natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Illustrations: Food and Agriculture Organization of the United Nations (FAO), www.fao.org.
Illustraatio: Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO), www.fao.org.
Source: Polet 2000
Lähde: Polet 2000
Source: Ferretti 2000
Lähde: Ferretti 2000
FAO Code* % 2006
Koodi FAO* % 2006
* () Species subject to TACs and quotas.
* TAC- ja kiintiöjärjestelmään kuuluvat pelagiset lajit.
(D) Demersal species (P) Pelagic species (H) Deep-sea species
(D) Pohjakalalajit (P) Pelagiset lajit (H) Kuuluvat syvänmeren lajit
FAO Code* % 2006 coc 0,3 fpe 0,3 dps 0,3
Koodi FAO* % 2006 coc 0,3 fpe 0,3 dps 0,3
FAO Code* % 2006 fpi 0,2 rng (H)0,2 dab (D)0,2
Koodi FAO* % 2006 fpi 0,2 rng (H)0,2 dab (D)0,2
SPECIES PRODUCED IN AQUACULTURE
VESIVILJELYTUOTTEIDEN LAJIT
FAO Code % 2006
Koodi FAO % 2006
FAO Code % 2006 clz 0,5 svc 0,3 stur 0,5
Koodi FAO % 2006 clz 0,5 svc 0,3 stur 0,5
FAO Code % 2006 oyf 0,3 bic 0,1 stu 0,1
Koodi FAO % 2006 oyf 0,3 bic 0,1 stu 0,1
FAO Code cts 0,0
Koodi FAO cts 0,0
CARTOGRAPHICAL ANNEX
KARTTALIITE
MAPS OF ICES ZONES
CIEM/ICES-ALUEIDEN KARTAT
Source: ICES
Lähde: ICES
MAP OF GENERAL FISHERIES COMMISSION FOR THE MEDITERRANEAN (GFCM) ZONES
VÄLIMEREN YLEISEN KALASTUSKOMISSION KARTTA (CGPM/GFCM)
Source: CGPM
Lähde: CGPM
MAP OF REGIONAL FISHERIES BODIES
ALUEELLISTEN KALASTUSJÄRJESTÖJEN KARTTA
Source: FAO
Lähde: FAO
Page 104
MUISTIO
Regional Development
EUROOPAN PARLAMENTTI
STRUCTURAL AND COHESION POLICIESB
RAKENNE- JA KOHEESIOPOLITIIKKAB
DIRECTORATEGENERAL FOR INTERNAL POLICIES
EUROOPAN PARLAMENTTI
POLICY DEPARTMENT
SISÄASIOIDEN PÄÄOSASTO
STRUCTURAL AND COHESION POLICIESB
RAKENNE JA KOHEESIOPOLITIIKKA
Regional Development
Aluekehitys
AUTHORMs Ivana KATSAROVA, Policy Department B: Structural and Cohesion Policies, European Parliament
LAATIJAIvana Katsarova, toimiala B: rakenne- ja koheesiopolitiikka, Euroopan parlamentti.
ABOUT THE EDITORTo contact the Policy Department or to subscribe to its monthly Newsletter please write to: poldep-cohesion@europarl.europa.eu
TIETOJA JULKAISIJASTAYhteydenotot toimialayksikköön tai sen kuukausitiedotteen tilaaminen: poldep-cohesion@europarl.europa.eu
Manuscript completed in March 2009.Brussels, © European Parliament, 2009.
Käsikirjoitus on valmistunut maaliskuussa 2009.Bryssel, © Euroopan parlamentti, 2009
Reproduction and translation for non-commercial purposes are authorized, provided the source is acknowledged and the publisher is given prior notice and sent a copy.
VASTUUVAPAUSLAUSEKELaatija on yksin vastuussa tässä asiakirjassa ilmaistuista kannoista, jotka eivät välttämättä vastaa Euroopan parlamentin virallista kantaa.Tekstin jäljentäminen ja käännättäminen muuhun kuin kaupalliseen tarkoitukseen on sallittua, jos lähde mainitaan ja jos julkaisijalle ilmoitetaan asiasta etukäteen ja sille lähetetään jäljennös.
BACKGROUND..................................................................................................................................... .....................................................................................................................................
TAUSTAA................................................................................................................................................. .................................................................................................................................................
PARLIAMENTARY ACTIVITIES .....................................................................................................15
PARLAMENTIN TOIMINTA ............................................................................................................15
THE WAY AHEAD ..............................................................................................................................23
TULEVA TOIMINTA ...........................................................................................................................23
ABOUT THE POLICY DEPARTMENT .........................................................................................29
TIETOJA TOIMIALASTA ..................................................................................................................29
FURTHER READING .........................................................................................................................33
LISÄTIETOJA ........................................................................................................................................33
ADDITIONAL SOURCES OF INFORMATION ........................................................................35
MUITA TIETOLÄHTEITÄ ..................................................................................................................35
What kind of Europe do we want – for ourselves and for future generations?
Millaisen Euroopan haluamme itsellemme ja tuleville sukupolville?
A dynamic Europe that leads the world in science and technology?
Haluammeko dynaamisen Euroopan, joka johtaa maailmaa tieteen ja teknologian aloilla?
A productive Europe where everyone has a job?
Tuottavan Euroopan, jossa kaikilla on töitä?
A caring Europe where the sick, the elderly and the handicapped are looked after?
Huolehtivan Euroopan, jossa huolehditaan sairaista, vanhuksista ja vammaisista?
A just Europe where there is no discrimination and everyone has equal access to jobs and education?
Oikeudenmukaisen Euroopan, jossa ketään ei syrjitä ja jossa kaikilla on yhtäläiset mahdollisuudet saada työtä ja koulutusta?
A clean, green Europe that cares for its own environment and helps meet the global challenges too?
Haluammeko puhtaan, vihreän Euroopan, joka huolehtii ympäristöstään ja auttaa vastaamaan myös maailmanlaajuisiin haasteisiin?
A Europe of values that we share and care for?
Vai Euroopan, jossa on yhteiset arvot, joita vaalimme?
I want all of those things and, moreover, I believe they are within our grasp.
Haluan kaikki nämä asiat, ja ne ovat mielestäni ulottuvillamme.
Extract from a speech delivered by Commissioner Danuta Hübner Warsaw, 17 October 2006
Ote komission jäsenen Danuta Hübnerin puheesta Varsova 17. lokakuuta 2006
I would like to take this opportunity to welcome you to the European Parliament and provide you with information on in-house resources in terms of expert advice.
Haluan käyttää hyväkseni tämän tilaisuuden toivottaa Teidät tervetulleeksi Euroopan parlamenttiin. Samalla haluan tarjota tietoa parlamentin käytettävissä olevista asiantuntijaresursseista.
Effective parliamentary work relies on specialised, objective, high-quality and up-to-date information.
Tehokas työskentely parlamentissa perustuu erikoistuneeseen, puolueettomaan, laadukkaaseen ja ajantasaiseen tietoon.
To this end, five units responsible for research, known as ‘Policy Departments’ were created.
Tähän tarkoitukseen on perustettu viisi tutkimuksesta vastaavaa yksikköä, joita kutsutaan toimialayksiköiksi.
They produce high quality independent research, which is either carried out in-house or by external experts.
Ne tuottavat korkeatasoista ja puolueetonta tutkimustietoa, joka perustuu joko sisäisten tai ulkopuolisten asiantuntijoiden työhön.
In this publication you will find brief information on major policy developments in the area of regional development during the last term.
Tämä julkaisu on yhteenveto aluekehitysalan tärkeimmistä tapahtumista viime vaalikaudella.
We also discuss the challenges that regional policy will face in the near future.
Lisäksi tarkastellaan aluepolitiikan lähitulevaisuuden haasteita.
BACKGROUND conomic and social cohesion, as defined by the European Communities Treaty (articles 158 to 162) is needed for the Community’s ‘overall harmonious development’ and requires a reduction of the‘disparities between the levels of development of the various
TAUSTAA uroopan yhteisön perustamissopimuksessa (158–162 artiklassa) määriteltyä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta tarvitaan ”koko yhteisön sopusointuisen kehityk-sen” edistämiseksi, minkä vuoksi on vähennettävä ”alueiden välisiä kehityseroja”, toisin
E regions’, i.e. the‘backwardness of the least favoured regions’, which include rural areas.Today the European Union (EU) comprises 27 Member States which form a community and internal market of 493 million citizens.
E sanoen ”muita heikommassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyttä”, maaseutu mukaan lukien.Euroopan unionissa (EU) on nykyään 27 jäsenvaltiota, jotka muodostavat 493 miljoonan kansalaisen yhteisön ja sisämarkkinat.
At the same time, however, the economic and social disparities among these countries and their 271 regions remain great.
Jäsenvaltioiden ja niiden 271 alueen välillä on kuitenkin edelleen suuria taloudellisia ja sosiaalisia eroja.
Although the origins of Community policies addressing regional imbalances can be traced back to the Treaty of Rome, it was not until 1975 that the European Regional Development Fund (ERDF) was created.
Alueellisia eroja käsittelevä yhteisön politiikka juontaa juurensa Rooman sopimuksesta, mutta Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) perustettiin vasta vuonna 1975.
In its early years, operations remained purely national, financing predetermined projects in the Member States with little European or sub-national influence.
Ensimmäisinä vuosina toimet olivat pelkästään kansallisia, ja rahaston varoilla rahoitettiin ennalta määritettyjä jäsenvaltioiden hankkeita, joissa ei ollut juurikaan eurooppalaista tai paikallista ulottuvuutta.
An annual system of selecting and refinancing existing projects was applied in a similar way by other Community funds with territorial impact such as the European Social Fund (ESF) and the European Agriculture Guidance and Guarantee Fund (EAGGF).
Muissa yhteisön alueellisissa rahastoissa, kuten Euroopan sosiaalirahastossa (ESR) ja Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastossa (EMOTR), sovellettiin samalla tavoin vuotuista järjestelmää, jossa valittiin ja rahoitettiin uudelleen olemassa olevia hankkeita.
General Legislative Framework for Regional Policy
Aluepolitiikan yleinen lainsäädäntökehys
• Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1260/1999.
• Neuvoston asetus (EY) N:o 1083/2006, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2006, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1260/1999 kumoamisesta
• Regulation (EC) No 1080/2006 of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on the European Regional Development Fund and repealing Regulation (EC) No 1783/1999.
• Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1080/2006, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006, Euroopan aluekehitysrahastosta ja asetuksen (EY) N:o 1783/1999 kumoamisesta
• Regulation (EC) No 1081/2006 of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on the European Social Fund and repealing Regulation (EC) No 1784/1999.
• Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1081/2006, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006, Euroopan sosiaalirahastosta ja asetuksen (EY) N:o 1784/1999 kumoamisesta
• Regulation (EC) No 1082/2006 of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on a European grouping of territorial cooperation.
• Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1082/2006, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006, eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY)
Source: Author’s data processing
Lähde: Laatijan tietojenkäsittely.
STRUCTURAL FUNDS 2007-2013:
KARTTA 1: RAKENNERAHASTOT 2007–2013
Convergence Regions Phasing-out Regions Phasing-in Regions
Lähentyminen Phasing-out Phasing-in
Competitiveness and Employment Regions
Alueellinen kilpaillukykyja työllisyys
Source: European Commission, Directorate General for Regional Policy
Lähde: Euroopan komissio, aluepolitiikan pääosasto.
EU budget (in EUR billion at 2004 prices)
EU:n talousarvio (miljardia euroa vuoden 2004 hinnoissa)
Structural Funds budget (in EUR billion at 2004 prices)
Rakennerahastojen talousarvio (miljardia euroa vuoden 2004 hinnoissa)
Structural Funds budget compared with the EU budget (%)
Rakennerahastojen talousarvio verrattuna EU:n talousarvioon (%)
Hence, at the beginning of the 1980s the efficiency of Community instruments became an issue and their integration was sought for in a number of pilot programmes. In 1986 key events brought with them the impetus for a more genuine European Cohesion Policy, most notably the Single European Act, the accession of Greece, Spain and Portugal and the adoption of the single market programme.
Yhteisön välineiden tehokkuuteen alettiin siis kiinnittää huomiota 1980-luvun alussa ja ne pyrittiin yhdistämään joissakin pilottiohjelmissa.Vuoden 1986 keskeiset tapahtumat, etenkin Euroopan yhtenäisasiakirja, Kreikan, Espanjan ja Portugalin liittyminen sekä yhtenäismarkkinaohjelman hyväksyminen, antoivat vauhtia todelliselle eurooppalaiselle koheesiopolitiikalle.
In March 1988, the European Council in Brussels decided to allocate ECU 64 billion to the Structural Funds which represented a doubling of annual resources over the period 1989-1993.
Maaliskuussa 1988 Brysselissä kokoontunut Euroop-pa-neuvosto päätti osoittaa rakennerahastoihin 64 miljardia ecua, jolloin vuotuiset määrärahat kaksinkertaistuivat kauteen 1989–1993 verrattuna.
On 24 June 1988, the Council adopted the first regulation integrating the Structural Funds under the umbrella of Cohesion Policy. This landmark reform introduced key principles such as focusing on the poorest and most backward regions, multi-annual programming, strategic orientation of investments and the involvement of regional and local partners.
Neuvosto hyväksyi 24. kesäkuuta 1988 ensimmäisen asetuksen, jolla rakennerahastot liitettiin koheesiopolitiikan yhteyteen.Tässä tärkeän merkkipaalun muodostavassa uudistuksessa otettiin käyttöön keskeisiä periaatteita, kuten huomion kiinnittäminen kaikkein köyhimpiin ja eniten jälkeenjääneisiin alueisiin, monivuotisten ohjelmien laadinta, investointien strateginen kohdentaminen sekä alueellisten ja paikallisten kumppanien osallistuminen.
Agreed in Maastricht on 7 February 1992, the Treaty on the European Union and the revisedTreaty on the European Communities (TEC) entered into force on 1 November 1993.
Maastrichtissa 7. helmikuuta 1992 hyväksytty sopimus Euroopan unionista ja muutettu Euroopan yhteisön perustamissopimus tulivat voimaan 1. marraskuuta 1993.
In respect to Cohesion and Regional Policy, the TEC established a new instrument, the Cohesion Fund, and a new institution, the Committee of the Regions, as well as the introduction of the subsidiarity principle.
Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa otettiin koheesio- ja aluepolitiikan yhteydessä käyttöön uutena välineenä koheesiorahasto, uutena toimielimenä alueiden komitea sekä toissijaisuusperiaate.
Some provisions were strengthened such as the involvement of other EU institutions, in particular the European Parliament (EP), and the rules on partnership, evaluation and publicity.
Tässä yhteydessä vahvistettiin joitakin säännöksiä, kuten muiden EU:n toimielinten, erityisesti Euroopan parlamentin (EP), osallistumista koskevia sääntöjä, sekä kumppanuutta, arviointia ja julkisuutta koskevia määräyksiä.
Upon accession of Austria, Finland and Sweden on 1 January 1995, an amending regulation defined a sixth Objective favouring the extremely low populated regions of Finland and Sweden and a financial allocation for the three new Member States.
Itävallan, Suomen ja Ruotsin liityttyä Euroopan unioniin 1. tammikuuta 1995 muutosasetuksessa määritettiin kuudes tavoite, joka koskee Suomen ja Ruotsin erittäin harvaan asuttujen alueiden aseman parantamista, sekä näille kolmelle uudelle jäsenvaltiolle myönnettävät määrärahat.
In December 1992, the European Council decided on the new financial perspective for the period 1994-1999 and ECU 168 billion was set aside for the Structural and Cohesion Funds.
Joulukuussa 1992 Eurooppa-neuvosto päätti uusista rahoitusnäkymistä kaudeksi 1994–1999, ja rakennerahastoihin varattiin 168 miljardia ecua.
This represented a doubling of annual resources and equalled a third of the EU budget.
Näin vuotuiset määrärahat kaksinkertaistuivat ja vastasivat kolmannesta EU:n talousarviosta.
New Cohesion Policy regulations were adopted by the Council on 20 July 1993, which now included the Financial Instrument of Fisheries Guidance and the Cohesion Fund.The new regulations confirmed the policy’s key principles
Uusissa asetuksissa vahvistettiin politiikan keskeiset periaatteet – keskittäminen, ohjelmointi, täydentävyys ja kumppanuus – ja säilytettiin viisi aiemmin asetettua tavoitetta enemmän tai vähemmän
A move towards simplification of Cohesion Policy’s design and procedures in parallel with preparation for enlargement, these were the two major themes of the period 2000-2006.
Koheesiopolitiikan suunnittelun ja menettelyjen yksinkertaistaminen sekä laajentumiseen valmistautuminen olivat kauden 2000–2006 keskeiset aiheet.
Agenda 2000 had been in preparation since the second half of 1990s and it paved the way for the biggest ever enlargement of the EU, with 10 new Member States joining in May 2004.
Agenda 2000 -ohjelmalla, jota oli valmisteltu 1990-luvun loppupuolelta lähtien, pohjustettiin EU:n historian suurinta laajentumista: siihen liittyi toukokuussa 2004 kymmenen uutta jäsenvaltiota.
GDP Performance: Comparison with Key Competitors
BKT:n kehitys tärkeimpiin kilpailijoihin verrattuna
Gross Domestic Product (GDP) per head in Purchasing Power Standard (PPS) terms in the United States (US) in 2004 was 60% higher than the EU-27 average, and 43% above the EU-15 average.
Vuonna 2004 asukasta kohti laskettu bruttokansantuote (BKT) oli ostovoimastandardina (OVS) mitattuna Yhdysvalloissa 60 prosenttia suurempi kuin 27 jäsenvaltion EU:ssa keskimäärin ja 43 prosenttia suurempi kuin 15 jäsenvaltion EU:ssa keskimäärin.
Only two Member States, Ireland and Luxembourg, had levels above that of the US.
BKT oli suurempi kuin Yhdysvalloissa ainoastaan kahdessa jäsenvaltiossa, Irlannissa ja Luxemburgissa.
In Japan, GDP per head in the same year exceeded the EU-27 average by 19%, though in this case, six Member States had a level above this and in five it was only slightly below. Between 1995 and 2005, GDP per head in the EU grew at virtually the same level as in the US (2% as against 2.1%) and twice as fast as in Japan.
Japanissa asukasta kohti laskettu BKT oli samana vuonna 19 prosenttia suurempi kuin 27 jäsenvaltion EU:ssa keskimäärin, mutta tässä tapauksessa kuudessa jäsenvaltiossa BKT oli suurempi ja viidessä ainoastaan hieman pienempi.Vuosina 1995–2005 asukasta kohti laskettu BKT kasvoi EU:ssa tosiasiassa yhtä paljon kuin Yhdysvalloissa (EU:ssa 2 prosenttia ja Yhdysvalloissa 2,1 prosenttia) ja kaksi kertaa nopeammin kuin Japanissa.
Regional disparities in GDP per head are far more extreme in the EU-27 than in the US or Japan, especially after the two recent enlargements.
Etenkin EU:n kahden taannoisen laajentumisen jälkeen 27 jäsenvaltion EU:ssa on asukasta kohti lasketussa BKT:ssä huomattavasti suurempia alueellisia eroja kuin Yhdysvalloissa tai Japanissa.
In the EU, GDP per head in the region where this is highest is 8 times greater than in the region where it is lowest.
EU:ssa asukasta kohti laskettu BKT on alueella, jossa se on suurin, kahdeksan kertaa suurempi kuin alueella, jossa se on pienin.
In the US, the difference is only 2.5 times and in Japan just two times.
Yhdysvalloissa ero on vain 2,5-kertainen ja Japanissa ainoastaan kaksinkertainen.
All US states have a GDP per head that is above the EU average.
Asukasta kohti laskettu BKT on kaikissa Yhdysvaltojen osavaltioissa suurempi kuin EU:ssa keskimäärin.
In Japan, 40 of the 47 regions do.
Japanissa se on suurempi 40:llä kaikkiaan 47 alueesta.
Clearly, the challenge of reducing regional disparities and ensuring economic and social cohesion across the EU is far greater than in the US or Japan.
Yhdysvaltoihin tai Japaniin verrattuna EU:ssa on selvästikin huomattavasti enemmän tarvetta pienentää alueellisia eroja sekä varmistaa taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus koko alueella.
The variation in rates of GDP per head growth across regions in the EU is also much greater than in the US.
Myös asukasta kohti lasketun BKT:n kasvuvauhti vaihtelee EU:ssa alueittain huomattavasti enemmän kuin Yhdysvalloissa.
Over the period 1997–2004, growth at regional level in the EU varied from below zero to over 8.6%, while in the US it varied from zero to 3.6%.
Vuosina 1997–2004 alueellinen kasvu vaihteli EU:ssa alle nollasta yli 8,6 prosenttiin ja Yhdysvalloissa nollasta 3,6 prosenttiin.
This wider variation in growth rates, however, is in some degree a positive feature given the much greater need for low income regions to catch up.
Kasvunopeuden suurempi vaihtelu on kuitenkin jossain määrin myönteistä, koska silloin pienituloisilla alueilla on suurempi tarve kuroa ero umpeen.
In China, GDP per head, again in PPS terms, is only one-fifth of the EU average, while in India, it is one-eighth.
Kiinassa asukasta kohti laskettu BKT on ostovoimastandardina mitattuna ainoastaan viidennes EU:n keskimääräisestä BKT:stä ja Intiassa vain kahdeksannes.
In Romania and Bulgaria, which have the lowest GDP per head in the EU, the level is still over twice as high as in India and 50% higher than in China.These two countries, however, are catching up rapidly with the EU.
Romaniassa ja Bulgariassa, joissa asukasta kohti laskettu BKT on EU:n pienin, luku on kuitenkin yli kaksi kertaa suurempi kuin Intiassa ja 50 prosenttia suurempi kuin Kiinassa. Nämä kaksi valtiota ovat kuitenkin saamassa EU:n pian kiinni.
Growth of GDP per head in India has been double that in the EU over the past decade and the growth rate in China was three times the one in the EU.
Kymmenen viime vuoden aikana asukasta kohti laskettu BKT on kasvanut Intiassa kaksi kertaa nopeammin ja Kiinassa kolme kertaa nopeammin kuin EU:ssa.
Nevertheless, even if such high growth rates can be sustained, it would take over 40 years for GDP per head in China to come close to the current level in the EU.
Vaikka näin nopea kasvuvauhti onnistuttaisiin säilyttämään, Kiinan asukasta kohti laskettu BKT olisi vasta yli 40 vuoden kuluttua lähellä EU:n nykyistä tasoa.
Despite the vast difference in GDP per head, the size of regional disparities in India and China are similar to that in the EU.
Vaikka asukaskohtaisessa BKT:ssä on suuri ero, alueelliset erot ovat Intiassa ja Kiinassa yhtä suuria kuin EU:ssa.
The region with the highest GDP per head in both China and India has a level seven times greater than in the lowest regions against eight times in the EU.
Kiinassa ja Intiassa alue, jolla asukasta kohti laskettu BKT on suurin, BKT on seitsemän kertaa suurempi kuin alueilla, joissa BKT on pienin, kun EU:ssa vastaava ero on kahdeksankertainen.
Differences in regional GDP growth rates in India between 2000 and 2004 were very similar to those in the EU, varying between 1% and 13% while, in China, they varied by much less - by between 6% and 11%.
BKT:n kasvunopeuden alueelliset erot olivat Intiassa vuosina 2000–2004 hyvin samanlaiset kuin EU:ssa, sillä kasvunopeus vaihteli yhden ja 13 prosentin välillä. Kiinassa vaihtelua oli sen sijaan huomattavasti vähemmän, nimittäin 6–11 prosenttia.
Source: European Commission, Fourth Report on Social and Economic Cohesion, 2007
Lähde: Euroopan komissio, neljäs kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta, 2007.
This historic enlargement brought a 20% increase in the EU’s population, but only a 5% increase in Union’s Gross Domestic Product (GDP).
Tämän historiallisen laajentumisen tuloksena EU:n asukasluku kasvoi 20 prosenttia, mutta BKT kasvoi ainoastaan viisi prosenttia.
With enlargement came increased disparities in income and employment as the average GDP per head in these new member countries was under half the EU average and only 56% of their population were in active employment, compared to 64% in the EU-15.
Laajentuminen lisäsi tulo- ja työllisyyseroja, koska uusien jäsenvaltioiden keskimääräinen asukasta kohti laskettu BKT oli alle puolet EU:n keskiarvosta ja koska ainoastaan 56 prosenttia niiden väestöstä oli työelämässä, kun vastaava osuus oli 15 jä- senvaltion EU:ssa 64 prosenttia.