natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the compilation of the programme document, the compatibility of the operations defined in the programme with the founding documents of the Community and with other principles, in accordance with Regulation (EEC) No 2081/93, have been taken into account.
Ohjelmaasiakirjan laadinnassa on otettu huomioon ohjelman toimenpiteiden yhteensopivuus yhteisön perustamissopimusten sekä muiden periaatteiden kanssa asetuksen (ETY) N:o 2081/93 mukaisesti.
Contents and compilation of the programme
Ohjelman sisältö ja laadinta
The Objective 3 programme Is focused on such operations supporting competence and economic growth that increase the opportunities of the unemployed to be integrated into the labour market and further the creation of permanent jobs and gender equality on the labour market.
Tavoite 3 -ohjelmassa keskitytään sellaisiin osaamista ja taloudellista kasvua tukeviin toi menpiteisiin, joiden avulla lisätään työttömien mahdollisuuksia työmarkkinoille integroitumiseen sekä edistetään pysyvien työpaikkojen syntyä ja sukupuolten tasaarvoa työmarkki noilla.
Special attention Is paid to the quality, effectiveness and efficiency, visibility and innovative aspects of the operations.
Toimenpiteiden laatuun, tehokkuuteen, näkyvyyteen ja innovatiivisuuteen kiinnitetään erityistä huomiota.
ESF funding supplements active national employment policy.
ESR-rahoitus täydentää kansallista aktiivista työvoimapolitiikkaa.
New elements providing value added are Included in the operations; the aim of these is to Improve the quality and efficiency of the operations.
Toimenpiteisiin sisällytetään uusia lisäarvoa antavia elementtejä, joiden avulla pyritään kohottamaan toiminnan laatua ja vaikuttavuutta.
The basic strategy of the programme is:
ESR-tuki keskitetään toimenpiteisiin, joiden avulla voidaan
— prevent the generation of longterm unemployment and make the integration of longterm unemployed and socially excluded into working life easier through a flexible pathway to employment approach,
— ennaltaehkäistä pitkäaikaistyöttömyyden syntyä ja helpottaa pitkäaikaistyöttömien ja syrjäytyvien työelämään siirtymistä yksilöllisillä palvelukokonaisuuksilla eli joustavilla "poluilla" työttömyydestä työhön
— promoting economic growth through employment creation and human resource development SMEs,
— työpaikkojen syntymistä sekä osaamisen edistää talouskasvua tukemalla uusien kehittämistä pk-yrityksissä
— prevent exclusion of young people with no occupational skills and make the transition of young people from vocational training into the labour market easier through Youthstart type of measures.
— ehkäistä ammattitaidottomien nuorten työelämästä syrjäytymistä sekä helpottaa ammatillisen koulutuksen jälkeistä työmarkkinoille siirtymistä Youthstart-tyyppisten toimenpiteiden avulla.
The principle of equality between men and women Is integrated Into all priorities and mea sures In a visible and concrete way.
Tasa-arvotavoite toteutetaan näkyvällä ja konkreettisella tavalla kaikissa prioriteeteissa ja toi menpidekokonaisuuksissa.
During the planning period, ECU 925.96 million are used for the operations In accordance with the Objective 3 programme.
Tavoite 3 -ohjelman mukaisiin toimenpiteisiin käytetään suunnittelukaudella 925,96 miljoonaa ecua.
The share of public funding is ECU 743.05 million, of which the contribution of the Social Fund is ECU 258.40 million (27.9%).
Julkisten kustannusten osuus on 743,05 miljoonaa ecua, josta sosiaalirahaston osuus 258,40 miljoonaa ecua (34,8 %).
As the employ ment situation is extremely grave In Finland, the resources for the programme are focused on the beginning of the planning period.
Suomen vaikean työllisyystilanteen vuoksi ohjelman resurssoinnin painopiste on suunnittelukauden alkupuolella.
Economic growth is expected eventually to alleviate the unemployment situation, and funding Is therefore reduced towards the end of the planning period.
Talouskasvun arvioidaan parantavan työllisyystilannetta, joten rahoituskehys on laskeva kauden loppua kohden.
A total of 97.390 unemployed are estimated to benefit from the operations in accordance with the programme during 1995-99.
Ohjelman mukaisiin toimenpiteisiin arvioidaan osallistuvan vuosina 1995—1999 yhteensä noin 97 390 työtöntä.
Preparation of the planning document has been implemented according to a decentralised model so that the labour districts have been participating intensively.
Ohjelmaasiakirjan valmistelu on toteutettu hajautetulla mallilla siten että työvoimapiirit ovat olleet siinä voimakkaasti mukana.
At the regional level, cooperation has been made with the regional councils and other regional authorities, as well as with various organisations of business life, entrepreneurs, wage-earners and producers.
Aluetasolla yhteistyötä on tehty maakunnan liittojen ja muiden alueviranomaisten kanssa sekä elinkeinoelämän, yrittäjien, palkansaajien ja tuottajien eri järjestöjen kanssa.
In addition, municipalities, provincial administrative boards and Institutions of education, research and rehabilitation have participated in the preparation of the planning document.
Lisäksi kunnat, lääninhallitukset sekä koulutus, tutkimus- ja kun toutuslaitokset ovat olleet valmistelussa mukana.
The statutory advisory committee of the labour districts and its separately founded Social Fund section is a supporting, controlling and monitoring body representing the socalled three-partyism; different labour market parties in the labour districts. This body com prises the representatives of various parties of public administration, labour market and economy.
Työvoimapiirin lakisääteinen neuvottelukunta ja sen erikseen perustettu sosiaalirahastojaosto on työvoimapiirin työmarkkinoiden eri osapuolia, ns. kolmikantaa edustava tuki, ohjaus- ja valvontaelin, johon kuuluvat julkishallinnon, työmarkkinoiden ja elinkeinoelämän eri osapuolten edustajat.
At the central government level, the planning document has been dealt with by various Ministries and labour market parties.
Keskushallintotasolla ohjelma-asiakirjaa on käsitelty eri ministeriöiden sekä työmarkkinaosapuolten kanssa.
The aim of this procedure is to secure the commitment of various parties for the implementation of the programme and the compatibility of the programme with Objectives 4, 6, 2 and 5b.
Menettelyllä on haluttu varmistaa eri osapuolten sitoutuminen ohjelman toimeenpanoon sekä ohjelman yhteensopivuus tavoitteiden 4, 6, 2 ja 5 b kanssa.
Several planning seminars have been arranged together with the experts of the EU Com mission, In which the strategies, priorities and measures of the programme have been evaluated.
Euroopan komission asiantuntijoiden kanssa on järjestetty useita suunnitteluseminaareja, joissa on arvioitu ohjelman strategioita, prioriteetteja ja toimenpidekokonaisuuksia.
The representatives of the Commission have provided valuable support and information necessary for the advancement of the programme planning throughout the preparation process.
Komission edustajilta on saatu arvokasta ja ohjelmatyön etenemisen kannalta välttämätöntä tukea ja informaatiota koko valmisteluprosessin ajan.
Connections to employment policy and to other EU programmes
Kytkennät työpolitiikkaan ja muihin EU-ohjelmiin
The programme has been drawn up on the basis of short-term strategies and objectives of Finland's national employment, educational and economic policies.
Ohjelma on laadittu Suomen kansallisen työ-, koulutus- ja elinkeinopolitiikan lähivuosien strategioiden ja tavoitteiden pohjalta.
The area of focus for the national employment policy Is longterm unemployment; the Objective 3 programme emphasises operations preventing longterm unemployment.
Kansallisessa työllisyyspolitiikassa panostetaan erityisesti pitkäaikaistyöttömyyteen; tavoite 3 -ohjelmassa korostuvat pitkäaikaistyöttömyyttä ehkäisevät toimenpiteet.
To alleviate youth unemployment, it is especially Important to also include young people over 20 in the Objective 3 programme; the integration of these Into working life must be supported.
Nuorisotyöttömyyden helpottamiseksi on erityisen tärkeää ottaa tavoite 3 -ohjelman piiriin myös yli 20-vuotiaat nuoret, joiden työelämään siirtymistä on tuet tava.
The programme takes Into account the European Union White Papers on growth, competitiveness and employment and on social policy.
Ohjelmassa on otettu huomioon Euroopan unionin valkoiset kirjat kasvusta, kilpailu kyvystä ja työllisyydestä sekä sosiaalipolitiikasta.
Every effort has been made to adapt Objective 3 to other Structural Fund programmes so that synergic entitles capable of supporting each other can be formed, as well as national employment policy and regional development strategies.
Tavoite 3 on pyritty yhteensovittamaan muihin rakennerahasto-ohjelmiin siten, että ne muodostaisivat synergisen kokonaisuuden tukien toisiaan sekä kansallista työvoimapolitiikkaa ja alueiden kehittämisstrategioita.
It Is possible to take special regional features into account In the operations of the programme, as the activities are regionally decentralised.
Alueellisten erityispiirteiden huomioonottaminen ohjelman toimenpiteissä on mahdollista, koska toiminta on alueellisesti hajautettu.
The programme concerning Objective 6 regions will also include lines of operation for the development of human resources In accordance with Objective 3 according to the same principles.
Tavoite 6 -alueita koskeva ohjelma tulee sisältämään myös tavoite 3 -tyyppisiä inhimillisten voimavarojen kehittämiseen liittyviä toimintalinjoja samojen periaatteiden mukaisesti.
The aim In Objectives 2 and 5b regions is to make the development strategies for the regions and the development of Investments and human resources support each other.
Tavoite 2- ja 5b -alueilla pyritään siihen, että alueiden kehittämisstrategiat, investointi- ja inhimillisten voima-
Every effort has been made to devise the measures for Objectives 3 and 4 so that they can support each other.
Tavoitteiden 3 ja 4 toimenpidekokonaisuudet on pyritty rakentamaan siten, että ne tukevat toisiaan.
The Community Initiative Employment Is targeted at groups that have special difficulties on the labour market.
Employment-aloite on suunnattu henkilöille, joilla on erityisiä vaikeuksia työmarkkinoilla.
The Community Initiative Employment-Now Is targeted at women, Employment-Horizon Is targeted at the disabled and other people with a weak labour market standing, and Employment-Youthstart at young people under 20 supporting the operation and principles of Objective 3, and also providing added value through Its International dimension.
Naisille suunnattu Employment-Now, vajaakuntoisten ja muiden heikossa työmarkkina-asemassa oleville henkilöille kohdistettu Employment-Horizon sekä nuorten alle 20vuotiaiden Employment-Youthstart tukevat tavoite 3:n toimintalinjoja ja periaatteita tuoden lisäarvona myös kansainvälistä ulottuvuutta.
Funding of Community Initiatives is not Included in the financial framework of Objective 3.
Yhteisöaloitteiden rahoitus ei sisälly tavoite 3:n rahoitus kehykseen.
In accordance with the Act on the Autonomy of Aland (1556/94), the county of Aland Is, within the framework of Its authority, responsible for the Issues concerning the adaption of general policy of the European Union on Aland.
Ahvenanmaan itsehallintolain (1556/94) mukaisesti Ahvenanmaan maakunta vastaa toimi valtansa puitteissa niistä asioista, jotka koskevat Euroopan yhteisön yleisen politiikan soveltamista Ahvenanmaalla.
For the funding of the Objective 3 programme Implemented In the county of Aland, ECU 0.8 million has been allocated for the planning period.
Ahvenanmaan maakunnassa toteutettavan tavoite 3 -ohjelman rahoitukseen on kehyksestä irrotettu 0,8 miljoonaa ecua suunnittelukaudella.
The subprogramme for the autonomous region of Aland is presented In Chapter 7.
Ahvenanmaan maakunnan osaohjelma esitetään luvussa 7.
Labour market analysis
Työmarkkina-analyysi
Economic development
Taloudellinen kehitys
Longterm trends and the recession during 1990-93
Pitkän aikavälin trendit ja vuosien 1990—1993 lama
The growth of the economy and welfare In Finland was rapid by International comparison during the whole period of Independence, up until the recession In the 1990s.
Talouden ja hyvinvoinnin kasvu oli Suomessa koko itsenäisyyden ajan ennen 1990-luvun lamaa kansainvälisesti verrattuna nopeaa.
The Intensive growth trend was only interrupted by the depression in the 1930s and the Second World War, when production declined.
Vahvan kasvutrendin katkaisivat välillä vain 1930luvun lama ja toinen maailmansota, jolloin tuotanto aleni.
Soon after the war, a long period of growth, lasting three decades, started again, during which the GDP increased about 5 % annually.
Pian sodan jälkeen käynnistyi taas pitkä, kolme vuosikymmentä kestänyt kasvukausi, jona aikana BKT kasvoi noin 5 % vuodessa.
Finland also coped relatively well with the oil crisis affecting the economies of Industrial countries In the middle of 1970s.
Suomi selvisi kohtalaisen hyvin myös teollisuusmaiden talouksia 1970-luvun puolivälissä koetelleesta öljykriisistä.
Growth in production was only temporarily halted, after which an Intensive boom period started again in 1978.
Tuotannon kasvu vain tilapäisesti pysähtyi, minkä jälkeen vuonna 1978 alkoi taas voimakas korkeasuhdanne.
During the entire 1980s, growth in production was consistent, about 4% annually.
Koko 1980luvun ajan tuotannon kasvu oli tasaista, keskimäärin lähes 4 % vuodessa.
The employment rate remained high and Finland became one of the most prosperous countries in the world.
Työllisyys pysyi korkeana ja Suomi kohosi hyvinvointivaltioiden kärkijoukkoon.
Building of the Finnish welfare State was facilitated after the Second World War by the rapid growth of the forestry industry and other related industries.
Suomalaisen hyvinvointivaltion rakentamisen mahdollisti II mailmansodan jälkeen aluksi metsäteollisuuden sekä siihen kytkeytyneiden teollisuuden alojen nopea kasvu.
The rapid economic growth was based on the high rate of investment, which was still one of the highest among the industrial countries throughout the 1980s, comprising more than a quarter of the GDP.
Nopea talouskasvu perustui korkeaan investointiasteeseen, joka oli Suomessa vielä koko 1980luvun teollisuusmaiden kärkiluokkaa, yli neljännes bruttokansantuotteesta.
Com pared with 'older Industrial countries', however, Finland's industrial structure remained one sided.
Vanhoihin teollisuusmaihin verrattuna Suomen teollisuuden rakenne pysyi kuitenkin yksipuolisena.
Also, Finland's large investments were not, according to International comparisons, as efficient as In industrial countries on average, as restrictions on competition and the regulation of the financial market affected the efficient targeting of Investments.
Suomen mittavat investoinnit eivät kansainvälisten vertailujen mukaan olleet myöskään yhtä tehokkaita kuin teollisuusmaissa keskimäärin, koska kilpailurajoitukset ja rahoitus markkinoiden säännöstely haittasivat niiden tehokasta kohdentumista.
The sectors protected against competition — mainly agriculture, part of the related food industry and the service sector — were able to make substantial Investments by passing their costs on to the consumer prices.
Kilpailulta suojatut sektorit — lähinnä maatalous, osa siihen kytkeytyvästä elintarviketeollisuudesta ja palvelusektori — saattoivat tehdä laajoja investointeja voidessaan siirtää kustannuksiaan hintoihin.
Low-yield investments could also be made, as the regulation of the financial market kept the Interest rate artificially low.
Heikkotuottoisia investointeja voitiin toteuttaa myös, koska rahoitusmarkkinoiden sääntely piti korkotason keinotekoisen alhaalla.
Structural changes In production and employment have occurred at slightly different times in Finland than in other industrial countries.
Myös tuotannon ja työllisyyden rakennemuutokset ovat ajoittuneet Suomessa jossain määrin eri tavoin kuin muissa teollisuusmaissa.
parts of Europe in the 1970s due to difficulties confronting the steel, shipbuilding, textile and clothing industries, Finnish industry avoided the crises due to its increase in exports to the Eastern bloc and modern production capacity.
sen ja modernin tuotantokapasiteetin ansiosta.
The number of industrial jobs Increased In Finland until the beginning of the 1980s.
Teolliset työpaikat lisääntyivät Suomessa aina 1980luvun alkuun saakka.
On the other hand, growth In employment during the 1980s was mainly based on the expansion of the public sector.
1980-luvulla työllisyyden kasvu perustui sitä vastoin pääosin julkisen sektorin laajenemiseen.
Looking at the entire growth in employment, even if the contracting agricultural sector is excluded, about two thirds occurred In the public sector.
Koko työllisyyden kasvusta, vaikka supistuva maataloussektori jätetään tarkastelun ulkopuolella, noin kaksi kolmasosaa tuli julkiselle sektorille.
The long period of economic growth created false expectations and miscalculations in households, banking sector, enterprises and also In public decision-making.
Pitkään jatkunut talouskasvu loi vääriä odotuksia ja virhearviointeja niin kotitalouksissa, pankkisektorilla, yrityksissä kuin julkisessakin päätöksenteossa.
Liberalisation of the finance system and international capital flows during the latter half of the 1980s resulted in sharp Increase in borrowing and uncontrolled overheating of the economy.
Rahoitusjärjestelmän ja kansainvälisten pääomaliikkeiden vapauttaminen 1980luvun jälkipuoliskolla johti tällöin lainanoton jyrkkään kasvuun ja suhdanteen hallitsemattomaan ylikuumenemiseen.
Consumption increased rapidly, households overextended themselves and the business sector made extensive low-yield investments with foreign credit.
Kulutus kasvoi nopeasti, kotitaloudet velkaantuivat, ja yrityssektori teki valuuttaluotoilla laajoja heikkotuottoisia investointeja.
In addition, the change In eco nomic circumstances were not taken into account in economic policy, so the tax revenues and expenditure level were miscalculated.
Myöskään talouspolitiikassa ei kyetty ottamaan huomioon muut tuneita ulkoisia olosuhteita, jolloin valtion verot ja menot mitoitettiin väärälle tasolle.
In a situation of excess demand, the balance of trade and the current account soon showed deficits.
Ylikysyntätilanteessa kauppatase ja vaihtotase muuttuivat nopeasti epäedullisiksi.
The growth period ended with the recession at the beginning of the 1990s, which now affected Finland harder than the other industrial countries.
Kasvukausi päättyi 1990-luvun alun lamaan, joka koetteli Suomea nyt muita teollisuusmaita kovemmin.
Domestic demand declined sharply in the latter half of 1990.
Kotimainen kysyntä kääntyi jyrkkään laskuun vuoden 1990 jälkipuoliskolla.
Also, exports declined when the competitiveness of Finland In the western market was eroded and the exports to the eastern bloc collapsed at the same time.
Myös vienti supistui, kun Suomen kilpailukyky länsimarkkinoilla oli rapautunut ja itävienti samanaikaisesti romahti.
During 1990-93, overall production declined about 13% in total and, according to a labour force survey, the unemployment rate rose to 19% at its worst in 1994.
Vuosina 1990—1993 kokonaistuotanto laski yhteensä noin 13% ja työ voimatutkimuksen mukainen työttömyysaste kohosi pahimmillaan vuonna 1994 noin 19%:iin.
To depict the background of the development and the prospects in the near future, Table 1 shows the most important supply and demand Items during the growth period in the 1980s, the change In volume during the recession 1990-93, and the corresponding fore casts of the Ministry of Finance for the recovery during 1994-95.
Kehityksen taustaa ja lähiajan näkymiä tarkemmin kuvaamaan on taulukkoon 1 koottu keskeisimmät kysynnän ja tarjonnan erät 1980luvun kasvukaudelta, lamavuosilta 1990—1993 sekä vastaavat valtiovarainministeriön ennusteet elpymisestä vuosina 1994— 1995.
Development of demand and supply items in the economy during 1979-93 and the forecast of the Ministry of Finance for 1994 and 1995 billion RM
Kansantalouden kysyntä- ja tarjontaerien kehitys vuosina 1979—1993 ja valtiovarainministeriön ennuste vuosille 1994 ja 1995* mrd. mk
% change in volume per annum
Määrän muutos vuodessa, prosenttia
Consumption - private - public Investments - private - public
— yksityinen — julkinen Investoinnit — yksityinen — julkinen
Present economic situation and expectations
Talouden nykytilanne ja odotukset
The most important function of economic policy has been to restore the external balance of the economy by improving the competitiveness of the open sector.
Talouspolitiikan tärkeimpänä tehtävänä on ollut palauttaa talouden ulkoinen tasapaino parantamalla avoimen sektorin kilpailukykyä.
Due to the implemented devaluation and floating of the Finnmark, as well as moderate pay settlements and a low Inflation rate, the competitiveness of enterprises has Improved considerably, which has resulted In an Intense upswing in exports.
Toteutetun devalvaation ja markan kellutuksen sekä maltillisten palkkaratkaisujen ja matalan inflaation ansiosta yritysten kilpailukyky on tuntuvasti parantunut, mikä on kääntänyt viennin voimakkaaseen kasvuun.
The volume of exports has risen at an annual rate of more than 10% from 1992, due to which the current account finally crept into the black in the middle of 1994.
Viennin määrä on kasvanut vuodesta 1992 yli 10 prosentin vuosivauhtia, minkä ansiosta vaihtotase kääntyi viimein positiiviseksi vuoden 1994 puolivälissä.
Public debt Is especially assessed to be the most difficult problem of the macro-economy.
valtion velka on kasvanut räjähdysmäisen nopeasti.
The gross debt of the public sector In relation to the GDP, about 10 % before the recession, rose to about 63 % In 1994.
Julkisen sektorin bruttovelka suhteessa bruttokansantuotteeseen, joka ennen lamaa oli noin 10%, nousi vuonna 1994 noin 63 prosenttiin.
Despite the economic upswing, the debt is predicted to grow further In the near future and to rise to more than 70 % of the GDP.
Suhdannekäänteestä huolimatta velan ennustetaan edelleen kasvavan lähivuosina ja kohoavan yli 70 prosenttiin bruttokansantuotteesta.
The export-driven growth strategy started to produce visible results in the beginning of 1994, when overall production started to grow.
Vientivetoinen kasvustrategia alkoi tuottaa näkyvää tulosta vuoden 1994 alussa, jolloin kokonaistuotanto kääntyi kasvuun.
Also on the domestic market, the preconditions for the Improvement of the economy were strengthened and the recovery Is predicted to expand to the entire economy In 1995.
Myös kotimarkkinasektorin osalta edellytykset talouden kohentumiselle vuoden mittaan vahvistuivat, ja elpymisen ennustetaan vuonna 1995 laajenevan koko kansantalouteen.
Production already grew by almost 4 % In 1994.
Tuotanto kasvoi vuonna 1994 jo lähes 4%.
The economic expectations of enterprises are extremely high and also investments and recruiting of the labour force are expected to start growing rapidly In 1995 due to the favourable EU decision.
Yritysten suhdanneodotukset ovat erittäin korkealla, ja myös investointien sekä työvoiman rekrytointien odotetaan myönteisen EU-päätöksen ansiosta lähtevän nopeasti liikkeelle vuonna 1995.
The Ministry of Finance predicts the growth In production to accelerate to about 5% in 1995.
Valtiovarainministeriö ennustaa tuotannon kasvun kiihtyvän vuonna 1995 noin 5 prosenttiin.
Some research Institutions have presented even higher fore casts on growth.
Eräät tutkimuslaitokset ovat esittäneet korkeampiakin kasvuennusteita.
Thus, the recession Is clearly receding, but restoring a high employment rate and preserving the foundation of the welfare State call for correcting the structural weaknesses of the economy in future.
Lama on näin selvästi väistymässä, mutta korkean työllisyyden palauttaminen ja hyvin vointivaltion perustan säilyttäminen edellyttävät jatkossa kansantalouden rakenteellisten heikkouksien korjaamista.
Deregulation In protected sectors and the renewal of economic structures are required so that resources are transferred from the closed to the open sector.
Tarvitaan sääntelyn purkua suojatuilla sektoreilla ja talouden rakenteen uudistamista siten, että resursseja siirtyy suljetusta avoimeen sektoriin.