natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Moreover, these benefits do not accrue automatically to all sections of society.1
Teknologia ei itsessään ole hyvää tai pahaa: sen soveltamistapa määrää siitä saatavien etujen luonteen ja laajuuden.
Since the publication of our interim report, the Information Society Forum (ISF), a broad-based userexpertgroupalsosetupbytheEuropeanCommission, has produced its first annual report,2arguing along similar and complementary lines.
Myös komission perustama laaja-alainen asiantuntijaryhmä —tietoyhteiskuntafoorumi — on sitten välikertomuksemme julkaisemisen laatinut ensimmäisen vuosikertomuksensa(2), joka tukee ja täydentää esittämiämme ajatuksia.
Their continued work will undoubtedly lead to more detailed proposals and recommendations in forthcoming contributions.
Jatkaessaan työskentelyään foorumi epäilemättä tekee entistä yksityiskohtaisempia eh dotuksia ja suosituksia.
Other European and national expert and advisory groups have also been established and some are in the process of formulating policy conclusions.3 At the end of 1996, the Commission adopted its own action programme'Europe at the forefront of the global information society', pointing to the many social challenges brought about by the emerging IS."
Myös muita eurooppalaisia ja kansallisia neuvoa-antavia ja asiantuntijaryhmiä on perustettu, ja jotkin niistä ovat jo muotoilemassa poliittisia päätelmiään(3). Vuoden 1996 lopulla komissio perusti Eurooppa maailman laajuisen tietoyhteiskunnan eturintamassa -nimisen toimintaohjelman, ja siinä viitataan niihin lukuisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin, joita tietoyhteiskunta esittää(4).
In other words, the field has expanded rapidly, with the social aspects of the emerging IS moving to the top of the policy agenda.
Ala on siis laajentunut nopeasti, ja tietoyhteiskunnan sosiaaliset näkökohdat ovat saamassa poliittista painoarvoa.
We very much welcome this shift of priorities, and hope the HLEG's interim report and the ensuing debate may have made a modest contribution to bringing it about.
Asiantuntijaryhmä on tyytyväinen painotusten muuttumiseen ja toivoo, että sen välikertomus ja sittemmin virinnyt keskustelu olisivat omalta vaatimattomalta osaltaan edesauttaneet tätä muu tosta.
Perhaps somewhat presumptuously, we conclude that one of the first tasks we set ourselves has thus been achieved.
Ehkä hieman julkeastikin katsomme, että yksi ensimmäistä itsellemme asettamista tavoitteista on näin saavutettu.
While the above groups, and the others that are likely to emerge in the future, will develop new proposals, our work comes to an end with the publication of this f ¡nal report.
Edellä mainittujen ja muiden todennäköisesti syntyvien ryhmien laatiessa uusia ehdotuksia oman ryhmämmetyö päättyy tämän kertomuksen julkaisemiseen.
In our interim report we made a large number of detailed proposals, some of which have become a focus of debate in academic and policy circles.
Vä likertomuksessamme esitimme joukon yksityiskohtaisia ehdotuksia, joista osa on päätynyt tieteellisen ja poliittisen keskustelun keskipisteeksi.
Rather than repeat them here, we have opted to sketch out what is in our view the essential broad policy framework within which the debate on the emerging IS should take place, and to present an action programme comprising a limited number of core policy recommendations.5In so doing we hope to have somewhat sharpened our overall message and contributed to the ongoing European debate on the social aspects of the IS.
Emme ryhdy toistamaan ehdotuksia tässä, vaan haluamme sen sijaan luonnostella käsitystämme siitä olennaisesta ja laajasta poliittisesta kehyksestä, jossa keskustelu tulevasta tie toyhteiskunnasta olisi käytävä. Samoin haluamme esittää toimintaohjelman, joka sisältää vain suppeahkon määrän kaikkein keskeisimpiä poliittisia suosituksia(5).
This message, we should emphasize, is based on complete consensus among group members.
Korostamme, että yleisviestiimme perustuu ryhmän kaikkien jäsenten täyteen yksimielisyyteen.
'Building the European information society for us all — First reflections of the high-level group of experts', interim report, January 1996.
(2) Verkot ihmisiä ja ihmisyhteisöjä varten — Miten tietoyhteiskunnasta saadaan mahdollisimman suuri hyöty Euroopan unionissa?
'Networks for people and their communities: Making the most of the information society in the European Union', First Annual Report to the European Commission from the Information Society Forum, June 1996.
Tietoyhteiskuntafoorumin ensimmäinen vuosikertomus Euroo pan komissiolle, kesäkuu 1996. (3) Esim. tietoyhteiskuntaa käsittelevä teollisuuden korkeantason neuvoa-antava ryhmä (ks. ryhmän tuoreet suositukset tammikuulta 1997), Andersenin-lenmin tutkimus "Strategie Developments for the European Publishing Industry towards the Year 2000" (1996) sekä konsulttiyritys KPMG:n tutkimus "Public Policy Issues Arising from Telecommunications and Audiovisual Convergence" (syyskuu 1996).
Such as the high-level industry advisory group of the information society (see their recent recommendations of January 1997), the Andersen-lenm study 'Strategic developments for the European publishing industry towards the year 2000' (1996), and the KPMG study'Public policy issues arising from telecommunications and audiovisual convergence' (September 1996).
) Näitä ovat esimerkiksi tarve siirtyä elinikäiseen oppimiseen (sijoitus tulevaisuuteen) sekä elämän ja työn laadun merkitys (ihmiset etusijalle).
Such as the need for lifelong learning (referred to as 'investing in the future') and the importance of the quality of life and work (referred to as 'people at the centre').
(5) Kuten informaation ylitarjonnassa kamppaileva lukija on saattanut huomata, olemme lyhentä neet kertomustamme.
As the information-overloaded reader may have noticed, we have shortened our report, and would refer those interested to the various analytical chapters commissioned over the past year.
Haluammekin viitata edellisen vuoden aikana julkaistuihin analyyttisiin asiakirjoihin, jotka tarjosivat taustan monelle ryhmän poliittisista suosituksista.
These contributions provided the group with a framework for many of its policy recommendations; they are listed in the appendix and can be obtained from the European Commission.
Asiakirjat on lueteltu liitteessä, ja ne ovat saatavissa Euroopan komissiosta.
How do we define the information society?
Tietoyhteiskunta on se yhteiskunta, jota parhaillaan luodaan.
The information society is the society currently being put into place, where low-cost information and data storage and transmission technologies are in general use.
Siinä huokea informaation ja datan varastoi nti-ja väl itysteknologia on yleisessä käytössä.
This generalization of information and data use is being accompanied by organizational, commercial, social and legal innovations that wil I profoundly change life both in the world of work and in society generally.
Informaation ja datan yleistymistä säestävät orga nisatoriset, kaupalliset, yhteiskunnalliset ja oikeudelliset innovaatiot, jotka muut tavat elämää perusteellisesti niin työmaailmassa kuin yhteiskunnassa yleisestikin.
In the future there could be different models of information society, just as today we have different models of industrialized society.
Tulevaisuudessa saattaa olla vallalla useita erilaisia tietoyhteiskuntamalleja — sa maan tapaan kuin tällä hetkellä on useita teollistuneen yhteiskunnan malleja.
They are likely to differ in the degree to which they avoid social exclusion and create new opportunities for the disadvantaged.
Mallit eronnevat toisistaan siinä, missä määrin ne pystyvät ehkäisemään yhteiskunnallisen syrjäytymisen ja luomaan uusia mahdollisuuksia epäedullisessa asemassa oleville.
In referring to a European IS, we wish to emphasize, in line with the White Paper 'Growth, competitiveness, employment', the importance of the social dimension which characterizes the European model.1 It will also need to be imbued with a strong ethos of solidarity — not an easy goal to achieve, since the traditional structures of the welfare State will have to undergo substantial changes.
Eurooppalaisesta tietoyhteiskunnasta puhuessamme haluamme korostaa kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä käsittelevän valkoisen kirjan mukaisesti sen sosiaalisen ulottuvuuden merkitystä, joka leimaa eurooppalaista yhteiskuntamallia(1). Lisäksi eurooppalainen tietoyhteiskunta on kyllästettävä vahvalla solidaarisuudentunteella, mikä ei ole helppo tehtävä, sillä hyvinvointivaltion perinteisiä rakenteita joudutaan muuttamaan syvällisesti.
Furthermore, that concept of solidarity will need to be active, not passive, to adapt to these changes.
Sitä paitsi solidaarisuuden on oltava aktiivista, ei passiivista, jotta näihin muutoksiin voidaan mukautua.
But before addressing these and other policy challenges we shall briefly develop two more conceptual features — the distinction between data, information and knowledge, and the requirement of 'social embeddedness' — which in our view are essential for any discussion of the IS and are at the core of our policy analysis.
Ennen kuin ryhdymme käsittelemään edellä mainittuja ja muita poliittisia haasteita, paneudumme kahteen toiseen käsitteelliseen seikkaan — datan, informaation ja tiedon eroon sekä teknologiaan yhteiskunnan osana—jotka mielestämme ovat olennaisia kaiken tietoyhteiskuntakeskustelun ja oman poliittisen analyysimme kannalta.
First and foremost it is essential to make a clear distinction between data, information and knowledge.
Kaikkein ensimmäiseksi on tärkeää tehdä selvä ero datan, informaation ja tiedon välille.
From our perspective, the generation of unstructured data does not automatically lead to the creation of information, nor can all information be equated with knowledge.
Asiantuntijaryhmän näkökulmasta rakennetta vailla olevan datan tuottaminen ei automaattisesti johda informaation syntymiseen — eikä kaikkea infor maatiota voidaan pitää tietona.
All information can be classified, analysed and reflected upon and otherwise processed to generate knowledge.
Kaikkea informaatiota voidaan luokitella, analysoida ja pohtia tai muulla tavalla muokata ja luoda näin tietoa.
Both data
Sekä dataa että
As also acknowledged by the Commission, 'Europe is built on a set of values shared by all its societies and combines the characteristics of democracy — human rights and institutions based on the rule of law — with those of an open economy underpinned by market forces, internal solidarity and cohesion.
(') Komission sanoin: "Kaikkien Euroopan yhteiskuntien yhteisiin arvoihin nojautuva Euroopan yhdentyminen yhdistää kansanvallan, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion periaatteet avoimeen talouteen, joka perustuu markkinadynamiikkaan, yhteisvastuullisuuteen ja yhteenkuuluvuuteen.
These values include access for all members of society to universal services or to services of general benefit, thus contributing to solidarity and equal treatment.'
Näihin arvoihin kuuluu myös kansalaisten oikeus käyttää kaikille tarkoitettuja tai yleishyödyllisiä palveluja, jotka vahvistavat yhteisvastuullisuutta ja tasavertaisuutta."
(COM(96) 90 final, 28 February 1996).
(KOM(96) 90 lopullinen, 28. helmikuuta 1996).
and information, in this sense, are comparable to the raw materials industry processes into commodities.1
informaatiota voidaankin tässä mielessä verrata raaka-aineeseen, josta teollisuus jalostaa hyödykkeitä(1).
One of the main effects of the new ICTs has been to speed up and cut the cost of storing and transmitting information a billion-fold, thereby 'energizing', in the words of the Bangemann report, 'every economic sector' ('Europe and the global information society', Brussels, 1994).
Yksi tärkeimpiä uuden TVT:n vaikutuksia on ollut informaation varastoinnin ja vä littämisen nopeuttaminen ja sen kustannusten vähentäminen miljardikertaisesti. Tämä on, kuten Bangemannin kertomuksessa todetaan, antanut tarmoa kaikille talouden toimialoille (Eurooppa ja maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta, Bryssel 1994).
However, these new technologies have had no such effect on the generation or acquisition of knowledge and still less on wisdom.2 One would hope, of course, that society would be shifting more and more towards a 'wise society', where scientifically supported data, information and knowledge would increasingly be used to make informed decisions to improve the quality of all aspects of life.
Uusi tekniikka ei kuitenkaan ole vaikuttanut samalla tavalla tiedon — saati viisauden(2) — tuottamiseen ja hankintaan. Toivottavaa olisi tietysti, että yhteiskunta liikkuisi yhä lähemmäs "viisasta yhteiskuntaa", jossa tieteellisesti toteen näytettyä dataa, informaatiota ja tietoa yhä laajemmin käytettäisiin elämisen laatua kaikilla elämänaloilla koskettavien päätösten perustana.
Such wisdom would help to form a society that is environmentally sustai nable, that takes the well-being of all its members into consideration and that values the social and cultural aspects of life as much as the material and economic.
Tällaisen viisauden avulla voitaisiin luoda yhteiskunta, joka on ympäristöllisesti kestävä, joka ottaa huomioon kaikkien jäsentensä hyvinvoinnin ja joka arvostaa elämän sosiaalisia ja kulttuurisia puolia yhtä lailla kuin materiaalisia ja taloudellisia näkökohtia.
Our hope is that the emerging information society will develop in such a way as to advance this vision of wisdom.
Toi vommekin, että muotoutumassa oleva tietoyhteiskunta kehittyy tavalla, joka edistää tätä viisauden visiota.
One of the main challenges for the IS will be to develop the skills and tacit knowledge required to make effective use of information.
Keskeisimpiä haasteita tietoyhteiskunnalle on, kuinka saadaan hankittua ne taidot ja se "hiljainen" tieto, joita informaation tehokas käyttö edellyttävät.
From this perspective, ICTs should be viewed as essentially complementary to investment in human resources and skills.
Tästä näkökulmasta katsottuna TVT:n olisi katsottava pohjimmiltaan täydentävän inhimillisiin voimavaroihin ja taitoihin tehtäviä investointeja.
In that sense they differ from previous major technological transformations.
Juuri tässä ne poikkeavat aikaisemmista suurista teknisistä muutoksista.
Most previous major newtechnology clusters complemented physical capital accumulation.
Useimmat aiemmista suurista uuden teknologian ryppäistä täydensivät fyysisen pääoman kasautumista.
The development of the railways, for example, prompted an investment boom in the necessary material and capital equipment inputs, and hence a strong upsurge in overall economic growth.
Esimerkiksi rautateiden kehittäminen sai aikaan investointiryntäyksen siihen tarvittavien materiaalien ja käyttöpääoman osalta, mikä vauhditti voimakkaasti talouden yleistä kasvua.
Similarly, the mass consumption of motor cars, which 'induced' demand for better roads, easily accessible motorways and readily available petrol and car maintenance services, led to an upsurge of growth based both on the increase in end consumption and on demand for the many intermediate materials and forms of capital equipment.
Autojen massakäyttö, joka synnytti kysyntää paremmilleteille, helppopääsyisille moottoriteille sekä vaivatta käytettävissä oleville polttoaine-ja huoltopalveluille, kiihdytti rautateiden tavoin kasvua: kulutus kasvoi ja tuotannon monille välimateriaaleilleja erimuotoiselle käyttöpääomalle syntyi kysyntää.
Unlike previous technology clusters, new information and communication technologies are typically not so strongly linked to intermediate demand for physical, material goods and capital equipment.
Toisin kuin uuden teknologian aiempien esiinmarssien yhteydessä uusi tietoja viestintätekniikka ei niin suoraan merkitse fyysisten, aineellisten tavaroiden ja käyttöpääoman välitöntä kysyntää.
Indeed, it is precisely this that makes data very different from conventional raw materials.
Juuri tämän vuoksi data poikkeaakin tavan omaisesta raaka-aineesta niin paljon.
Consuming information does not involve 'usage' inthe traditional sense.
Informaation kuluttaminen ei ole "käyttämistä" sen perinteisessä merkityksessä.
Not only is information reusable by successive users, but two or more individuals can use the same information at the same time.
Informaatiota voi käyttää usea käyttäjä peräjälkeen, ja lisäksi käyttäjiä voi olla samanaikaisesti kaksi tai useampiakin.
Whereas market economies have traditionally been geared towards solving the problem of scarcity, information will practically by definition lead to problems of abundance and questions about how tools should be developed to manage that abundance.
Kun markkinatalous on perinteisesti suuntautunut ratkaisemaan ongelmaa niukkuudesta, informaatio johtaa joolemuksensakin vuoksi runsaudenpulaanja kysymyksiin siitä, mitä runsaudenpulan hallinta ¡nformaationkäsittelyn välineiltä edellyttää. tää.
At the same time and as emphasized below, it is essential to point out the difference between the production and use of tangible raw materials and intangible information (data): the latter can be reproduced at little cost to the producer.
(') Samalla ja kuten jäljempänä korostetaan on olennaista tehdä ero aineellisen ja aineettoman raaka-aineen tuotannon ja käytön välille: tuottaja voi tuottaa aineetonta raaka-ainetta (dataa) uudelleen vähäisin kustannuksin.
Which we identify as'distilled' knowledge derived from experience of life, as well as from the natural and social sciences and from ethics and philosophy.
(2) Viisauden määrittelemme "rikastetuksi" tiedoksi, joka on peräisin elämänkokemuksesta samoin kuin luonnon- ja yhteiskuntatieteistä, etiikasta ja filosofiasta.
for growth by 'inducing' demand for plastics to build computers and optical fibres or iron oxide to build semiconductors.
Laitteistojen osalta vaikuttaa epätodennäköiseltä, että tietokoneiden, matkapuhelinten, optisten kuitujen ja Internet-yhteyksien kysynnän lisääntyminen antaisi voimakkaan sysäyksen kasvulle aiheuttamalla muovin kysyntää tietokoneiden ja optisten kuitujen tuotannossa tai rautaoksidin kysyntää puolijohdetuotannossa.
Despite the major capital investment required forsorne of these products (e.g. semiconductors), material, physical capital accumulation is no longer the essential 'complementary asset' of these sets of new technologies.
Huolimatta siitä, että jotkin näistä tuotteista (esim. puolijohteet) edellyttävät merkittäviä käyttöpääomainvestointeja, aineellisen pääoman fyysinen lisääntyminen ei tällaisen uuden teknologian kohdalla enää ole olennainen "täydentävä etu".
Rather, since the knowledge on how to use information typically depends on individual skills and what we have chosen to call 'tacit' knowledge, the new complementary asset to the growth and use of new ICTs is invest ment in intangible, human capital.1
Koska tiedot siitä, miten informaatiota käytetään, riippuvat tyypillisesti yksilöllisistä taidoista ja "hiljaiseksi" kutsumastamme tiedosta, uuden tietoja viestintätekniikan kasvun ja käytön tuoma uusi täydentävä etu on pikemminkin in vestoiminen aineettomaan, inhimilliseen pääomaan(1).
For this reason we stress that it is essential to view the information society as a learning society.
Edellisen vuoksi korostamme, että tietoyhteiskuntaa on pidettävä olennaisesti oppimisyhteiskuntana.
The learning process is no longer limited to the traditional period of schooling, but is — as was emphasized in the Commission's White Paper on education, 'Towards a learning society' (1995), and the OECD report on 'Lifelong learning'(1996) — a lifelong process, starting before formal school-going age and taking place at work and in the home.
Oppiminen ei enää rajoitu perinteiseen kouluaikaan, vaan se on — kuten koulutusta käsittelevässä komission valkoisessa kirjassa Kohti kognitiivista yhteiskuntaa (1995) painotettiin — elinikäinen prosessi, joka alkaa ennen muodollista kouluikää ja tapahtuu työssä ja kotona. Uskomme tämän sei kan tulleen laajalti hyväksytyksi^).
B. From technological determinism to social embeddedness
B. Teknologian määräävyydestä teknologiaan yhteiskunnan osana
The social integrationist vision which the HLEG espouses explicitly rejects the notion of technology as an exogenous variable to which society and individuals, whether at work or in the home, must adapt.
Asiantuntijaryhmän hellimä yhteiskunnallisen integraation visio torjuu yksiselitteisesti ajatuksen teknologiasta ulkoisena muuttujana, johon yhteiskunnan ja yksilöiden niin työssä kuin kotona on sopeuduttava.
Instead it puts the emphasis on technology as a social process which 'by meeting real or imagined needs changes those needs just as it is changed by them.
Sen sijaan visiossa korostetaan teknologiaa yhteiskunnallisena prosessina, joka vastaamalla todellisiin tai oletettuihin tarpeisiin muuttaa näitä tarpeita ja samalla muuttuu itse niiden vaikutuksesta.
Society, in this view, is shaped by technical change, and technical change is shaped by society.
Yhteiskunta muuttuu tämän käsityksen mukaan teknisen muutoksen myötä, ja teknistä muutosta puolestaan muokkaa yhteiskunta.
Technical innovation — some times impelled by scientific discovery, at other times induced by demand — stems from within the economic and social system and is not merely an adjustment to transformations brought about by causes outside that system'.4
Tekninen innovaatio — joskus tieteellisen keksinnön, toisinaan kysynnän liikkeelle panemana — syntyy talous-ja yhteiskuntajärjestelmän sisällä eikä ole pelkkää sopeutumista jär-
An example illustrating the importance of such social embeddedness can be found in the recent history of the formerly Socialist countries of eastern Europe. Strik-
(') Entistä koulutetumman ja pätevämmän työvoiman määrän nopea kasvu sodanjälkeisinä vuosina johti siihen, että materiaalisen ja inhimillisen pääoman suhdetta kuvaava luku pieneni nopeasti.
After the rapid increase in the supply of more qualified and skilled personnel over the post-war period, leading to a rapid decline in the ratio of physical to human capital, that ratio has fallen sharply over the last 20 years and is now estimated at around two, as opposed to five in the 1920s or three in the 1970s (figures for Germany, Büttler/Tessaring, 1993).
Viimeksi kuluneiden 20 vuoden aikana luku on pienentynyt voimakkaasti ja on nyt arviolta kahden luokkaa, kun se 1920-luvulla oli 5 ja 1970-luvulla 3 (luvut kuvaavat Saksaa, Büttler/Tessaring, 1993).
See amongst others the request to the Commission by the European Council at its meeting in Florence to draw upan action plan on learning in the information society.
(2) Ks. muun muassa Eurooppa-neuvoston Firenzen-kokouksessaan komissiolle esittämää kehotusta laatia toimintaohjelma, joka käsittelisi oppimista tietoyhteiskunnassa.
This is now one of the main components of the new action programme 'Europe at the forefront of the global information society'. ety'.
Tämä on nyt yksi Eurooppa maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan eturintamassa -nimisen uuden toimintaohjelman pääosasia. osasia.
ingly, these countries experienced very little growth and development, despite massive investment in science and technology and higher education, in the 20 years before the collapse of the Berlin Wall and the start of the transition process.
Kasvu ja kehitys oli näissä maissa hätkähdyttävän vähäistä huolimatta niistä massiivisista investoinneista, joita tieteeseen ja tekniikkaan samoin kuin korkea-asteen koulutukseen tehtiin Berliinin muurin sortumista edeltäneinä 20 vuotena ja siirtymäprosessin alkuvaiheissa.
Clearly, the lack of economic integration, and more specifically the lack of a market to separate the technically from the economically feasible, pushed science and technology into isolation.
Maista puuttui taloudellinen integraatio ja tarkemmin sanoen sellaiset markkinat, joiden avulla teknisesti toteutettavissa olevat hankkeet olisi erotettu taloudellisesti toteutettavissa olevista. Tämä eristi tieteen ja tekniikan.
But the failure of the science and technology system in market terms was only one facet of that isolation.
— oli se, ettei teknologista muutosta lainkaan integroitu yhteiskuntaan ja orga nisaatioihin.