natgillin/translations-raw huggingface dataset:
GRAPH C5: PERCENTAGE OF GAINFULLY EMPLOYED MOTHERS OF 3-YEAR-OLDS AND ATTENDANCE OF 3-YEAR-OLDS AT EDUCATION-ORIENTED PRE-SCHOOL ESTABLISHMENTS, 1992/93
ESIOPETUKSEEN OSALLISTUVIEN 3­VUOTIAIDEN MÄÄRÄ, 1992/93
RATES OF ATTENDANCE BY CHILDREN
ESIOPETUKSEEN OSALLISTUVAT
PERCENTAGE OF GAINFULLY EMPLOYED MOTHERS
TYÖSSÄKÄYVIEN ÄITIEN osuus
Source: Eurostat labour force survey, 1993; see Annex.
Lähde: EUROSTAT, työvoimatutkimus, 1993; katso liite.
Greece: The percentage attendance at preschool establishments includes children aged 3 to 41/2 years.
Kreikka: Esiopetukseen osallistuvien prosenttiosuus sisältää 3—4V2­vuotiaat lapset.
Ireland: Data refer to private primary schools only.
Irlanti: Tiedot viittaavat ainoastaan yksityisiin peruskouluihin.
Austria and Finland: The data are taken from national studies and were provided by the statistical offices given in the Annex.
Itävalta ja Suomi: Tiedot on otettu kansallisista tutkimuksista ja saatu liitteessä mainituilta tilastovirastoilta.
They are not taken into account in calculating the European average.
Niitä ei ole otettu huomioon Euroopan keskiarvoa laskettaessa.
Sweden: Data not available.
Ruotsi: Tietoja ei saatavissa.
This graph shows clearly that, in the three countries in which educational provision is available everywhere (Belgium, France and Italy), the percentage of 3-year-olds attending education-oriented preschool establishments is considerably higher than the percentage of mothers with a 3-year-old child and a job.
Tämä kaavio osoittaa selvästi, että kolmessa maassa, joissa esiopetus on järjestetty kattavasti (Belgiassa, Ranskassa ja Italiassa), esikoulua käyvien 3­vuotiaiden prosenttiosuus on huomattavasti suurempi kuin niiden äitien osuus, joilla on 3­vuotias lapsi ja työpaikka.
The situation is similar in Spain, but to a lesser degree.
Espanjan tilanne on lähes vastaava.
On the other hand, in the majority of Member States the percentage of mothers of 3-year-olds working outside the home is greater than that of 3-year-olds attending education-oriented preschool establishments.
Toisaalta useimmissa jäsenvaltioissa kodin ulkopuolella työssäkäyvien, 3­vuotiaiden lasten äitien osuus on suurempi kuin esikoulua käyvien 3­vuotiaiden osuus.
In these countries, the numbers of places in education-oriented provision are limited, and for this reason a network of crèches or child-care centres for 3-year-olds is found alongside the preschool establishments.
Näissä maissa esikoulupaikkoja on rajallisesti ja siksi esikoulujen rinnalle on perustettu päiväkoteja ja lastentarhoja 3­vuotiaille.
The data concerning 3-year-olds with mothers who go out to work are drawn from the Eurostat labour force survey, 1993.
1993 saavat
The rates of preschool attendance concern 3-year-olds attending all types of school and nonschool, education-oriented establishments.
Esikoulua käyvien osuudessa ovat mukana 3­vuotiaat, jotka esiopetusta koulujärjestelmän sisäisissä tai sen ulkopuolisissa instituutioissa.
Source: see Annex.
Lähde: katso liite
A clear increase can be seen in the rates of nursery school attendance between the ages of 3 and 4 years.
3:nnen ja 4:nnen ikävuoden välillä esiopetukseen osallistuvien lasten prosenttiosuuksissa on havaittavissa selvää kasvua.
Attendance rates are low in Finland and barely exceed 50% in Ireland, Portugal and Sweden.
Esiopetukseen osallistuvien lukumäärä on pieni Suomessa ja ylittää hädin tuskin 50% Irlannissa Portugalissa ja Ruotsissa.
They reach over 70% in Denmark, Germany, Greece and the United Kingdom.
Se on yli 70% Tanskassa, Saksassa, Kreikassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
In the other Member States, however, practically all 4-year-olds attend a school or an education-oriented non-school establishment.
Muissa jäsenvaltioissa käytännöllisesti katsoen kaikki 4­vuotiaat käyvät koulua tai saavat esiopetusta koulun ulkopuolisessa instituutiossa.
Such attendance is even compulsory in Luxembourg and Northern Ireland.
Luxemburgissa ja Pohjois­lrlannissa esikoulu on peräti pakollinen.
Categories of equal magnitude were created in the construction of this map.
Tätä karttaa varten kategoriat yhdenmukaistettiin.
The total magnitude is the difference between the highest percentage and the lowest percentage.
Kokonaismäärä on suurimman prosentin ja pienimmän prosentin erotus.
This difference is then divided by the number of categories required.
Erotus jaetaan tarvittavalla kategorioiden määrällä.
FROM FOUR TO NINE YEARS OF COMPULSORY PRIMARY OR "BASIC" EDUCATION
NELJÄSTÄ YHDEKSÄÄN VUOTTA PAKOLLISTA PERUSASTEEN KOULUTUSTA ELI "PERUSKOULUA"
GRAPH D1 : SCHEMA OF COMPULSORY PRIMARY OR BASIC EDUCATION, 1994/95
KAAVIO D1 : PAKOLLINEN PERUSASTEEN KOULUTUS ELI "PERUSKOULU", 1994/95
Age / years!
_BAR_ Ikä/vuosla
Netherlands: Basisonderwijs lasts eight years whether the child starts at age 4 or 5.
Alankomaat: Basisonderwijs kestää kahdeksan vuotta, vaikka lapsi olisi koulun aloittaessaan 4­ tai 5­vuotias.
Compulsory education starts at age 5.
Oppivelvollisuus alkaa 5 vuoden iässä.
In 11 Member States, primary education is a distinct stage.
Perusasteen koulutus on erillinen vaihe 11 jäsenvaltiossa.
It lasts six years in the majority of them (Belgium, Greece, Spain post­reform, Ireland, Luxembourg, England and Wales) and ranges from four years in Germany and Austria to seven years in the United Kingdom (Northern Ireland and Scotland) and eight in the Netherlands.
Se kestää kuusi vuotta useimmissa maissa (Belgiassa, Kreikassa, Espanjassa uudistuksen jälkeen, Irlannissa, Luxemburgissa, Englannissa ja Walesissa) ja vaihtelee Saksan ja Itävallan neljästä vuodesta Ison­Britannian seitsemään (Pohjois­Irlanti ja Skotlanti) ja Alankomaiden kahdeksaan vuoteen.
In the remaining Member States (Denmark, Portugal, Finland and Sweden), compulsory education from the age of 6 or 7 years to 15 or 16 years is organized in one single structure and is not divided into primary and lower secondary phases, although it is divided into stages in Portugal, Finland and Sweden.
Muissa jäsenvaltioissa (Tanskassa, Portugalissa, Suomessa ja Ruotsissa) oppivelvollisuuskoulu on järjestetty ikävuodesta 6 tai 7 ikävuosiin 15 tai 16 yhtenäiseksi rakenteeksi, eikä sitä ole jaettu vaiheittain perusasteeseen ja alempaan toiseen asteeseen. Se on kuitenkin jaettu asteisiin Portugalissa, Suomessa ja Ruotsissa.
Primary education is also divided into stages in Belgium, Spain post­reform and France.
Peruskoulutus on jaettu vaiheisiin myös Belgiassa, Espanjassa uudistuksen jälkeen ja Ranskassa.
Belgium, Denmark, France, Ireland, Netherlands, Austria and Finland: No data available.
Belgia, Tanska, Ranska, Irlanti, Alankomaat, Itävalta ja Suomi: Tietoja ei saatavissa.
Sweden: From 1970/71 to 1982/83, based on approximate numbers of school days.
Ruotsi: Vuodet 1970/71—1982/83 perustuvat arvioituun koulupäivien määrään.
From 1983/84 to 1993/94, based on minimum numbers of school days.
Vuodet 1983/84—1993/94 koulupäivien vähimmäismäärään.
In the majority of the countries for which data are available, there is almost no change.
Useimmissa maissa, joista tiedot ovat saatavissa, ei ole juurikaan tapahtunut muutoksia.
In Germany and the United Kingdom, the number of teaching hours in the year has remained stable since 1970.
Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuosittainen oppituntien määrä on pysynyt samana vuodesta 1970 lähtien.
In Greece and Portugal, on the other hand, a slight rise can be noted over the course of the years.
Kreikassa ja Portugalissa on puolestaan nähtävissä pientä kasvua vuosien kuluessa.
The most marked change is in Italy! with an increase of almost 200 hours in about 20 years, the greatest increase being observed between 1971 and 1972.
Muutos on ollut selvin Italiassa, jossa määrä on kasvanut lähes 200 tuntia noin 20 vuodessa ja jossa kasvu oli suurinta vuosina 1971—1972.
The annual teaching load is calculated by taking as a starting point either the number of hours per week, or the number of class periods multiplied by the duration of a class period to obtain the weekly load. This result is then divided by the number of days per week and multiplied by the number of teaching days per year.
Vuosittainen oppituntien määrä lasketaan ottamalla lähtökohdaksi joko määrä kerrottuna oppituntien kestolla, mistä saadaan viikoittainen viikoittaisella koulupäivien määrällä ja kerrotaan vuosittaisella koulupäivien tä'! muut tauot) on jätetty laskelmissa huomioimatta.
PRIMARY
PERUSASTEEN
WIDE VARIATIONS BETWEEN MEMBER STATES IN TERMS OF ANNUAL CLASS HOURS
VUOSITTAISET OPPITUNTIMÄÄRÄT VAIHTELEVAT SELVÄSTI JÄSENVALTIOITTAIN
In most Member States, pupils attend school five days a week.
Lähes kaikissa jäsenvaltioissa oppilaat käyvät koulua viitenä päivänä viikossa.
They attend six days a week in Luxembourg and in some regions of Germany and Italy.
Luxemburgissa ja joillakin Saksan alueilla sekä Italiassa he käyvät koulua kuutena päivänä.
The number of hours spent in class in any one day also varies depending on the day of the week and the Member State.
Päivittäinen oppituntien lukumäärä vaihtelee myös eri viikonpäivinä ja jäsenvaltioittain.
Given the wide variations in the organization of time in schools, the total annual hours of teaching has been calculated to serve as an indicator.
Koska kouluajan järjestäminen vaihtelee paljon, on mittariksi otettu vuosittaiset kokonaisoppituntimäärät.
Considerable differences — up to 100% — may be observed in the annual hours of teaching across the Member States.
Jäsenvaltioissa on huomattavissa jopa 100 %:n eroja vuosittaisissa oppituntien määrissä.
More than half of the EU Member States have adopted a lighter timetable for young children starting school, which explains why the variations are most marked at the beginning of compulsory education and rather less so later on.
Yli puolet EU:n jäsenvaltioista on laatinut kevyemmän lukujärjestyksen kouluaan aloittaville lapsille, mikä selittää sen, miksi vaihtelut ovat selvimpiä oppivelvollisuuskoulun alussa ja vaikeammin havaittavissa myöhemmässä vaiheessa.
GRAPH D3: TOTAL ANNUAL HOURS OF TEACHING
KAAVIO D3: VUOSITTAISET OPPITUNNIT
AT START OF PRIMARY EDUCATION (AROUND AGE 6), 1994/95
PERUSASTEEN KOULUTUKSEN ALUSSA (NOIN 6 VUODEN IÄSSÄ), 1994/95
Denmark, Finland and Sweden: The data presented in Graph D3 relate to the first year of compulsory education (pupils around 7 years old).
Tanska, Suomi ja Ruotsi: Kaaviossa D3 esitetyt tiedot koskevat oppivelvollisuuskoulun ensimmäistä vuotta (oppilaat noin 7vuotiaita).
GRAPH D4: TOTAL ANNUAL HOURS OF TEACHING
KAAVIO D4: VUOSITTAISET KOKONAISOPPITUNTIMÄÄRÄT PERUSASTEEN KOULUTUKSEN AIKANA
DURING THE COURSE OF PRIMARY EDUCATION (AROUND AGE 9), 1994/95
(NOIN 9 VUODEN IÄSSÄ), 1994/95
Germany: The situation varies according to the Land.
Saksa: Osavaltioiden keskiarvo.
Italy: The annual load increases to 900 hours when pupils take a foreign language course.
Italia: Vuosittainen määrä nousee 900 tuntiin oppilaiden aloittaessa vieraan kielen opiskelun.
United Kingdom (E/W): Figures cover only the hours during which pupils are formally taught, including the teaching of religious education but excluding registration, breaks or the statutory daily act of collective worship.
Yhdistynyt kuningaskunta (E/W): Luvut sisältävät vain viralliset oppitunnit, joihin sisältyy uskonnonopetus mutta ei nimenhuutoa, taukoja tai lain mukaista päivittäistä aamunavausta.
The annual hours of teaching are calculated from the number of hours per week, or the number of periods, multiplied by the length of a period to obtain the weekly load.
Vuosittaiset oppitunnit on laskettu kertomalla viikkotuntien tai oppituntien määrä oppitunnin pituudella, mistä saadaan viikoittainen oppituntimäärä.
This total is divided by the number of days in the week then multiplied by the number of school days in the year.
Tämä jaetaan viikonpäivien määrällä ja kerrotaan vuosittaisella koulupäivien lukumäärällä.
All types of break (recreational or other) have been excluded from the calculations.
Kaikki tauot (virkistys- tai muut tauot) on jätetty laskelmissa huomioimatta.
COMPULSORY SUBJECTS: A COMMON BASE BUT DIFFERENCES IN EMPHASIS
PAKOLLISET AINEET: YHTEINEN PERUSTA MUTTA ERILAINEN PAINOTUS
In some Member States, the curricula and official directives give teachers or schools freedom to determine how much time they allocate to different subjects.
Joissakin jäsenvaltioissa opetussuunnitelma ja viralliset määräykset antavat opettajille tai kouluille vapauden päättää, paljonko aikaa he varaavat kullekin aineelle.
This is the case in France, the Netherlands, Portugal and the United Kingdom in particular.
Tällainen käytäntö on Ranskassa, Alankomaissa, Portugalissa ja eritoten Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
In other Member States, in which the curricula prescribe the timetabling of the various subjects, it is possible to compare the amount of time devoted to each subject.
Niiden jäsenvaltioiden välillä,' joissa opetussuunnitelma määrää eri aineiden tuntimäärät, voidaan vertailla kullekin aineelle omistettua aikaa.
GRAPH D5: ANNUAL HOURS OF TEACHING OF EACH SUBJECT
KAAVIO D5: VUOSITTAISET OPPITUNNIT AINEITTAIN
AT THE START OF PRIMARY EDUCATION (AROUND AGE 6), 1994/95 cr < LU
'H.'ifcX*i jOT^itTiivp^-^'gw'g's^iwwa^'fc^i^iiatï^yiiin
MOTHER TONGUE
ÄIDINKIELI
RELIGION/ETHICS
USKONTO/ETIIKKA
HUMAN AND NATURAL SCIENCES
IHMIS­ JA LUONNONTIETEET
FOREIGN LANGUAGES
VIERAAT KIELET
FLEXIBLE TIMETABLE
JOUSTAVA AIKATAULU
Finland: Figures are approximations as there are differences between schools.
Irlanti: "Vieraat kielet" tarkoittavat vain englantia.
Calculations are based on a 20-hour week.
"Äidinkielellä" tarkoitetaan iiriä.
In primary education, major disparities are observed in the time allocated to the teaching of the mother tongue at both 6 and 9 years of age.
Perusasteen koulutuksessa on nähtävissä suuria eroja äidinkielen opetuksen tuntimäärissä sekä 6 että 9 vuoden iässä.
There are also substantial differences in the amount of time devoted to the teaching of mathematics, artistic activities, manual activities, sciences and sport.
Huomattavia eroja on myös matematiikan, taideaineiden, ihmis­ ja luonnontieteiden sekä liikunnan opetusmäärissä.
Luxembourg is striking for the amount of time devoted to the teaching of German as a foreign language.
Luxemburgin kohdalla huomiota kiinnittää tuntimäärä, joka varataan saksan ia ranskan opetukseen vieraina kielenä.
Germany: The situation varies according to the Land.
Saksa: Tilanne vaihtelee osavaltioittain.
Nine­year­olds have the opportunity to learn a foreign language as a separate subject in only two Länder.
Yhdeksänvuotiailla on mahdollisuus opiskella vierasta kieltä erillisenä aineena vain kahdessa osavaltiossa.
In the other Länder, language learning is integrated with other subjects.
Toisissa osavaltioissa kieltenopiskelu on yhdistetty muihin aineisiin.
France: Subjects are divided into three categories; there is flexibility of timetabling within these fixed categories.
Ranska: Aineet jaetaan kolmeen kategoriaan, joissa aikataulu on joustava. Irlanti: "Vieraat kielet" tarkoittavat vain englantia.
Italy: This is the minimum; the final allocation of time is decided by the teachers.
"Äidinkielellä" tarkoitetaan iiriä. Italia: Kyseessä on minimi.
Finland: Figures are approximations as there are differences between schools.
Lopullisesta ajankäytöstä päättävät opettajat. Suomi: Luvut ovat arvioita, koska koulujen välillä on eroja.
Calculations are based on a 24­hour week.
Laskelmat perustuvat 24­tuntiseen viikkoon.
At around age 9, pupils start to learn a foreign language in nine of the Member States.
Yhdeksässä jäsenvaltiossa oppilaat aloittavat vieraan kielen opiskelun noin 9 vuoden iässä.
These graphs have been constructed by multiplying the proportions of time allocated to the various subjects, as provided for in the official curricula, by the annual numbers of class hours.
Luvut on saatu kertomalla oppituntien lukumäärällä.
LEARNING A FOREIGN LANGUAGE: A VARIETY OF OPPORTUNITIES
VIERAAN KIELEN OPISKELU: — MONIA VAIHTOEHTOJA -
A real start is made on foreign language teaching at primary level in all Member States of the Union, with the exception of Ireland.
Varsinainen vieraan kielen opiskelu alkaa kaikissa unionin jäsenvaltioissa perusasteella Irlantia lukuun ottamatta.
Between the ages of 8 and 10 (except in Luxembourg, at age 6), nearly all pupils in Europe have begun the study of a foreign language, usually English.
Lähes kaikki oppilaat Euroopassa aloittavat vieraan kielen opiskelun 8—10 vuoden iässä (paitsi Luxemburgissa 6­vuotiaina), ja kielenä on tavallisimmin englanti.
This is compulsory for most pupils (in Denmark, Greece, Spain post­reform, Italy, Luxembourg, the Netherlands, Austria, Finland, Sweden and the Brussels­Capital Region in Belgium).
Vieraan kielen opiskelun aloittaminen perusasteella on pakollista lähes kaikille oppilaille (Tanskassa, Kreikassa, Espanjassa uudistuksen jälkeen, Italiassa, Luxemburgissa, Alankomaissa, Itävallassa, Suomessa, Ruotsissa ja Belgiassa Brysselin pääkaupunkiseudulla).
For the others, foreign languages are either optional (the Flemish Community in Belgium, Germany, Portugal and Scotland) or their teaching is still to a greater or lesser extent at a pilot stage (the French Community in Belgium, Germany and France).
Muissa maissa vieraat kielet ovat joko valinnaisia (Belgian flaamilaisella alueella, Saksassa, Portugalissa ja Skotlannissa) tai niiden opetus on vielä jokseenkin kokeiluasteella (Belgian ranskalaisella alueella, Saksassa ja Ranskassa).
In England and Wales and Northern Ireland, foreign languages are offered to pupils where this is possible.
Englannissa, Walesissa ja Pohjois­lrlannissa vieraita kieliä tarjotaan mahdollisuuksien mukaan.
GRAPH D7: TEACHING OF FOREIGN LANGUAGES DURING PRIMARY EDUCATION, 1994/95
KAAVIO D7: VIERAIDEN KIELTEN OPETUS PERUSASTEEN KOULUTUKSESSA, 1994/95
COMPULSORY
/IERAS KIELI PAKOLLINEN
;OREIGN LANGUAGE OPTIONAL
/IERAS KIELI VALINNAINEN
COMPULSORY FOREIGN LANGUAGE RECENTLY INTRODUCED AND IN TRANSITIONAL STAGE (NOT YET FULLY IMPLEMENTED)
F 'AKOLLINEN VIERAS KIELI OTETTU OHJELMAAN ÄSKETTÄIN JA SIIRTYMÄVAIHEESSA (EL VIELÄ TÄYSIN TOTEUTETTU) \ /IERAS KIELI VALINNAINEN, EL VIELÄ YLEISTYNYT
3ILOT SCHEME OF 'EAR LY' TEACHING, NOT YET WIDESPREAD (DEPENDS Ot Ί SCHOOL) ι ι ι ι
'ARHAISOPETUKSEN KOKEILUOHJELMA. El VIELÄ YLEISTYNYT ÍKDI II 1 IKDHTAINPNÏ
3EGINING OF COMPULS ORY EDUCATION ι
OPPIVELVOLLISUUDEN/ KLKAMIÏÎAJA ^KOHTA
Finland: The graph presents general practice, when languages are usually started.
Suomi: Kaavio esittelee yleisen kieltenopiskelun aloittamista koskevan käytännön.
Both compulsory and optional languages can also be started earlier or later, depending on the school.
Pakollisten ja valinnaisten kielten aloitusajankohta vaihtelee koulukohtaisesti.
This graph presents only languages regarded as modern and foreign.
Tämä kaavio sisältää vain vieraat ja nykykielet.
Consequently, Irish and Letzebuergesch and regional languages are excluded, although provision may be made for them in certain Member States.
Siksi iirin kieli ja letzeburg sekä alueelliset kielet on jätetty huomioimatta, vaikka joissakin jäsenvaltioissa niiden opetusta järjestetään.
The numbers 1 and 2 refer to the first and second foreign languages.
Numerot 1 ja 2 viittaavat ensimmäiseen ja toiseen vieraaseen kieleen.
ENGLISH: THE MOST TAUGHT LANGUAGE IN PRIMARY SCHOOLS
ENGLANTI: PERUSASTEEN KOULUJEN SUOSITUIN KIELI
The most taught foreign language in primary schools is English.
Suosituin vieras kieli perusasteen kouluissa on englanti.
The quantitative data in the following graphs confirm previous observations concerning the availability of foreign language teaching in primary education.
Seuraavien kaavioiden määrälliset tiedot tukevat em. huomioita vieraiden kielten opetustarjonnasta perusasteen koulutuksessa.
The proportions of pupils learning foreign languages at this level remain very low (18% English, 2% French).
Vieraita kieliä opiskelevien oppilaiden osuudet tällä tasolla ovat hyvin pieniä (18% englantia, 2% ranskaa).
The percentages shown here are calculated on the basis of the total primary school populations.
Tässä esitetyt prosenttiluvut on laskettu peruskoululaisten kokonaismäärästä.
GRAPH D8: PERCENTAGES OF PRIMARY PUPILS LEARNING ENGLISH, 1992/93
PERUSKOULULAISTEN PROSENTTIOSUUS, 1992/93
GRAPH D9: PERCENTAGES OF PRIMARY PUPILS LEARNING FRENCH, 1992/93
PERUSKOULULAISTEN PROSENTTIOSUUS, 1992/93
Belgium (B fr) and United Kingdom: Data not available.
Luxemburg: Tiedot on antanut opetusministeriö.
Luxembourg: Data provided by the Ministry of Education.
Yhdistynyt kuningaskunta: Tietoja ei saatavissa.
Among primary pupils learning English, the highest percentages are found in Finland (60%), Sweden (49%), Austria (48%), Greece (41%) and Denmark (35%).
Englantia opiskelevien peruskoululaisten osuus on korkein Suomessa (60 %), Ruotsissa (49 %), Itävallassa (48 %), Kreikassa (41 %) ja Tanskassa (35 %).
In three other Member States (Spain, the Netherlands and Portugal), the percentages of pupils learning English are above the European average, but to a lesser extent.
Kolmessa muussa jäsenvaltiossa (Espanjassa, Alankomaissa ja Portugalissa) englantia opiskelevien oppilaiden prosenttiosuus ylittää Euroopan keskiarvon, mutta ei kovin selvästi.
This situation is probably due, in the case of Spain and Portugal, to the introduction of new provisions concerning languages under their far­reaching education reforms.
Tämä johtunee Espanjan ja Portugalin tapauksessa siitä, että niiden pitkän aikavälin koulu­uudistuksissa on otettu käyttöön uudet määräykset kieltenopetuksesta.
French is the second most widely taught language at primary level.
Ranska on toiseksi suosituin kieli perusasteella.
However, the percentages in the Member States concerned do not exceed 10%, except in the Flemish Community in Belgium and Luxembourg, where all primary pupils learn French from the second year of the primary school.
Sen prosenttiosuus jäsenmaissa ei kuitenkaan ylitä 10%:a paitsi Belgian flaamilaisella alueella ja Luxemburgissa, joissa kaikki perusasteen oppilaat opiskelevat ranskaa peruskoulun toiselta luokalta lähtien.
The average number of foreign languages learned per pupil confirms once again that the teaching of these languages is still limited (often at a pilot stage) at primary level.
Oppilaan opiskelemien vieraiden kielten keskimääräinen lukumäärä tukee käsitystä, että opetusta on tarjolla perusasteella vain rajoitetusti (usein kokeiluvaiheessa).
During 1992/93, pupils in primary education learned, on average, 0.16 modern languages.
Vuoden 1992/93 aikana perusasteen koulutuksessa olevat oppilaat opiskelivat keskimäärin 0,16 nykykieltä.
GRAPH D10: AVERAGE NUMBER OF FOREIGN LANGUAGES PER PRIMARY PUPIL, 1992/93
KAAVIO D10: VIERAIDEN KIELTEN KESKIMÄÄRÄINEN LUKUMÄÄRÄ OPPILASTA KOHTI, 1992/93
Luxembourg: All primary pupils learn German.
Luxemburg: Kaikki perusasteen oppilaat opiskelevat saksaa.
United Kingdom: Data not available.
Yhdistynyt kuningaskunta: Tietoja ei saatavissa.
This graph shows the average number of foreign languages studied by each pupil at any given time, as opposed to languages studied throughout primary education.
Tämä kaavio sisältää kieliä, joita opiskellaan vieraiden kielten koko perusasteen keskiarvon ajan.
PUPIL EVALUATION METHODS VARY ACCORDING TO THE INDIVIDUAL MEMBER STATE
OPPILASARVIOINTIMENETELMÄT VAIHTELEVAT JÄSENVALTIOITTAIN
In all Member States of the European Union, continuous assessment of pupils' progress during the course of primary education is carried out at local level by the class teacher or the teaching team.
Kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa arvioidaan oppilaiden edistystä perusasteella jatkuvasti. Arvioinnin suorittaa paikallistasolla luokanopettaja tai opetusryhmä.
Some Member States also employ additional methods of external assessment, organized at national level, at certain key stages of education.
Jotkin jäsenvaltiot käyttävät myös tietyissä koulutuksen avainvaiheissa muita, kansallisella tasolla laadittuja ulkoisen arvioinnin menetelmiä.