioistuimille.
Where it appears to the Commission that a Member State has failed to implement the provisions of a Directive, the Commission will investigate the matter.
Kun komission mielestä jokin jäsenvaltio on jättänyt panematta täytäntöön direktiivin määräykset, komissio tutkii asian.
The Commission has clearly stated that the working time of doctors in training needs to be reduced.
Komissiolla on selvä kanta, että lääkäriharjoittelijoiden työaikaa on lyhennettävä.
That is why it has already proposed to apply the provisions of the Working Time Directive to them.
Siksi se jo on ehdottanut työaika direktiivin määräysten soveltamista heihin.
Under the proposal (3), weekly working time would be limited to a maximum of 54 hours on average for a transitional period of 7 years and to 48 hours on average thereafter.
Ehdotuksen (2) mukaan viikottainen työaika rajattaisiin siten, että se olisi keskimäärin enintään 54 tuntia 7 vuoden siirtymäkautena ja keskimäärin 48 tuntia sen jälkeen.
This proposal is presently being examined by the Council and the Parliament.
Tämä ehdotus on parhaillaan neuvoston ja parlamentin tutkittavana.
Question No 88 by James Fitzsimons (H-0296/99)
Kysymys n:o 88 James Fitzsimons (H-0296/99)
Subject: Coastal protection
Aihe: Rannikoiden suojelu
Will the Commission indicate what action it proposes to take to promote greater emphasis on coastal protection policies, particularly in areas such as the east and south-east coasts of Ireland?
Tiedustelisin komissiolta, mihin toimiin se aikoo ryhtyä edistääkseen rannikoiden suojeluun liittyvää toimintaa erityisesti Irlannin itä- ja kaakkoisrannikolla?
The Commission's Demonstration Programme on Integrated Coastal Zone Management (ICZM) was launched in 1996 as a response to the Council Resolution of 6 May 1994 calling for a Community strategy on integrated coastalzone management (94/C 135/02).
Komission laatima esittelyohjelma rannikkoalueiden yhtenäisestä suunnittelusta (Integrated Coastal Zone Management — ICZM) käynnistettiin vastauksena neuvoston 6. toukokuuta 1994 antamaan julkilausumaan, jossa vaadittiin yhteisön strategiaa rannikkoalueiden yhtenäiseksi suunnitteluksi (94/C 135/02).
The programme is based around 35 local and regional projects, a series of cross-cutting thematic analyses and research projects.
Ohjelma perustuu noin 35 paikalliseen ja alueelliseen hankkeeseen, lukuisiin eri aiheita sisältäviin analyyseihin ja tutkimusprojekteihin.
These activities are designed to document, assess and confirm or disprove the hypothesis presented in the Communication from the Commission to the Council and Parliament on the integrated management of coastal zones (COM 511/95) (4) that the continued degradation and mismanagement of many of Europe's coastal areas can be traced to problems related to insufficient coordination between different levels and sectors of administration, insufficient participation and consultation of all of the relevant actors and insufficient or inappropriate information, both about the state of the coastal zones and also about the impact of human activities (economic and non-economic).
Tämän toiminnan tarkoituksena on todistaa, arvioida ja joko vahvistaa tai hylätä olettamus, joka on esitetty komission tiedonannossa neuvostolle ja parlamentille rannikkoalueiden yhtenäisestä suunnittelusta (KOM 511/95) (3) ja jonka mukaan Euroopan monien rannikkoalueiden jatkuvan rappeutumisen ja huonon hoitamisen voidaan katsoa johtuvan ongelmista, jotka liittyvät riittämättömään yhteensovittamiseen hallinnon eri tasojen ja alojen välillä, kaikkien asianosaisten toimijoiden riittämättömään osallistumiseen ja kuulemiseen sekä riittämättömään tai epätarkoituksenmukaiseen tiedottamiseen paitsi rannikkoalueiden tilasta myös ihmisten (taloudellisen ja muun kuin taloudellisen) toiminnan vaikutuksesta.
As well as providing concrete examples of good practice in ICZM in a range of socio-economic, cultural, administrative and physical conditions, the Demonstration Programme is also intended to be the raw material for proposing the development of a European Strategy for ICZM.
Esittelyohjelma tarjoaa konkreettisia esimerkkejä ICZM-suunnittelun mukaisista hyvistä käytännöistä sosiaalis-talou-dellisten, kulttuuristen, hallinnollisten ja fyysisten olojen alalla, mutta sen tarkoituksena on myös toimia valmista vana aineistona ehdotettaessa Euroopan ICZM-strategian laatimista.
A document has been compiled by the Programme's thematic experts presenting the conclusions of the programme to date and launching the question about the appropriate contents and form for a future European Strategy on ICZM, consistent with the principles of subsidiarity and proportionality.
Ohjelman alan asiantuntijat ovat laatineet asiakirjan, jossa esitellään ohjelman tähänastiset päätelmät ja esitetään kysymys Euroopan tulevan ICZM-suunnittelua koskevan strategian sopivasta sisällöstä ja muodosta niin, että se olisi sopusoinnussa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden kanssa.
This document will be diffused in late April
Tämä asiakirja julkaistaan huhtikuun lopulla, ja sitä koskevat huomautukset ovat tervetulleita syyskuun loppuun saakka, minkä jälkeen komissio laatii lopulliset suosituksensa.
Further information on the current RTD activities can be found on the Web page http: //europa.eu.int/comm/ dg 12 / e loi s e / e I o is e - h. h t m 1.
Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen tämänhetkisistä toimista on saatavilla lisätietoa www-osoitteessa: http: //europa.eu.int/comm/dg 12/eloise/eloise-h.htm1. 1.
Question No 89 by Niall Andrews (H-0298/99) Subjeã: Europol help-line
Kysymys n:o 89 Niall Andrews (H-0298/99) Aihe: Europolin vihjepuhelin
Once Europol is fully operational, does the Commission consider that, in the context of fighting transnational organised crime, it would be possible or advisable for an EU-wide free phone line to be set up to enable EU citizens to contact Europol in order to pass on information that might help to tackle organised crime, drugs and trafficking in human beings?
Katsooko komissio, että sitten kun Europol toimii täysimääräisesti, olisi mahdollista ja järkevää ottaa käyttöön järjestäytyneen kansainvälisen rikollisuuden yhteydessä ilmainen unionin laajuinen vihjepuhelin, jotta kansalaiset voisi vat ottaa yhteyttä Europoliin ja välittää tietoja, joista voi olla apua järjestäytyneen rikollisuuden, huumeiden ja ihmiskaupan vastaisessa toiminnassa?
The Commission does not consider that it would be advisable to set up a Community-wide free-phone to enable citizens to contact Europol to pass on information that could help to tackle organised crime.
Komission mielestä ei ole järkevää ottaa käyttöön ilmaista yhteisön laajuista vihjepuhelinta, jonka avulla kansalaiset voisivat ottaa yhteyttä Europoliin välittääkseen sille tietoja, joista voi olla apua järjestäytyneen rikollisuuden vastaisessa toiminnassa.
The objective of Europol is to improve the effectiveness and cooperation of the competent authorities in the Member States in preventing and combating terrorism, unlawful drug trafficking and other serious forms of inter national crime where there are factual indications that an organised criminal structure is involved and two or more Member States are affected by the forms of crimes in question in such a way as to require a common approach by the Member States owing to the scale, significance and consequences of the offences concerned.
Europolin tavoitteena on parantaa jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tehokkuutta ja heidän välistään yhteistyötä ehkäistäessä ja torjuttaessa terrorismia, laitonta huumekauppaa ja muita vakavia kansainvälisen rikollisuuden muotoja tilanteissa, joissa on varmoja todisteita järjestäytyneen rikollisjärjestön toiminnasta ja joissa kyseinen rikollinen toiminta kohdistuu kahteen tai useaan jäsenvaltioon tavalla, joka edellyttää jäsenvaltioilta yhteistä lähestymistapaa rikosten laajuuden, merkittävyyden tai seurausten takia.
In this context, it is still the task of the authorities in the Member States to evaluate information and intelligence in accordance with national law.
Tietojen arvioiminen kuuluu tässä yhteydessä yhä jäsenvaltioiden viranomaisille kansallisen oikeuden mukaisesti.
It is then the task of the national units within the Member States to supply Europol on their own initiative with the information and intelligence necessary for it to carry out its task.
Jäsenvaltioiden kansallisten yksiköiden tehtävänä on toimittaa tämän jälkeen omasta aloitteestaan Europolille tiedot, jotka se tarvitsee voidakseen hoitaa oman tehtävänsä.
Question No 90 by Pat Gallagher (H-0300/99) Subject: Dumping of munitions in the Irish Sea
Kysymys n:o 90 Pat Gallagher (H-0300/99) Aihe: Ammusten upottaminen Irlanninmereen
The Commission will recall my question tabled in 1995 (H-0696/95) (l) on the extensive dumping by the UK of munitions, including chemical weapons, in the Irish Sea and off the north-west coast of Ireland over a period of years (1920-1945).
Viittaan vuonna 1995 esittämääni kysymykseen (H-0696/95) C), joka koski Ison-Britannian suorittamia laajamittaisia ammusten ja kemiallisten aseiden upottamisia Irlanninmerellä ja Irlannin luoteisrannikolla vuosina 1920-1945.