natgillin/translations-raw huggingface dataset:
While confirming that they are not direct statistical units, the Regulation on statistical units states that: "legal units include:
Tilastoyksiköistä annetun asetuksen mukaan oikeudelliset yksiköt eivät ole varsinaisia tilastollisia yksiköitä, vaan
- legal persons whose existence is recognised by law independently of the individuals or institutions which may own them or are members of them,
"oikeushenkilöitä, jotka on sellaisiksi tunnustettu laissa riippumatta niistä henkilöistä tai laitoksista, jotka omistavat ne tai ovat niiden jäseniä, tai luonnollisia henkilöitä, jotka harjoittavat taloudellista toimintaa itsenäisesti."
This restriction concerning natural persons does not mean that those who are not engaged in an economic activity in their own right are not legal units, but that those legal units do not, in principle, concern business statistics.
Edellä mainittua luonnollisia henkilöitä koskevaa rajoitusta ei pitäisi tulkita siten, etteivät luonnolliset henkilöt, jotka eivät harjoita taloudellista toimintaa itsenäisesti, voisi olla oikeudellisia yksiköitä, vaan rajoitus perustuu siihen, ettei tämäntyyppisillä oikeudellisilla yksiköillä ole periaatteessa merkitystä yritystilastoja laadittaessa.
An enterprise is:"an organizational unit producing goods or services which benefits from a certain degree of autonomy in decision-making, especially for the allocation of its current resources.
Yritys on "tavaroiden ja palveluiden organisatorinen tuotantoyksikkö, joka on tietyssä määrin itsenäinen päätöksenteossaan erityisesti käytettävissään olevien voimavarojensa osalta.
An enterprise carries out one or more activities at one or more locations."
Yritys harjoittaa yhtä tai useampaa toimintaa yhdessä tai useammassa paikassa."
The relationship between an enterprise and a legal unit is stated directly in conjunction with this definition: the enterprise corresponds either to a legal unit or to (the smallest) combination of legal units.
Yrityksen ja oikeudellisen yksikön välinen suhde käy ilmi yrityksen määritelmästä: yritys vastaa oikeudellista yksikköä tai (pienintä) oikeudellisten yksiköiden ryhmää.
- the enterprise is attached to one or more legal units; - the legal unit is responsible for the enterprise; - the legal unit is always the legal basis for the enterprise as a statistical unit.
Tilastoyksiköistä ja rekisterien yhteensovittamisesta annetuissa asetuksissa yrityksen ja oikeudellisen yksikön suhdetta kuvataan usealla tavalla: yritys liittyy yhteen tai useampaan oikeudelliseen yksikköön oikeudellinen yksikkö on vastuussa yrityksestä oikeudellinen yksikkö muodostaa aina "yritys"-tilastoyksikön oikeudellisen perustan.
These definitions need to be interpreted as follows:
Nämä määritelmät olisi tulkittava seuraavalla tavalla:
A legal unit is the principal legal basis for a single enterprise (on national territory), although exceptions may be allowed for enterprises in the public administration sector.
Oikeudellinen yksikkö muodostaa (tietyn maan alueella) yksittäisen yrityksen pääasiallisen oikeudellisen perustan. Julkishallinnon sektorilla toimivat yritykset voivat kuitenkin muodostaa poikkeuksen tästä periaatteesta.
Conceptual model of the registers
Rekisterin käsitteellinen malli
Relationships between unit(s) and an enterprise may be summarised by the following conceptual data model.
Yksikön (yksiköiden) ja yrityksen väliset suhteet käyvät ilmi oheisesta käsitekaaviosta.
At this point, a static analysis of this relationship and the control relationship between legal units is appropriate.
Seuraavassa tutkitaan oikeudellisen yksikön ja yrityksen välistä suhdetta sekä oikeudellisten yksiköiden keskinäisiä hallintasuhteita.
The dynamic analysis is dealt with in another section.
Näiden suhteiden toimintaa tarkastellaan jäljempänä olevassa osassa.
BACK TO THE CONCEPT OF A LEGAL UNIT
OIKEUDELLISEN YKSIKÖN KÄSITE
The legal unit is a unit which has legal personality, i.e. the law attributes rights and obligations to it.
Oikeudellinen yksikkö on oikeushenkilö, jolle laki antaa tiettyjä oikeuksia ja asettaa tiettyjä velvollisuuksia.
- Right of ownership, permitting it to hold assets in its own name.
Näitä ovat omistusoikeus, jonka perusteella yksikkö voi omistaa varoja omissa nimissään oikeus toimia omissa nimissään ja omasta puolestaan oikeus tehdä sopimuksia ulkopuolisten kanssa oikeus ryhtyä oikeudellisiin toimiin, eli oikeus omien etujensa puolustamiseen.
- Right to engage in activities in its own name and on its own behalf. - Right to conclude contracts with third parties. - Right to institute legal proceedings, i.e. to defend its interests.
Oikeushenkilöllä on myös johdettuja oikeuksia, kuten oikeus määrätä vapaasti varallisuudestaan ja voimavaroistaan.
These rights constituting legal personality are granted to natural and legal persons in all countries.
Kaikille luonnollisille henkilöille ja oikeushenkilöille on kaikissa jäsenvaltioissa annettu edellä mainitut oikeushenkilön aseman edellytyksenä olevat oikeudet.
- The term natural person is used by the law and by many administrative authorities to denote a human being endowed with all the rights constituting legal personality.
Luonnollinen henkilö on termi, jota käytetään usein lainsäädännössä ja muissa viranomaisyhteyksissä viitattaessa yksilöön, jolla on kaikki oikeushenkilölle kuuluvat oikeudet.
- The term "legal person", which is used in the legislation of a number of countries, though not all, corresponds to all forms of legal construction organised by the constitution and laws of countries and endowed with rights and obligations characteristic of legal personality.
Oikeushenkilön käsitteellä, joka esiintyy monien, joskaan ei kaikkien, maiden lainsäädännössä, viitataan kaikkiin perustuslakiin ja muihin lakeihin perustuviin oikeudellisiin rakenteisiin, joilla on oikeushenkilölle ominaiset oikeudet ja velvollisuudet.
However, these rights and obligations constituting legal personality may be restricted in certain cases.
Näitä oikeuksia ja velvollisuuksia, joihin oikeushenkilön asema perustuu, voidaan kuitenkin tietyissä tapauksissa rajoittaa.
Thus, a minor may own assets but may not dispose of them freely or conclude contracts direct with third parties.
Esimerkiksi alaikäinen voi omistaa varoja, mutta ei voi määrätä niistä vapaasti tai tehdä suoraan sopimuksia muiden kanssa.
He may own an enterprise but may not operate it.
Alaikäinen voi myös omistaa yrityksen mutta ei voi harjoittaa yritystoimintaa.
Similarly, a natural person may not engage in just any activity.
Luonnollinen henkilö ei myöskään voi harjoittaa mitä tahansa toimintaa.
Some activities are regulated, and proof of professional competence may be required, for example.
Tietyntyyppinen toiminta on sääntelyn alaista, jolloin toiminnan harjoittajaa voidaan vaatia osoittamaan ammatillinen pätevyytensä.
Restrictions on the general rights associated with legal personality, and more particularly derived rights (free disposal of assets and resources), are more frequent in the case of legal persons.
Oikeushenkilölle kuuluvia yleisiä ja etenkin sille kuuluvia johdettuja oikeuksia (kuten oikeutta määrätä vapaasti varallisuudestaan ja voimavaroistaan) rajoitetaan useammin oikeushenkilön kuin luonnollisen henkilön osalta.
Thus, in the majority of countries, "non-profit institutions" are not permitted to redistribute their assets or gains to members.
Tämän vuoksi voittoa tavoittelemattomat yhteisöt eivät useimmissa maissa voi jakaa varallisuuttaan tai voittoaan omille jäsenilleen.
These restrictions on rights do not deprive the legal unit of legal personality, nor do they call its existence into question.
Oikeudellinen yksikkö säilyy rajoituksista huolimatta oikeushenkilönä, eikä rajoituksilla kyseenalaisteta yksikön olemassaoloa.
Conversely, legislation may impose additional obligations on certain legal units, or grant them specific rights.
Tietyille oikeudellisille yksiköille voidaan lainsäädännössä asettaa myös lisävelvoitteita tai myöntää erityisoikeuksia.
Legislation may only grant rights or impose obligations in respect of legal units.
Lainsäädännössä voidaan oikeuksia myöntää ja velvollisuuksia asettaa vain oikeudellisille yksiköille.
That is why the statistician has to take account of legal units: it is they and they alone which are subject to statistical obligations.
Tilastojen laatijan on tämän vuoksi otettava huomioon oikeudelliset yksiköt, sillä vain oikeudellisilla yksiköillä voi olla tilastollisia velvoitteita.
The business statistician is even more concerned since, in order to pursue its activities, the statistical unit, the enterprise, which he defines as an organizational unit of production, has to bring together the factors of production and conclude contracts with third parties.
Jotta tilastojen laatijan käyttämä tilastollinen yksikkö, eli yritys, joka määritellään organisatoriseksi tuotantoyksiköksi, voisi harjoittaa toimintaansa, sen on yhdistettävä tuotannontekijöitä ja tehtävä sopimuksia ulkopuolisten kanssa.
Business activity therefore cannot exist without the legal basis of legal units.
Yritystoimintaa ei siis voi olla ilman yrityksen oikeudellisena perustana toimivaa oikeudellista yksikköä.
Usually, an enterprise uses a single legal unit as its legal basis.
Yleensä yrityksen oikeudellinen perusta muodostuu yhdestä oikeudellisesta yksiköstä.
But that is not always so: sometimes, several legal units combine to carry on a business activity.
Yksiköitä voi kuitenkin olla myös useampia, jolloin yksiköt muodostavat liiketoimintaa harjoittavan yhteenliittymän.
The usual forms which such associations take need to be analysed.
Yleisimpiä oikeudellisten yksiköiden muodostamia yhteenliittymiä tarkastellaan seuraavassa luvussa.
RELATIONS BETWEEN LEGAL UNITS
OIKEUDELLISTEN YKSIKÖIDEN KESKINÄISET SUHTEET
Legal units may have different kinds of relationship with one another arising from, or at least consistent with, their respective rights and obligations.
Oikeudellisilla yksiköillä voi olla keskenään erityyppisiä suhteita, jotka perustuvat suhteen osapuolina olevien yksiköiden keskinäisiin oikeuksiin ja velvollisuuksiin tai ovat niiden mukaisia.
The list below is not exhaustive, but is given by way of example to show in a formal manner the principal types of relationship, which will be looked at later because they affect the activities or autonomy of decision of the units they concern.
Seuraavassa oleva suhdetyyppien luettelo ei ole täydellinen, vaan se sisältää esimerkkejä tärkeimmistä suhdetyypeistä, joita käsitellään tarkemmin jäljempänä, koska ne vaikuttavat suhteen osapuolina olevien yksiköiden toimintaan ja päätösvaltaan.
The names given to the different types of relationship have been selected for the sake of convenience; they are not characteristic and are relevant only to the text which follows.
Suhdetyypit on nimetty käsittelyn helpottamiseksi. Nimitykset eivät ole vakiintuneita, vaan ne on luotu ainoastaan tämän käsikirjan tarpeisiin.
Informal relationship : A number of legal entities combine their activities to achieve a particular aim. but there is no structure to formalise this relationship, no contract signed.
Epävirallinen suhde: Tietyt oikeudelliset yksiköt toimivat yhdessä tietyn tavoitteen saavuttamiseksi, mutta yksiköiden välisiä suhteita ei ole muodollisesti vahvistettu esimerkiksi sopimuksella.
Commitments are not legally binding and the association can be dissolved at any time by any of the parties.
Sitoumukset eivät ole oikeudellisesti velvoittavia ja jokainen yksikkö voi irrottautua yhteenliittymästä milloin tahansa.
Relationships such as this are sometimes difficult to identify.
Tämäntyyppiset suhteet ovat usein vaikeasti tunnistettavissa.
In some countries, however, the courts have acknowledged that certain persons engaged in joint activities are jointly and severally liable and may be treated in the same way as a partnership.
Tietyissä maissa tuomioistuimet ovat katsoneet, että toimintaa yhdessä harjoittavia henkilöitä voidaan tietyissä tapauksissa pitää yhteisvastuullisina, jolloin henkilöitä voidaan kohdella samaan tapaan kuin henkilöyhtiöitä.
Membership relationship: for the most part, this is participation as a member of an association governed by regulations, whether or not the association has the status of a legal person.
Jäsenyyssuhde: Jäsenyydellä tarkoitetaan yleensä osallistumista sellaisen yhteenliittymän toimintaan, jolla on omat sääntönsä mutta jonka ei välttämättä tarvitse olla oikeushenkilö.
It is therefore a relationship between members or, if the association is a legal person, between the association and each of its members.
Kyseessä on siis jäsenten välinen suhde, tai jos yhteenliittymä on oikeushenkilö, yhteenliittymän suhde kuhunkin jäseneen.
On the whole, such relationships are relatively loose in that it is not too difficult for members to resign, and this does not imply any significant renunciation of their autonomy of decision or liability concerning the association's debts.
Yleensä tämäntyyppiset suhteet eivät ole kovinkaan kiinteitä, joten yhteenliittymästä eroaminen on melko helppoa. Jäsenyyssuhteeseen ei myöskään liity merkittävää päätäntävallasta luopumista tai vastuuta yhteenliittymän veloista.
The relationship may include the right to elect executive officers of the association and therefore give some control over it.
Suhteeseen voi liittyä oikeus valita yhteenliittymän johto, jolloin jäsenet voivat jossain määrin valvoa yhteenliittymän toimintaa.
Contractual relationship: closer than the previous relationship; the commitments of the parties are determined by contract and are binding.
Sopimussuhde: Sopimussuhde on jäsenyyssuhdetta kiinteämpi.
Unilateral breach of the contract by one of the parties may give rise to claims for compensation.
Osapuolten velvoitteet määräytyvät sopimuksen perusteella, ja ne ovat sitovia.
Ownership: this is a close relationship between a natural or legal person (the owning entity) and a legal person.
Omistussuhde: Omistussuhde on kiinteä suhde, joka esiintyy luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön (omistava yksikkö) ja oikeushenkilön välillä.
It may be complete or partial.
Omistaminen voi olla täydellistä tai osittaista.
Freedom to dispose of this type of property is sometimes limited (shares in some companies may not be transferred).
Toisinaan oikeutta määrätä omistuksen kohteena olevasta omaisuudesta on rajoitettu (esimerkiksi tiettyjen yritysten osakkeiden myyntiä koskevat rajoitukset).
Control relationship: this is another very close relationship, which is invariably between a natural or legal person exercising such control and a legal unit being controlled, which is always a legal person.
Hallintasuhde: Hallintasuhde on myös hyvin kiinteä suhde, joka esiintyy poikkeuksetta määräysvaltaa käyttävän luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön ja määräysvallan kohteena olevan oikeudellisen yksikön välillä.
The controlling unit exercises or has the right to exercise influence over the articles of association or over the activity, over the use of the resources or over the management or administration of the controlled unit.
Oikeudellinen yksikkö on poikkeuksetta oikeushenkilö. Määräysvaltaa käyttävä yksikkö käyttää tai sillä on oikeus käyttää päätösvaltaa asioissa, jotka liittyvät määräysvallan kohteena olevan yksikön yhtiöjärjestykseen, toimintaan, voimavarojen käyttöön, johtamiseen tai hallintoon.
It should be pointed out that, although they are very often associated with one another, the relationships of ownership (even where this involves a majority holding) and control are not equivalent.
Omistus (myös osake-enemmistöön perustuva omistus) ei ole sama asia kuin määräysvalta, vaikka nämä kaksi käsitettä yleensä liitetään toisiinsa.
Each can exist independently of the other.
Molemmat suhteet voivat olla olemassa toisistaan riippumatta.
While 50% or greater ownership of a legal person usually includes the possibility of control, this is not necessarily the case, particularly if the statutory provisions determining its legal form provide for the forming of blocking minorities in respect of certain key decisions in the company's life (e.g. winding-up, merger with another company, increases in capital, changes in the articles of incorporation, changes of bonds into shares, etc.).
Yleensä 50 %:n tai sitä suuremman osuuden omistus oikeushenkilöstä oikeuttaa määräysvallan käyttöön. Näin ei kuitenkaan aina välttämättä ole, etenkään tilanteessa, jossa kyseisen yksikön yritysmuotoa sääntelevään lakiin sisältyy säännöksiä päätöksen syntymisen estävästä vähemmistöstä tietyissä yrityksen toiminnan kannalta merkittävissä päätöksissä (jotka koskevat esimerkiksi toiminnan lopettamista, yhtiön sulauttamista toiseen yhtiöön, osakepääoman korotusta, yhtiösopimuksen muuttamista tai velkakirjojen muuttamista osakkeiksi).
Control does not necessarily imply majority ownership (it sometimes coincides with considerably less than 50% of the shares for limited liability companies).
Määräysvallan käyttöön ei välttämättä tarvita osake-enemmistöä (osakeyhtiöissä saattaa määräysvallan käyttöön oikeuttava omistusosuus olla huomattavasti alle 50 %).
Finally, inasmuch as it may affect a legal unit's autonomy of decision, there is the relationship between creditor and debtor; a legal unit may be the debtor of another and, especially if this relationship is combined with others, it may in some cases (bond issues, bank loans, debts to suppliers) have a decisive effect on the autonomy of decision of the debtor unit.
Oikeudellisen yksikön päätäntävaltaan voi vaikuttaa myös velkojan ja velallisen välinen suhde, jossa yksi oikeudellinen yksikkö on toisen yksikön velkoja.
The above relationships are not mutually exclusive; on the contrary, it is often necessary to combine them to take account of the actual relationships which exist between units. They lead to the grouping together of legal units through the relationships which link them.
Jos velkasuhteeseen liittyy myös muita suhteita, se voi tietyissä tapauksissa (velkakirjojen liikkeellelasku, pankkilaina tai velka tavarantoimittajille) vaikuttaa merkittävästi velallisen yksikön päätäntävaltaan.
RELATIONSHIP BETWEEN THE ENTERPRISE AND THE LEGAL UNIT
Yksiköiden välillä voi esiintyä useita edellä kuvattuja suhteita samanaikaisesti.
If several legal units may associate with one another in order to carry on a joint business activity, the relationship between those associated legal units must be taken into account for recording the relationship between the enterprise and the legal units which are its legal basis.
Käytännössä suhteita on yleensä yhdistettävä, jotta yksiköiden väliset todelliset suhteet saadaan kuvattua. Yhteenliittymät muodostuvat näiden suhteiden toisiinsa liittämistä oikeudellisista yksiköistä.
Three forms of elementary combination may occur:
Yrityksen ja sen oikeudellisen perustan välisen suhteen kolme perusmallia:
Single enterprise
Yksi oikeudellinen yfaikkö
This is the general case, in which a single legal unit is the sole legal basis of the enterprise.
Yleensä yrityksen perustana on vain yksi oikeudellinen yksikkö.
Joint operation
Yhteistoiminnalliset yksiköt
A number of legal units jointly carry on an activity within an enterprise without being closely linked.
Yrityksen sisällä on useita oikeudellisia yksiköitä, jotka toimivat yhdessä mutta joiden välillä ei ole kiinteää yhteyttä.
No unit owns, still less controls, any of the others.
Mikään yksiköistä ei omista toista yksikköä eikä yksiköillä ole toisiinsa määräysvaltaa.
Each legal unit is an equivalent legal basis.
Kukin yksiköistä on yrityksen oikeudellisena perustana samanarvoinen.
For the purpose of carrying on a business activity, a legal unit is associated with other legal units which it generally controls by a majority holding.
Oikeudellinen yksikkö on osa useamman yksikön muodostamaa yhteenliittymää, jonka tarkoituksena on liiketoiminnan harjoittaminen, ja kyseisellä oikeudellisella yksiköllä on osake-enemmistöön perustuva määräysvalta yhteenliittymän muihin yksiköihin.
That legal unit will then be regarded as the principal legal basis of the enterprise, the other legal units being termed ancillary.
Määräysvaltaa käyttävää yksikköä pidetään yrityksen pääasiallisena oikeudellisena perustana, muut yksiköt ovat asemaltaan avustavia.
In addition to these three forms there is:
Näiden kolmen lisäksi voidaan erottaa:
The dormant legal unit
Toimimaton oikeudellinen yksikkö
Legally alive and having legal personality, it does not carry on any activity.
Toimimaton oikeudellinen yksikkö on oikeudellisesti olemassa oleva oikeushenkilö, jolla ei ole toimintaa.
The symbols are abbreviations of the English names.
Kaavion kirjainlyhenteet viittaavat seuraaviin yksiköihin:
Enterprise Legal Unit Joint legal unit Main legal unit Ancillary Legal Unit Dormant Legal Unit
Y OY YOY POI ΑΟΥ TOY yritys oikeudellinen yksikkö yhteistoiminnallinen oikeudellinen yksikkö pääasiallinen oikeudellinen yksikkö avustava oikeudellinen yksikkö toimimaton oikeudellinen yksikkö
Taking account of "pseudo-legal units"
Oikeudellisten yksiköiden kaltaiset yksiköt
Let us return to the case of joint operation. A number of independent legal units are associated and have therefore established links between themselves.
Edellä kuvatut yhteistoiminnalliset yksiköt ovat itsenäisiä oikeudellisia yksiköitä, jotka toimivat yhteistyössä ja joilla on sen vuoksi yhteyksiä keskenään.
Those links may have taken the form of the creation of a new, autonomous legal person.
Yksiköiden välisten yhteyksien kehittyminen saattaa johtaa tilanteeseen, jossa erillisistä yksiköistä syntyy uusi itsenäinen oikeushenkilö.
In that case, that person is the legal basis for the enterprise, and the legal units associated within it disappear.
Tässä tapauksessa uudesta oikeushenkilöstä tulee yrityksen oikeudellinen perusta.
They no longer have any direct relationship with the enterprise.
Uuden oikeushenkilön synnyttyä sen perustana olleet yksiköt eivät enää ole olemassa erillisinä yksikköinä, eikä niillä enää ole suoraa suhdetta yritykseen.
Links created between legal units involved in a joint operation may however be informal or contractual and need not give rise to the creation of a new legal unit with legal personality.
Yhteistoiminnallisten yksiköiden väliset suhteet voivat olla myös epävirallisia tai ne voivat perustua sopimukseen, jolloin yksiköistä ei välttämättä muodostu uutta, itsenäiseksi oikeushenkilöksi katsottavaa oikeudellista yksikköä.
However, such links create a quasicorporate enterprise between the associates; although it has no legal personality, it is often treated as if it did by national regulations on taxation or company law, using the names joint venture, de facto company or de facto association.
Tämäntyyppisten yhteyksien ansiosta yksiköistä muodostuu kuitenkin yritysmäinen yhteisö. Vaikka yritysmäinen yhteisö ei ole oikeushenkilö, se rinnastetaan usein oikeushenkilöön kansallisissa verolaeissa ja yhtiöoikeudessa, joissa siitä käytetään termejä yhteisyritys, de facto -yritys tai de facto -yhteenliittymä.
For the maintenance of business registers for statistical purposes, it is recommended that a quasicorporate enterprise formed between members of a joint operation be recorded in the same way as legal units, since it constitutes a "pseudo-legal unit".
Tilastointiin tarkoitettujen yritysrekisterien ylläpitoa varten olisi yhteistoiminnallisten yksiköiden muodostama yritysmäinen yhteisö merkittävä rekisteriin samaan tapaan kuin oikeudelliset yksiköt, sillä kyseessä on oikeudellisen yksikön kaltainen yksikkö.
The legal units associated with that quasicorporate enterprise need not then be entered in the register unless, of course, they have another independent activity elsewhere.
Yritysmäisen yhteisön perustana olevia oikeudellisia yksiköitä ei tällöin tarvitse erikseen merkitä rekisteriin, ellei niillä ole muuta yhteisöön liittymätöntä toimintaa.
If these associated legal units are recorded as the legal basis for another enterprise, the relationship between them and the enterprise operated by the quasicorporate enterprise will be recorded with a description ofthat relationship.
Jos yritysmäisen yhteisön muodostavat oikeudelliset yksiköt kuitenkin merkitään rekisteriin toisen yrityksen oikeudelliseksi perustaksi, on rekisteriin merkittävä myös niiden ja yritysmäisen yhteisön välinen suhde, joka on lisäksi kuvattava.