natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As women are better educated than men on average, also the proportion of educated unemployed is higher among women.
Naisten koulutustaso on kohonnut korkeammaksi kuin miehillä. Viime vuosina suoritetuista keskiasteen ja korkeaasteen tutkinnoista naiset ovat suorittaneet noin 57%.
The differ ences in employment rates by education are not, however, very big, which is partly due to the fact that women have withdrawn from the labour market during the recession.
Työttö myysasteissa erot eivät kuitenkaan ole koulutuksen mukaan kovin suuret, mihin osaltaan vaikuttaa myös se, että naisia on vetäytynyt laman aikana pois työmarkkinoilta.
The unemployment rate of women who have completed tertiary education is, however, a couple of percentage units higher than that of men, correspondingly.
Korkeaasteen koulutuksen hankkineiden naisten työttömyysaste on kuitenkin pari prosenttiyksikköä suurempi kuin vastaavasti miehillä.
Table 10
Taulukko 10.
Unemployed job applicants by gender and education in August 1994 (temporarily dismissed not included)
Työttömät työnhakijat ilman lomautettuja sukupuolen ja koulutusasteen mukaan elokuussa 1994
As women work more often than men in the expanding service sector, their unemployment has always been lower and the cyclic and seasonal fluctuations ¡n employment smaller than with men.
Naisten työskennellessä miehiä useammin laajenevalla palveluelinkeinojen sektorilla heidän työttömyytensä on ollut aina matalampi ja työttömyyden suhdanne- ja kausivaihtelut vähäisempiä kuin miehillä.
When cyclic unemployment grew rapidly in the processing Industry at the beginning of the recession, it first manifested itself primarily In the growth of men's unemployment.
Suhdannetyöttömyyden kasvettua nopeasti laman alkuvaiheessa jalostuselinkeinoissa ilmeni se ensin etupäässä miesten työttömyyden kasvuna.
At the end of 1991, the number of unemployed men was almost double the number of unemployed women.
Miehiä oli vuoden 1991 lopussa työttömänä lähes kaksinkertainen määrä naisiin verrattuna.
When the recession later expanded into the service trade and office work, women's unemployment rate also accelerated.
Laman levitessä myöhemmin palvelu- ja toimihenkilöaloille myös naisten työttömyyden kasvu kiihtyi. tyi.
In the present economic situation, the labour force demand has already started to Increase in some industrial fields, and unemployment of men, especially, has slightly fallen.
Suhdanteen nykyvaiheessa, jolloin työvoiman kysyntä on jo alkanut kasvaa eräillä teollisuuden aloilla, erityisesti miesten työttömyys on lievästi laskenut.
Of the registered unemployed at the end of 1994, there were 270000 men (56%) and 220000 women (44%). The unemployment rates were, correspondingly, 21.3% and 19.0%.
Vuoden 1994 lopussa rekisteröidyistä työttömistä oli miehiä 270900 (56%) ja naisia 220000 (44%).Työttömyysasteet olivat vastaavasti 21,3% ja 19,0%.
The male unemployment rate decreased by 11 % during the year and that of women, by 3 %.
Miesten työttömyys laski vuoden aikana 11 % ja naisten 3%.
Women's unemployment ¡s predicted to decrease slower than that of men also In 1995, which is partly due to personnel cuts planned for the public sector.
Naisten työttömyyden ennustetaan laskevan myös vuonna 1995 miesten työttö myyttä hitaammin, mihin osaltaan vaikuttavat julkiselle sektorille kaavaillut henkilöstömäärien supistukset.
In the long run, how ever, women's employment prospects are better than those of men, as the majority of new jobs are created ¡n services.
Pitemmällä aikavälillä naisten työllisyysnäkymät ovat kuitenkin miehiä paremmat, koska valtaosa uusista työpaikoista syntyy palveluelinkeinoihin.
The Equality Act
Tasa-arvolaki
The Act on equality between women and men (Equality Act) entered into force on 1 January 1987 and the latest revision of the Act was made ¡n 1994.
Laki naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta (tasa-arvolaki) tuli voimaan 1.1.1987, ja lakia on viimeksi uusittu v. 1994.
The scope of application of the Act is general.
Lain soveltamisala on yleinen.
The Act prohibits discrimination in all social functions and all spheres of life which are not specifically excluded from the scope of application.
Se kieltää syrjinnän kaikessa yhteiskunnallisessa toiminnassa ja kaikilla elämänalueilla, joita ei ole nimenomaan jätetty lain soveltamisalan ulkopuolelle.
Exceptions enacted In regard to the scope of application are subject to strict Interpretation.
Lain soveltamisalasta säädettyjä poikkeuksia tulkitaan ahtaasti.
The general purpose regarding the promotion of equality is stated in section 1 of the Act.
Tasa-arvon edistämistä koskeva yleistavoite on lausuttu lain 1 §:ssä.
According to this, the purpose of the Act is to prevent discrimination on the basis of sex and to promote equality between women and men, and, for this purpose, to improve the status of women particularly In working life.
Sen mukaan lain tar koituksena on estää sukupuoleen perustuva syrjintä ja edistää naisten ja miesten välistä tasaarvoa sekä tässä tarkoituksessa parantaa naisten asemaa erityisesti työelämässä.
This provision states that women in working life have a status Inferior to that of men.
Tällä säännöksellä on todettu se, että naiset ovat työelämässä miehiä huonommassa asemassa.
Achieving de facto equality may in practice require so called positive special treatment allowed under section 1 of the Act.
Tosiasiallisen tasa-arvon saavuttaminen saattaa käytännössä vaatia ns. positiivista erityiskohtelua, joka lain 1 §:ssä on tehty mahdolliseksi.
In accordance with the Equality Act, employers have a general obligation to promote equal ity purposefully and systematically.
Tasa-arvolaissa työnantajalle on säädetty yleinen velvollisuus edistää tasaarvoa tavoitteellisesti ja suunnitelmallisesti.
The obligation applies to private as well as public employers.
Velvollisuus koskee niin yksityistä kuin julkistakin työnantajaa.
The employer shall act so that both women and men apply for vacancies.
Työnantajan on toimittava siten, että avoimiin työpaikkoihin ja tehtäviin hakeutuu sekä naisia että miehiä.
The employer shall promote equitable recruitment of women and men in various tasks and create for them equal opportunities for promotion by training and career planning.
Työnantajan on edistettävä naisten ja miesten tasapuolista sijoittumista eri laisiin tehtäviin ja luotava heille yhtäläiset mahdollisuudet edetä urallaan koulutuksen ja urasuunnittelun avulla.
Working conditions shall also be developed ¡n such a way that they are suitable for both women and men.
Myös työolot on kehitettävä sellaisiksi, että ne sopivat yhtä hyvin naisille kuin miehille.
The employer should also make it easier for women and men to match working life with family life.
Työnantajan tulee myös helpottaa naisten ja miesten osalta työelämän ja perhe-elämän yhteensovittamista.
When trying to facilitate the compatibility of working life with family life, attention could be paid for instance to work organisation and working hours.
Pyrittäessä helpottamaan työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista voi daan kiinnittää huomiota muun muassa työorganisaatioon ja työaikoihin.
In addition, the employer is obliged to ensure, as far as possible, that an employee is not subjected to sexual harassment at the workplace.
— — — — työhönotossa valittaessa työntekijöitä eri tehtäviin tai koulutukseen työoloissa, palkkauksessa ja muissa eduissa irtisanomisissa ja lomautuksissa.
The employer is deemed to have violated the prohibition on discrimination, if he neglects his obligations to eliminate sexual harassment, as stipulated.
Syrjinnän kiellon rikkoneelle työnantajalle on säädetty velvollisuus maksaa syrjitylle hyvitystä sukupuoleen perustuvan syrjinnän johdosta.
The employer shall fulfil these obligations with due regard to his possibilities and resources.
Tasa-arvovaltuutettu ja tasa-arvolautakunta valvoo ja edistää lain toteuttamista.
Education and labour market measures
Koulutus ja työvoimapoliittiset toimenpiteet
Operations of the educational policy
Koulutuspoliittiset toimenpiteet
Youthlevel education
Nuorisoasteen koulutus
The citizens of Finland are liable to compulsory education, which can be accomplished by completing the comprehensive school or other corresponding courses.
Kansalaisilla on Suomessa oppivelvollisuus, jonka voi suorittaa käymällä peruskoulun tai suorittamalla muutoin vastaavan oppimäärän.
Compulsory education begins when the child is seven years old and the right to attend school continues until he or she Is 18 years old.
Oppivelvollisuus alkaa lapsen täyttäessä seitsemän vuotta, ja oikeus käydä koulua jatkuu siihen saakka, jolloin hän täyttää 18 vuotta.
The number of those completing comprehensive school was about 64000 in the spring of 1991.
Peruskoulun päästötodistuksen saaneita oli keväällä 1991 noin 64000.
The number has decreased by about 10000 in 10 years.
Määrä on kymmenessä vuodessa vähentynyt noin 10 000:11a.
The additional class of comprehensive school was completed by 3 000 pupils in the year mentioned above.
Peruskoulun lisäluokan suoritti mainittuna vuonna 3 000 oppilasta.
The number of dropouts has varied between 8 and 16 % annually.
Keskeyttäneiden osuus on vuosittain vaihdellut 8—16 prosenttiin.
In 1991, there were 2 800 comprehensive school dropouts, the majority of whom were boys.
Vuonna 1991 peruskoulun keskeytti 2800 oppilasta, joista valtaosa oli poikia.
According to the objectives stated in the Upper Secondary School Act, upper secondary school is being developed as a general educational institution leading to the matriculation examination and preparing for further education. Upper secondary school supports Individual growth of a young person, gender equality and maturing of young people for adult hood.
Lukiolaissa ilmaistujen tavoitteiden mukaan lukiota kehitetään yleissivistävänä, ylioppilastutkintoon johtavana ja jatko-opintoihin valmentavana oppilaitoksena, joka tukee nuoren yksi löllistä kasvua, sukupuolten tasaarvoa ja nuorten kypsymistä aikuisuuteen.
Another Important function of upper secondary school is to develop the facilities of young people for studying.
Lukion toinen keskeinen tehtävä on kehittää nuoren opiskeluvalmiuksia.
Upper secondary school has increasingly become the most important alternative of further education to those completing comprehensive school.
Lukiosta on yhä selkeämmin tullut peruskoulunsa päättäneelle tärkein etenemisväylä.
The number of start-ups in upper secondary school increased by about 14% during 1990-93, whereas the growth of the entire age group at the same time was a good 10 %.
Lukiossa aloittavien määrä kasvoi v. 1990—1993 noin 14%, kun vastaavana aikana koko ikäluokan kasvu oli runsaan kymmeneksen.
In the educational system, the primary educational channel after upper secondary school is not, however, university, but most of those continuing their studies are placed in vocational training.
Koulutusjärjestelmässä lukion jälkeinen pääasiallinen koulutusväylä ei kuitenkaan ole yliopisto, vaan suurin osa opintojaan jatkavista sijoittuu ammatilliseen koulutukseen.
Vocational training for young people
Nuorten ammatillinen koulutus
Vocational training is divided into secondary and tertiary training, both of which can be attained both through comprehensive school and through upper secondary school.
Ammatillinen koulutus jakautuu toisen asteen ja kolmannen asteen koulutukseen, joihin molempiin voi toistaiseksi edetä sekä peruskoulun että lukion kautta.
Train ing takes place primarily in various vocational educational institutions.
Koulutus tapahtuu pääsääntöisesti erilaissa ammatillisissa oppilaitoksissa.
Vocational training has been grouped into training sections, which are divided into training fields and these further into trades or degrees.
Ammatillinen koulutus on ryhmitelty koulutuslohkoiksi, jotka jakautuvat koulutusaloihin ja nämä edelleen koulutusammatteihin/tutkintoihin.
Each training field comprises both secondary (school) and tertiary (college and vocational high-level education) degrees.
Kukin koulutusala sisältää sekä toisen asteen (kouluasteen) että kolmannen asteen (opistoaste ja ammatillinen korkea-aste) tutkintoja.
In the training fields of primary production, technology and transport, vocational high-level education exists (engineering education in various fields and sea captain education).
Alkutuotannon, tekniikan ja liikenteen koulutuslohkoilla on opistoasteen lisäksi ammatillinen korkea-aste (eri alojen insinöörikoulutukset ja merikapteenikoulutus).
Apprenticeship training can be arranged for the same degrees, for which training is provided in educational institutions, and, additionally, for some occupations, for which there is no institutional training.
Oppisopimuskoulutusta voidaan järjestää samoihin tutkintoihin, joihin on tarjolla koulutusta oppilaitoksissa, sekä lisäksi muutamiin sellaisiin ammatteihin, joihin ei ole olemassa oppilaitosmuotoista koulutusta.
Degrees for both young people and adults are available.
Valittavana ovat sekä nuorten että aikuisten tutkinnot.
Apprenticeship training has been used to a lesser degree in Finnish vocational training, the focus on acquiring occupational skills has clearly been on institutional training.
Oppisopimuskoulutus on suomalaisessa ammatillisessa koulutuksessa ollut vähemmän käytetty koulutusväylä, pääpaino ammatillisen osaamisen hankkimisessa on selvästi ollut oppilaitos muotoisessa koulutuksessa.
In 1993, the number choosing this educational channel was 10000.
Vuonna 1993 tämän väylän valinneita oli 10 000.
The Vocational Education Act defines access to education: The initial student places in vocational education and universities must be set to the level to cover both primary school and senior secondary school graduates.
Laki ammatillisesta koulutuksesta määrittelee koulutustarjonnan laajuuden: ammatillisen peruskoulutuksen ja yliopistojen aloituspaikkojen tulee kattaa sekä peruskoulusta että lukiosta valmistuvien määrä.
High drop-out rates are due to students moving within the education system towards higher or more interesting studies.
Opiskelijat liikkuvat koulutusjärjestelmän sisällä korkeamman asteen opintoihin tai heitä kiinnostavammalle koulutusalalle, mikä selittää suomalaisen koulutusjärjestelmän suhteellisen korkean keskeyttämisprosentin.
Table 11
Taulukko 11.
The beginners in initial education
Peruskoulutuksen aloittaneiden määrä
No of beginners
Aloittavien määrä
Adult beginner
Aikuisopiskelijat
Primary school Senior secondary Vocational education
Peruskoulu Lukio Ammatillinen koulutus
All students from secondary level education have access to higher vocational studies and with certain restrictions, scientific studies.
Kaikilla toisen asteen koulutuksen suorittaneilla on mahdollisuus pyrkiä korkeamman asteen ammatillisiin opintoihin ja tieteellisiin jatko-opintoihin tietyin rajoituksin.
Vocational education gives a possibility of matriculation. ulation.
Ammatillinen aikuiskoulutus jaetaan rahoitusperiaatteidensa mukaisesti henkilöstökoulutukseen, omaehtoiseen koulutukseen ja työvoimapoliittiseen aikuiskoulutukseen.
Personnel training is training arranged by the employers for their employees.
Henkilöstökoulutus on työnantajien työntekijöilleen järjestämää koulutusta.
It is primarily short-term supplementary training.
Se on pääosin lyhytkestoista täydennyskoulutusta.
The employer Is liable for the costs incurred by person nel training.
Vastuu henkilöstökoulutuksesta aiheutuvista kustannuksista on työnantajilla.
State aid towards personnel training is negligible.
Valtion tuki henkilöstökoulutukselle on vähäistä.
For the participants, training time is comparable to working time, and they receive regular pay for it.
Opiskelijoille koulutus on työhön rinnastettavaa aikaa, josta he saavat tavanomaisen palkan.
Voluntary vocational adult education is directed to those who do not get sufficient person nel training or want to prepare themselves for changes in working life or educate them selves on their own terms.
Omaehtoinen ammatillinen aikuiskoulutus on tarkoitettu niille, jotka eivät saa riittävästi henkilöstökoulutusta tai haluavat itse varautua työelämän muutoksiin tai kouluttautua omilla ehdoillaan.
The majority of voluntary education Is basic vocational training and supplementary training, funded by the State (educational administration) and by the home municipalities of the students.
Pääosa omaehtoisesta koulutuksesta on ammatillista peruskoulutusta ja jatkokoulutusta, jonka rahoittavat valtio (opetushallinto) ja opiskelijoiden kotikunnat.
To secure livelihood during education, the students can receive financial support funded by the State and by employers and a loan guaranteed by the State.
Koulutusaikaisen toimeentulon turvaamiseksi opiskelijat voivat saada valtion ja työnantajien rahoittamaa opintotukea ja valtion takaamaa opintolainaa.
One new mode of voluntary education Is supplementary education directed to the academic unemployed, to which the participants come of their own volition and study with State aid.
Eräs omaehtoisen koulutuksen uusi muoto on akateemisille työttömille suunnattu täydennyskoulutus, johon osallistujat tulevat omalla päätöksellään ja jossa he opiskelevat opintotuella.
Also, supplementary education is arranged as voluntary education, in which the costs incurred are paid by the students themselves.
Omaehtoisena koulutuksena järjestetään myös täydennyskoulutusta, josta aiheutuvat kustannukset maksavat opiskelijat itse.
The State supports supplementary education to some extent.
Valtio tukee täydennyskoulutusta jonkin verran.
The aim of labour market training for adults Is to further the employment of the unemployed and to prevent the possibility of them becoming unemployed.
Työvoimapoliittisen aikuiskoulutuksen tarkoituksena on edistää työttömien työllistymistä ja ehkäistä mahdollisuuksia joutua työttömäksi.
The decision on who can par ticipate In training is made by the employment offices.
Päätöksen siitä, ketkä koulutukseen voivat osallistua, tekevät työvoimatoimistot.
The majority of labour market train ing for adults is supplementary education leading to specialisation.
Pääosa työvoimapoliittisesta aikuiskoulutuksesta on erikoistavaa jatkokoulutusta.
In addition, basic vocational training and supplementary training are arranged as labour market training for adults.
Lisäksi työvoimapoliittisena aikuiskoulutuksena järjestetään ammatillista peruskoulutusta ja täydennyskoulutusta.
Labour market training for adults is funded by the Ministry of.
Työvoimapoliittisen aikuiskoulutuksen rahoittaa työministeriö.
Labour. In some cases, the employers contribute to the costs.
Eräissä tapauksissa työnantajat osallistuvat kustannuksiin.
During training, the students receive an income corresponding to unemployment benefit. Labour market training is depicted in more detail in Chapter 2.2.1.
Koulu tusaikana opiskelijat saavat työttömyysturvaa vastaavan toimeentulon.Työvoimakoulutus on kuvattu tarkemmin luvussa 2.2.1.
Table 12
Taulukko 12.
Participation in vocational adult education in 1989,1991 and 1993
Ammatilliseen aikuiskoulutukseen osallistuminen vuosina 1989,1991 ja 1993
Personnel training Voluntary adult education Labour market training
Henkilöstökoulutus Omaeht. alk.koulutus Työvoimakoulutus
The respective volumes in the year 1994 were as follows:
Aikuiskoulutukseen käytettyjä resursseja kuvataan seuraavassa taulukossa:
Table 13
Taulukko 13.
Respective volumes of adult education in the year 1994
Aikuiskoulutuksen volyymit vuonna 1994 tunnit
Type of training
Koulutuksen muoto
Self-motivated education is funded In the same way as education as a whole.
Omaehtoinen koulutus rahoitetaan kuten koulutus yleensä.
Labour market training is totally funded by the government, and personnel education and training by private companies.
Työvoimakoulutus on kokonaan valtion rahoittamaa ja henkilöstökoulutus yksityisten yritysten rahoittamaa.
General education for adults
Aikuisten yleissivistävä koulutus
In basic general education for adults, which is arranged primarily in upper secondary schools for adults as evening courses, adults can complete comprehensive school and upper secondary school studies.
Aikuisten yleissivistävässä peruskoulutuksessa, jota järjestetään lähinnä aikuislukioissa iltaopetuksena, aikuiset voivat suorittaa peruskoulu- ja lukio-opintoja.
Some 1 % of the adult population attend these studies every year.
Vuosittain näihin opintoihin osallistuu noin 1 % aikuisväestöstä.
In open university education, adults can take basic university education irrespective of their educational background.
Avoimessa korkeakouluopetuksessa aikuiset voivat koulutustaustastaan riippumatta osallistua korkeakoulujen perusopetuksen mukaiseen opetukseen.
The studies correspond to basic educational studies and can be accepted as part of an academic degree.
Suoritukset vastaavat perusopetuksen suorituksia, ja ne voidaan hyväksyä osaksi korkeakoulututkintoa.
Some 3 % of the adult population attend open university every year.
Vuosittain avoimeen korkeakouluopetukseen osallistuu noin 3 % aikuisväestöstä.
The main institutions providing instruction classified as liberal education are civic institutes, folk high schools and study centres, which offer adults mainly general courses and courses geared to special interests.
Vapaassa sivistystyössä, jota harjoittavia oppilaitoksia ovat lähinnä kansalaisopistot, kan sanopistot ja opintokeskukset, aikuisille on tarjolla lähinnä yleissivistäviä ja harrastustavoitteisia opintoja.
Some 25 % of the adult population partake of liberal education every year.
Vuosittain vapaaseen sivistystyöhön osallistuu noin 25 % aikuisväestöstä.
Tertiary education
Korkeaasteen koulutus
Tertiary education covers the following: • lower and higher tertiary education degrees in universities and other institutions of sci ences and arts, licentiates, doctorates and special degrees in continued studies; • degrees in temporary polytechnics; • degrees in institutions of tertiary education of the defence forces.
Korkeakoulututkintoina voi suorittaa — yliopistoissa ja muissa tiede- ja taidekorkeakouluissa alempia ja ylempiä korkeakoulu tutkintoja, jatkotutkintoina suoritettavia lisensiaatin-, tohtorin- ja erikoistumistutkintoja — väliaikaisissa ammattikorkeakouluissa ammattikorkeakoulututkintoja sekä — puolustusvoimiin kuuluvassa korkeakoulussa suoritettavat korkeakoulututkinnot.
There is a regionally extensive university sector in Finland, which includes the institutions of higher education in sciences and arts.
Suomessa on alueellisesti kattava yliopistosektori, joka sisältää myös tiede- ja taidekorkeakoulut.
Finland has 22 institutions of higher education in sci ences and arts, and the total number of students is about 122000.
Suomessa on 22 tiede- ja taidekorkeakoulua, ja niiden yhteenlaskettu opiskelija määrä on noin 122 000.
Ten of the institutions of higher education are multi-faculty universities and 12 are special institutions of higher education.
Korkeakouluista kymmenen on monitieteisiä yliopistoja ja kaksi toista erikoiskorkeakouluja.
A system of polytechnics, still at the experimental stage, has been developed for tertiary education since 1991.
Korkea-asteelle on vuodesta 1991 lähtien kehittynyt kokeiluvaiheessa oleva ammattikorkeakoulujärjestelmä.
In the polytechnics experiment, many educational institutions com prising one or several modes of educational institutions that provide secondary or tertiary vocational education or training, form, with the permission of the Council of State, an experimental unit called a temporary polytechnic.
Ammattikorkeakoulukokeilussa pääsääntöisesti useat yhteen tai useampaan oppilaitosmuotoon kuuluvat opistoasteen ja ammatillisen korkeaasteen koulu tusta järjestävät oppilaitokset muodostavat valtioneuvoston luvalla väliaikaiseksi ammattikorkeakouluksi nimitetyn kokeiluyksikön.
Education leads to a polytechnic degree.
Koulutus johtaa ammattikorkeakoulututkintoon.
Polytechnic is basically theoretical, but geared to practice.
Ammattikorkeakoulu on perustaltaan teoreettinen, mutta käytäntöön suuntautuva.
Students at different levels of the educational/training system
Opiskelijat koulutusjärjestelmän eri muodoissa
Upper secondary school
Korkeakoulutus