natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition we know that forest damage is not limited to a few species, as the most frequent tree species in Europe show a clear increase in the percentage of damaged trees over the years (Figure 5).
Lisäksi tiedämme, etteivät metsätuhot rajoitu muutamiin lajeihin, koska Euroopan yleisimpien puulajien keskuudessa vaurioituneiden puiden prosenttiosuus on selvästi kasvanut vuosien kuluessa (kuvio 5).
The most common causes reported by countries are: adverse weather conditions, insects and fungi.
Yleisimmät maiden kertomuksissa esiintyneet vaurioiden aiheuttajat ovat epäsuotuisat sääolosuhteet, hyönteiset ja sienet.
Those countries of central Europe that are faced with considerable damage consider air pollution as the most important cause.
Ne Keski­Euroopan maat, joissa metsävauriot ovat huomattavia, pitävät ilmansaasteita tärkeimpänä syynä.
The majority of the remaining countries consider air pollution as a predisposing factor leading to the weakening of forest ecosystems.
Suurin osa muista maista katsoo ilmansaasteet altistavaksi tekijäksi, joka johtaa metsäekosysteemien heikentymiseen.
Damaged Trees 1988-1995
Vaurioituneet puut 1988­1995
Figure 5: Development of the percentages of damaged trees from 1988 to 1995 for Scots pine (Pinus sylvestris), Norway spruce (Picea abies). Common beech (Fagus sylvatica) and Penduculate oak (Quercus robur).
Kuvio 5: Vaurioituneiden puiden prosenttiosuuksien kehittyminen vuosina 1988­1995 männyn (Pinus sylvestris), kuusen (Picea abies), pyökin (Fagus syl­vatica) ja tammen (Qercus robur) osalta.
The degree to which air pollution has contributed to defoliation and discolouration cannot be quantified due to the lack of specificity of these two symptoms and the lack of knowledge of natural factors.
Missä määrin ilmansaasteet ovat myötävaikuttaneet lehtikatoon ja värivikoihin ei voida ilmaista määrällisesti näiden kahden oireen lajinomaisuuden ja luonnollisten tekijöiden tuntemuksen puuttumisen vuoksi.
However, all Member States and several nonEU countries have in the meantime conducted soil analyses and analyses of the contents of chemical elements in needles and leaves on their transnational plots.
Kaikki jäsenvaltiot ja monet EU:n ulkopuoliset maat ovat kuitenkin tehneet maaperäanalyysejä ja neulasten ja lehtien kemiallisen koostumuksen analyysejä ylikansallisilla koealoillaan.
Recently the first interdisciplinary evaluations of the large scale crown condition data, together with soil data, as well as modelled and measured data on air pollution and meteorology provided by other programmes, have been launched.
Äskettäin on aloitettu ensimmäiset tieteenalojen väliset laajamittaisten latvustojen tilaa koskevien tietojen arvioinnit yhdessä maaperätietojen samoin kuin muiden ohjelmien edellyttämien mallitettujen ja mitattujen ilmansaasteiden ja säätieteen alan tietojen kanssa.
With respect to cause-effect relationships, the large-scale monitoring on the transnational grid is also linked to the intensive monitoring (Level II).
Syy­seuraussuhteisiin nähden laajamittainen seuranta valtioiden rajat ylittävillä koeruudukoilla on myös yhteydessä tiiviiseen seurantaan (taso II).
Whilst in the Intensive Monitoring Programme the impact of air pollution at the ecosystem scale is investigated, its results cannot be readily extrapolated to the large scale.
Vaikka tiiviin seurannan ohjelmassa tutkitaan ilmansaasteiden vaikutuksia ekosysteemien tasolla, sen tuloksia laajalti ei voida ilman muuta päätellä.
With large-scale data available on Level I, however, cause-effect models calibrated at the small scale can be verified also at the large scale.
Koska kattavia tietoja on kuitenkin käytettävissä I tasolla, pienessä mittakaavassa tarkistettuja syy­seurausmalleja voidaan osoittaa oikeaksi myös laajemmin.
The transnational surveys, which are carried out on over 100,000 trees every year, have provided and will continue to provide reliable information on the evolution of the general condition of the forests in Europe and will become more and more important in view of the evaluations which are now starting up on the transnational grid and in the Intensive Monitoring Programme.
Valtioiden rajat ylittävät tutkimukset, joita toteutetaan yli 100 000 puun osalta vuosittain, ovat antaneet ja antavat jatkossakin luotettavaa tietoa metsien yleisen tilan kehityksestä Euroopassa, ja niistä tulee yhä tärkeämpiä ottaen huomioon arvioinnit, jotka ovat alkamassa kansalliset rajat ylittävillä koeruudukoilla ja tiiviin seurannan ohjelmassa.
The Council Regulation (EEC) No 2157/92 provides for: - conducting intensive surveillance of forest ecosystems and - establishing or extending, in a coordinated and harmonious way a network of permanent observation plots required for the intensive and continuous surveillance of forest ecosystems.
Neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2157/92 säädetään - metsäekosysteemien tiiviin seurannan toteuttamisesta ja - metsäekosysteemien tiivistä ja jatkuvaa seurantaa varten vaadittavan pysyvän havaintokoealojen verkoston luomisesta tai laajentamisesta yhteensovitetulla ja yhdenmukaisella tavalla.
Preparations were started in 1992.
Valmistelut aloitettiin vuonna 1992.
In 1993, after several sessions of the Standing Forestry Committee's Working Group on Atmospheric Pollution, an agreement was reached with the Member States.
Pysyvän metsäkomitean ilmansaasteita käsittelevän työryhmän monen kokouksen jälkeen saavutettiin yksimielisyys jäsenvaltioiden kesken vuonna 1993.
In 1994 Commission Regulation (EC) No. 1091/94 was adopted laying down the detailed rules for the intensive monito­ring (including the details for the execution of the different surveys; crown con­dition assessment, soil and foliar analysis and increment measurements).
Vuonna 1994 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1091/94 vahvistettiin yksityiskohtaiset tiivistä seurantaa (johon sisältyi eri tutkimusten järjestäminen, latvuston tilan arviointi, maaperän ja lehvistön analyysit ja kasvumittaukset) koskevat säännöt.
The Member States started with the selection and installation of the intensive moni­toring plots.
Aluksi jäsenvaltiot suorittivat tiiviin seurannan koealojen valinnan ja perustamisen.
In some cases already existing plots were included.
Joissakin tapauksissa näihin sisällytettiin jo olemassa olevia koealoja.
Since then the programme has grown into a pan-European programme, where now 29 European countries (the 15 Member States and 14 nonEU countries) participate with 770 plots.
Tämän jälkeen ohjelma on kehittynyt yleiseurooppalaiseksi ohjelmaksi, johon osallistuu tällä hetkellä 29 Euroopan maata (15 jäsenvaltiota ja 14 EU:n ulkopuolista maata) 770 koealalla.
Reference is made to map 2.
Tämä esitetään kartassa 2.
Progressively, agreements have been reached on the execution of additional surveys on the plots in a harmonious way (monitoring of atmospheric deposition and meteorology, Commission Regulation (EC) No 690/95) and recently on the application of remote sensing, the monitoring of soil solution and the extension of the assessment of crown condition, while currently the methodology for the survey of ground vegetation and meteorology (review) are being discussed.
Asteittain on päästy yksimielisyyteen koealoilla suoritettavien lisätutkimusten toteuttamisesta yhdenmukaisella tavalla (ilmasta tulevan laskeuman ja säätieteen seuranta, komission asetus (EY) N:o 690/95) ja äskettäin kaukokartoituksen käyttämisestä, maaperän nesteiden seurannasta ja latvuston tilan arvioinnin laajentamisesta samalla kun keskustellaan aluskasvillisuuden ja säätieteen tutkimuksen metodologiasta (katsaus).
Map 2: Location of Intensive Monitoring plots.
Kartta 2: Tiiviin seurannan koealojen sijainti
The data collection in the intensive monitoring started in 1994 and the first data are to be submitted before the end of 1996.
Tietojen keruu tiiviin seurannan alalla alkoi vuonna 1994, ja ensimmäiset tiedot on toimitettava ennen vuoden 1996 loppua.
For the coordination and the management of the data two bodies have been set up by the European Commission: The Scientific Advisory Group (SAG) and the Forest Intensive Monitoring Coordinating Institute (FIMCI).
Euroopan komissio on perustanut kaksi elintä tietojen yhteensovittamista ja hallintaa varten: tieteellinen neuvoa-antava ryhmä (SAG) ja metsien tiiviin seurannan koordinointi-instituutti (FIMCI).
The members of the SAG represent various fields of expertise and regions of Europe.
Tieteellisen neuvoa-antavan ryhmän jäsenet edustavat useiden alojen asiantuntemusta ja useita Euroopan alueita.
They meet regularly in order to set up priorities for the data evaluation, to review the progress of the work carried out by FIMCI, to review proposals of - or stimulate assessments by - insti­tutions other than FIMCI.
He kokoontuvat säännöllisesti asettaakseen ensisijaisia tavoitteita tietojen arvioinnille, tarkastellakseen FIMCkn työn edistymistä ja tarkastellakseen ehdotuksia -tai kannustaakseen arviointeja - jotka tulevat muiden laitosten kuin FIMCI:n taholta.
Forest Intensive Monitoring Coordinating Institute (FIMCI)
Metsien tiiviin seurannan koordinointi-instituutti (FIMCI) FIMCI perustettiin tiiviin seurannan tietokannan ja muun siihen liittyvän tiedon hallintaa varten.
The FIMCI has the task to coordinate the data flow and storage, the data management on pan-European scale and the evaluation.
FIMChn tehtävänä on yhteensovittaa tietojen virtaa ja tallentamista, tiedonhallintaa yleiseurooppalaisella tasolla ja arviointia.
In close collaboration with the SAG and the National Focal Centres of the participating countries an eva­luation strategy is being elaborated and will be used as a guideline for the management and evaluation.
Läheisessä yhteistyössä SAG:n ja osallistuvien maiden kansallisten keskusten kanssa laaditaan parhaillaan arviointistrategiaa, jota on tarkoitus käyttää hallinnan ja arvioinnin ohjeena.
By the end of 1996 the first data are to be submitted and a first overview (progress report) will be prepared in 1997.
Ensimmäiset tiedot on toimitettava vuoden 1996 loppuun mennessä, ja ensimmäinen yleiskatsaus (kertomus edistymisestä) laaditaan vuonna 1997.
However, it will take several years and repetitions of surveys befo­re studies on the development of the forest damage can be undertaken.
Tarvitaan kuitenkin useita vuosia ja tutkimusten toistoja ennen kuin metsävaurioiden kehitystä koskevaan tutkimukseen voidaan ryhtyä.
Ad-Hoc Working Group of Mediterranean Experts Mediterranean type forests constitute peculiar ecosystems which are an important part of the European environmental resources.
Välimeren tyypin metsät muodostavat erityislaatuisia ekosysteemejä, jotka ovat tärkeä osa Euroopan ympäristövaroja.
Typical climate, species diversity, composition and assemblage, usually specific and complex forest structures, and many centuries of human activity together create this peculiarity.
Tyypillinen ilmasto, lajien monimuotoisuus ja koostumus, yleensä alueelle ominaiset ja moninaiset metsärakenteet ja ihmisen monia vuosisatoja jatkunut toiminta yhdessä luovat tämän ominaislaadun.
In addition, specific stress factors (e. g. drought, forest fires, usually high ozone concentration) are acting, alone and in combination, with a number of actual and potential direct and indirect effects.
Lisäksi erityiset stressitekijät (esimerkiksi kuivuus, metsäpalot, yleensä korkeat otsonipitoisuudet) vaikuttavat yksin ja yhdessä useiden todellisten ja mahdollisten suorien ja välillisten vaikutusten kanssa.
In view of these peculiarities an Ad-Hoc Working Group was established in 1987.
Tilapäinen työryhmä perustettiin nämä erityispiirteet huomioon ottaen vuonna 1987.
Since then, the group has held several meetings in different countries.
Sen jälkeen ryhmä on pitänyt useita kokouksia eri maissa.
Most of the meetings were intercalibration exercises and this resulted in a unique database on the reliability of crown condition estimates, in two published booklets dealing with crown condition assessment methods and in a contribution to the extended tree condition assessment for the intensive monitoring.
Suurin osa kokouksista oli keskinäistä kalibrointityötä, ja tämän tuloksena oli ainutker täinen tietokanta latvuston tilan arviointien luotettavuudesta, kaksi julkaisua latvuston tilan arviointimenetelmistä sekä laajentunut puiden kunnon arviointi tiivistä seurantaa varten.
In particular, the two booklets provide information and reference photographs on 28 different tree species.
Mainitut kaksi kirjasta tarjoavat erityisesti tietoa ja asiaan liittyviä valokuvia 28:sta eri puulajista.
The group's activity is mainly aimed at clarifying and harmonizing the assessment criteria and methods used in the visual evaluation of tree condition in countries with Mediterranean vegetation.
Työryhmän toiminnan tarkoituksena on pääasiassa näköhavaintoihin perustuvassa puiden kunnon arvioinnissa käytettävien arviointiperusteiden ja -tapojen selventäminen ja yhtenäistäminen niiden maiden osalta, joissa on Välimeren kasvillisuus.
The work already done by the mediterranean group allows an estimation of data consistency and of the major source of problems in tree condition assessment in southern Europe.
Välimeren ryhmän tähän mennessä tekemä työ mahdollistaa arvion tekemisen tietojen vastaavuudesta ja pääasiallisista ongelmalähteistä puiden kunnon arvioinnissa Etelä-Euroopassa.
Besides the continuation of intercalibration exercises to check data consistency through time, top priority should be given to improving observation techniques and gain insight into the influence of Mediterranean stress factors on forest health.
Pitemmän ajanjakson tietojen vastaavuuteen liittyvän kalibrointityön jatkamisen lisäksi ensisijainen asema pitäisi antaa havaintotekniikoiden parantamiselle ja Välimeren stressitekijöiden metsien terveyteen kohdistuvien vaikutusten ymmärtämiselle.
Working Group on Remote Sensing Applications The Working Group Remote Sensing Applications on Forest Health Assessment was set up to give assistance to the European Commission concerning the application of aerial photography and satellite images in the European Union Scheme.
Kaukokartoitussovellusten työryhmä Kaukokartoitussovellusten käyttöä metsien terveydentilan arvioinnissa käsittelevä työryhmä perustettiin avustamaan Euroopan komissiota ilmavalokuvausta ja satelliittikuvien käyttöä Euroopan unionin toimintasuunnitelmassa koskevissa asioissa.
The group has elaborated a manual on the application of aerial photography (especially colour infra-red photographs) for the assessment of forest health.
Ryhmä on laatinut käsikirjan ilmavalokuvauksen käytöstä (erityisesti värilliset ¡nfrapunavalokuvat) metsien terveydentilan arviointia varten.
This manual has been widely distributed and is used as a basic document.
Tätä käsikirjaa on levitetty laajalti ja sitä käytetään viiteasiakirjana.
Recently, the working group completed a special chapter on the Remote Sensing Application on Intensive Monitoring Plots.
Äskettäin työryhmä sai valmiiksi kaukokartoitussovelluksia tiiviin seurannan koealoilla koskevan erityiskappaleen.
This part describes the set-up and detailed elaboration of aerial photographs with the aim to achieve a maximum of information from these photographs and to complement the terrestrial surveys of the Intensive Monitoring Programme.
Tässä osassa kuvaillaan ilmavalokuvien asettelua ja yksityiskohtaista valmistelua, minkä tavoitteena on saada näistä valokuvista mahdollisimman paljon tietoa ja täydentää tiiviin seurannan ohjelman maan pinnalla tehtäviä tutkimuksia.
International
Kansainvälinen yhteistyö
The observation of forest damage, notably in central Europe, caused great concern in the early eighties and led to an increasing awareness of the environmental, economic, cultural and social values of forests.
Metsävaurioiden havaitseminen erityisesti Keski-Euroopassa aiheutti suurta huolta 1980-luvun alkupuolella ja johti lisääntyneeseen tietoisuuteen metsien ympäristöllisistä, taloudellisista, kulttuuriin liittyvistä ja yhteiskunnallisista arvoista.
The damage observed coincided with increasing deposition of air pollutants, such as sulphur dioxide,nitrogen oxides and ozone even in rural areas.
Havaitut tuhot/vauriot osuivat yhteen ilmansaasteiden, kuten rikkidioksidin, typen oksidien ja otsonin, lisääntyvien laskeumien kanssa, joita esiintyi jopa maaseutualueilla.
The need for multilateral efforts at political and scientific level, to protect the forests of Europe led in 1985 to the installation of the ICP Forests, established under the auspices of the Convention on Long-Range Transboundary Air Pollution (LRTAP Convention) within the framework of the UN/ECE.
Monenvälisten ponnistusten tarve poliittisella ja tieteellisellä tasolla Euroopan metsien suojelemiseksi johti vuonna 1985 ICP:n metsäohjelman perustamiseen, mikä tapahtui valtiosta toiseen tapahtuvaa ilmansaasteiden kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen (LRTAP-yleissopimus) tuella Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission puitteissa.
Presently 34 European countries, the United States of America and Canada participate in this programme.
Tällä hetkellä 34 Euroopan maata, Amerikan yhdysvallat ja Kanada osallistuvattahan ohjelmaan.
From the beginning the activities of ICP Forests were closely coordinated with the activities under the European Union Scheme on the Protection of Forests against Atmospheric Pollution.
ICP:n metsäohjelman toiminta sovitettiin alusta alkaen tiiviisti yhteen Euroopan unionin metsien suojelua ilmansaasteilta koskevan toimintasuunnitelman toimenpiteiden kanssa.
As a consequence, the two monitoring levels (systematic grid and the intensive monitoring) established so far are similar within the ICP Forests and the European Union Scheme and results are published in common reports of the European Commission and ICP Forests, such as the report "Forest Condition in Europe".
Tämän seurauksena kaksi seurannan tasoa (systemaattiset koeruudukot ja tiivis seuranta), jotka on tähän mennessä perustettu, ovat samanlaisia ICP:n metsäohjelmassa ja Euroopan unionin toimintasuunnitelmassa, ja tulokset julkaistaan ICP:n metsäohjelman ja Euroopan unionin yhteisissä kertomuksissa, kuten kertomuksessa "Metsien tila Euroopassa".
Although ICP Forests and the European Union Scheme are independent programmes, common procedures for the further development of methodologies, data quality assurance and data evaluation have been worked out and will be further tackled by common expert panels with experts from all countries involved.
Vaikka ICP:n metsäohjelma ja Euroopan unionin toimintasuunnitelma ovat itsenäisiä ohjelmia, yhteisiä menettelyjä metodologioiden edelleen kehittämiseksi, tietojen laadun varmistamiseksi ja tietojen arvioimiseksi on kehitetty ja yhteiset kaikkien asianomaisten maiden asiantuntijoista koostuvat paneelit käsittelevät niitä edelleen.
In addition close links to other programmes under the LRTAP Convention, notably the ICP on Integrated Monitoring and the Task Force on Mapping were established.
Lisäksi perustettiin läheiset yhteydet muihin LRTAP-yleissopimuksen ohjelmiin ja erityisesti integroitua seurantaa koskevaan ICP:n ohjelmaan ja kartoitustyöryhmään.
International cooperation in the field of protection of forest against atmospheric pollution
Kansainvälinen yhteistyö metsien suojelemiseksi ilmansaasteilta
LRTAP Convention
Euroopan komissio
European Commission cooperation
Kansainvälinen yhteistyöohjelma ilmansaasteiden metsävaikutusten arvioimiseksi ja seurannaksi (ICP:n metsäohjelma)
Programme Coordinating Centreis) PCC-West PCC-East
Ohjelman koordinointikeskus (keskukset) PCC-West PCC-East
Working Group on Atmospheric Pollution of the Standing Forestry Committee
Pysyvän metsäkomitean ilmansaastetyöryhmä
National Focal Centres
Kansalliset keskukset kukset
Forest Foliar Coordinating Center (FSCC)
Kaukokartoitussovellusten työryhmä
Forest Soil Coordinating Center (FSCC)
Tiiviin seurannan tieteellinen neuvoa-antava ryhmä
Working Group on Remote Sensing Applications
Maaperää, lehvistöä, kasvua, laskeumia ja latvuston tilaa käsitte levät asiantuntijapaneelit
Expert Panels on Soil, Foliar, Increment, Deposition and Crown Condition
Metsien tuvun seurannan koordinointi-instituutti (FIMCI)
Scientific Advisory Group for the Intensive Monitoring
Metsämaaperän koordinointikeskus (FSCC)
Forest Intensive Monitoring Coordinating Institute (FIMCI)
Metsän lehvistön koordinointikeskus (FSCC)
Ad-Hoc Advisory Group of FSCC
FSCCn tilapäinen neuvoa-antava ryhmä
Figure 6: Organogramme of the International
Kuvio 6: Kansainvälisen yhteistyön organisaatiokaavio
Assuming air pollution to be a predisposing, accompanying and locally triggering factor for forest damage and forest ecosystem perturbation, the reduction of pollutants is one of the main keys to protect European forests.
Olettaen, että ilmansaasteet ovat altistava, myötävaikuttava ja paikallisesti laukaiseva tekijä metsävaurioiden ja metsäekosysteemien häiriöiden suhteen, saasteiden vähentäminen on yksi tärkeimmistä keinoista Euroopan metsien suojelemiseksi.
At international level it is important to implement the existing internationally binding instruments, notably those under the LRTAP Convention.
Kansainvälisellä tasolla on tärkeää panna täytäntöön olemassa olevat, erityisesti LRTAP-yleissopimukseen liittyvät, kansainvälisesti sitovat asiakirjat.
Since it entered into force in 1983, the Convention has been extended by specific protocols, such as the Protocol on the Reduction of Sulphur Emissions or their transboundary fluxes by at least 30% compared to 1980 (1985, revised in 1994) and the Protocols concerning the Control of Emissions of Nitrogen Oxides (1988) and of Volatile Organic Compounds (1991).
Sen jälkeen kun yleissopimus tuli voimaan vuonna 1983, sitä on laajennettu erityispöytäkirjoilla, kuten Pöytäkirja rikkipäästöjen tai niiden kaukokulkeutumisen vähentämisestä vähintään 30 prosentilla verrattuna vuoteen 1980 (1985, tarkistettu vuonna 1994) ja Pöytäkirjat typpioksidipäästöjen (1988)/a haihtuvien orgaanisten yhdisteiden (1991) valvonnasta.
In the coming years highest priority will be given to the development of an effectbased strategy for the second Protocol on the Control of Emissions of Nitrogen Oxides.
Tulevina vuosina annetaan etusija vaikutukseen perustuvan strategian kehittämiselle toista typpioksidipäästöjen valvontaa koskevaa pöytäkirjaa varten.
While sulphur emissions have been reduced in nearly all European countries, nitrogen emissions have increased significantly in many of these countries.
Samalla kun rikkipäästöt ovat vähentyneet lähes kaikissa Euroopan maissa, typpipäästöt ovat lisääntyneet merkittävästi monissa näistä maista.
Controlling the sources of nitrogen has therefore become even more important.
Typen lähteiden valvonnasta on tullut siitä syystä vieläkin tärkeämpää.
The development of effectbased abatement strategies at a regional level was a substantial step forward taking into account the critical level and load concept as an essential tool.
Vaikutuksiin perustuvan torjuntastrategian kehittäminen alueellisella tasolla oli merkittävä askel kohti kriittisen tason ja kuorman käsitteiden huomioonottamista tärkeänä työkaluna.
This effect-oriented approach will continue to need information on the recent status and trends in forest condition and thus monitoring activities within the European Union Scheme and the ICP Forests will remain of high importance.
Tämä vaikutuskeskeinen lähestymistapa edellyttää jatkossakin tietoja viimeaikaisesta tilanteesta ja kehityssuunnista metsien tilan suhteen ja siten seurantatoimista Euroopan unionin toimintasuunnitelman yhteydessä.
Annual assessments on a large scale grid are of high priority in this respect.
ICP:n metsäohjelman merkitys on edelleenkin suuri.
Special efforts will have to be made in the coming years to intensify the ongoing activities for the intensive monitoring on selected forest plots.
Tulevina vuosina on ponnisteltava erityisesti valituilla metsäkoealoilla käynnissä olevien tiiviin seurannan toimien vahvistamiseksi.
A careful evaluation and interpretation of the data collected so far will be needed in
Tarvitaan tähän mennessä kerättyjen tietojen huolellista arviointia ja tulkintaa ilmansaasteiden ja muiden metsän tilaan ja metsäekosysteemien terveyteen vaikuttavien tärkeiden tekijöiden välisiä syyja seuraussuhteita koskevan tietämyksen parantamiseksi.