natgillin/translations-raw huggingface dataset:
'The value of the services provided by financial intermediaries not being allocated among different customers, the actual payments or receipts of interest to or from financial intermediaries are not adjusted to eliminate the margins that represent the implicit charges made by financial intermediaries. An adjustment item is needed in the allocation of primary income account of financial Intermediaries and of a nominal industry to which, by convention, the whole output of financial intermediaries is allocated as intermediate consumption.'
"Rahoituksen välittäjien eri asiakkaille "Kun rahoituksen välittäjien tuottamien palvelusten arvo kohdentamatonta palveluiden arvoa, rahoituksen jaetaan eri asiakkaiden kesken, rahoituksen välittäjien välittäjille todella makseltuja tai niiltä saatuja maksamia tai saamia todellisia korkoja on tarpeen oikaista korkoja, ei oikaista niiden marginaalien sen korkokateosuuden eliminoimiseksi, joka kuvaa eliminoimiseksi, jotka koostuvat rahoituksen rahoituksen välittäjien laskennallista palvelumaksua. välittäjien perimistä implisiittisistä maksuista.
'The value of the seivices provided by financial intermediaries being allocated among different customers, the actual payments or receipts of interest to or from financial intermediaries need to be adjusted to eliminate the margins that represent the implicit charges made by financial intermediaries. The amounts of interest paid by borrowers to financial Intermediaries must be reduced by the estimated values of the charges payable, while the amounts of interest receivable by depositors must be similarly increased.
Lainanottajien rahoituksen välittäjille maksamista Oikaisuerää tarvitaan rahoituksen välittäjien sekä korkomääristä on vähennettävä maksettavien sen laskennallisen toimialan ensitulon jakotilillä, palvelumaksujen arvioitu arvo, ja tallettajien saamia jolle koko rahoituksen välittäjien kohdennetaan välituotekäyttönä käytännön mukaisesti." tuotos korkomääriä on vastaavasti lisättävä.
The values ofthe charges are treated as payments for services rendered by financial intermediaries to their customers and not as payments of interest.'
Palvelumaksujen sovitun arvoja ei käsitellä koronmaksuina, vaan maksuina rahoituksen välittäjien asiakkailleen tuottamista palveluista."
Add on figures presented:
Lisätään esitetyt luvut:
Tables A.I.I and A.1.2, to show the consequences of allocation of FISIM on figures presented in the chapter 8., 'Sequence of accounts and balancing items'
Taulukot A.1.1 ja A.I.2, joista käy ilmi välillisten rahoitus palvelujen kohdentamisen vaikutukset numerotietoihin, jotka on esitetty luvussa 8 "Tilien ja tasapainoerien koko naisuus" (numeerinen esimerkki)
Replace by:
Poistetaan:
'As financial intermediation services indirectly measured (FISIM) are allocated to user sectors, certain parts of interest payments are reclassified as payments of services. This reclassification has consequences for the values of output and intermediate consumption (as well as for the values of imports, exports and final consumption).'
"Koska välillisiä rahoituspalveluja (FISIM) ei koh- "Koska välilliset rahoituspalvelut (FISIM) kohdennetaan denneta käyttäjän sektoreihin, niiden tuotoksen käyttäjän sektoreihin, tietyt osat koronmaksuista määrikoko arvo kirjataan välituotekäytöksi nimelliselle tellään palvelumaksuiksi.
'As financial intermediation services indirectly measured (FISIM) are not allocated to user sectors, the whole of the value of the output of FISIM is treated as the intermediate consumption of a nominal sector with zero output and negative value added equal in size but opposite in sign to intermediate consumption.
Tällä määrittelyllä on vaikutusta sektorille, jonka tuotos on nolla ja negatiivinen tuotoksen ja välituotekäytön arvoihin (sekä viennin, arvonlisäys on välituotekäytön suuruinen mutta tuonnin ja loppukulutuksen arvoihin)." erimerkkinen kuin välituotekäyttö.
In this way, the value added of all sectors and industries together is reduced in total by this amount.
Tämä siis vähentää kaikkien sektoreiden ja toimialojen yhteenlaskettua arvonlisäystä.
To lighten the presentation of accounts, it is possible notto insert a supplementary column for the nominal sector, but instead to take into account the corresponding figure in the column total economy.' Delete:
Tilien esitystapaa voidaan keventää siten, että nimelliselle sektorille ei laiteta lisäsaraketta, vaan vastaava luku otetaan huomioon koko kansantalouden sarakkeessa."
'As financial intermediation services indirectly measured (FISIM) are not allocated to user sectors, the entries shown for interest are those for actual interest payable and receivable.
"Koska välillisiä rahoituspalveluja (FISIM) ei "Koska välilliset rahoituspalvelut (FISIM) kohdennetaan kohdenneta käyttäjän sektoreihin, korkojen käyttäjän sektoreihin, erä "Korko" ensitulon jakotilillä vaskirjaukset kuvaavat todellisia maksettavia ja taa maksettavia ja saatavia korkoja, sen jälkeen kun väsaatavia korkoja.
An adjustment is made to resources in the column financial corporations (with a negative sign) and in the column nominal sector (with a positive sign).
Resursseihin tehdään korjaukset lilliset rahoituspalvelut on vähennetty lainanottajien tosarakkeeseen rahoituslaitokset (negatiivinen dellisista maksettavista ja lisätty lainanantajien todellisiin etumerkki) ja sarakkeeseen nimellinen sektori saataviin." (positiivinen etumerkki).
To lighten the presentation of accounts, it is possible not to insert a supplementary column for the nominal sector, but instead to present the corresponding figure in the column total economy.'
Tilien esitystapaa voidaan keventää siten, että nimelliselle sektorille ei laiteta lisäsaraketta, vaan vastaava luku esitetään koko kansantalouden sarakkeessa."
Chapter 9. 9.25. a) Delete:
Luku 9
'minus the use of financial intermediation services indirectly measured (recorded in a nominal industry, see paragraph 9.33.)'
"miinus välilliset rahoituspalvelut (nimelliselle toi mialalle kirjatut, katso kohtaa 9.33.)"
Total
Koko kan san
Total
Koko kansan
General cial cial cial cial
Ulkomaiden maiden tUSlai tok
Rest of the
Yri laitok-
Goods and services eco­ eco­
Kotita pal ve l·' lu-
House­
Yri tykset
Accounts 1.
Palvelujen tuonti
Operating surplus
Toimintaylijäämä
Balance of primary Incomes
Käytettävissä oleva tulo
Disposable income
käyttötili
P.3 Final consumption expenditure B.8n Saving net/external balance
Kulutusmenot Nettosäästö/vaihtotase kävttötili
Goods and rotai eco­
Tavara­ ja
Goods .nul services
Julkis­ tus­ tus­
Finan­cial General corpo­ govern­House­ corpo­ services (uses)
Kotita­ yhtei­ laitok­
Resi of the world
Yri­ laitok­ yhtei­
S.1 S.15 S.14 S.13 S.12 S.11 Non­Finan­ finan­Total General cial cial eco­ House­ govern­ corpo­ corpo­nomy NPISHs holds ment rations rations Norn nal ment holds NPISHs nomy
Kotita­ san­ maiden palvelu­
Transactions and balancing items
VTY:t budet söt set tykset linen
Nominal rations rations
VTY:t talous tilillä tilillä teensä tilit
Accounts 1.
luotanto­
Production
Tuotos
Output Intermediate consumption Value added/external balance
Arvonlisäys/tavar
Operating Interest
Toimintaylijäämä
P.119 Adjustment for FISIM
Ensitulon jakotili
Disposable income
Käytettävissä oleva tulo
Saving net/external balance
Nettosäästö/vaihtotase kä vttötili
ANNEX II LEASING AND HIRE PURCHASE OF DURABLE GOODS
LIITE II KESTÄVIEN TAVAROIDEN LEASING JA OSAMAKSUKAUPPA
DEFINITIONS maintenance of a good, as well as replacement in case of a breakdown, while the good is hired out to a lessee.
MÄÄRITELMÄT myös vastuussa tavaran huollosta ja korjauk­sesta vuokra­aikana sekä mahdollisen rikkou­tuneen tavaran korvaamisesta uudella.
Operating leasing does not cover situations where the owner of equipment also provides staff to operate the equipment, or the hiring of nonproduced assets, as these activities are classified elsewhere (see paragraph 7'.).
Omistajan harjoittama koneiden ja laitteiden vuokraus käyttöhenkilökunnan kanssa sekä valmistamattomien varojen vuokraus eivät kuulu käyttöleasingiin, sillä nämä toiminnat on luokiteltu toisaalle (katso kohtaa 7'.).
In addition to purchasing durable goods out­right, institutional units can obtain the use of them in the following ways: operating leasing, financial leasing and hire purchase.
Institutionaaliset yksiköt voivat hankkia käyt­töönsä kestäviä tavaroita myös muulla tavoin kuin ostamalla tavaran omaksi: käyttöleasingil­lä, rahoitusleasingillä ja osamaksukaupalla.
In all three cases the institutional unit in question acquires the right to use a durable good, although the good legally remains the property of another unit.
Kaikissa kolmessa tapauksessa kyseinen institu­tionaalinen yksikkö saa käyttöoikeuden kestä­vään tavaraan, mutta tavaran laillinen omistus­oikeus jää toiselle yksikölle.
The lessee acquires the right to use a durable good in exchange for rental payments over a predetermined and protracted term.
Vuokralleottaja saa käyttöoikeuden kestävään tavaraan tietyksi ennalta sovituksi pitkähköksi vuokra­ajaksi määräajoin erääntyviä leasing­vuokramaksuja vastaan.
Ifall risks and rewards of ownership are, de facto though not de jure, transferred from lessor to lessee, the lease is a financial one.
Mikäli kaikki omistuk­sesta aiheutuvat riskit ja edut siirtyvät de facto, vaikka eivät dej ure, vuokralleantajalta vuokral­leottajalle, kyseessä on rahoitusleasing.
In financial leasing, the leasing period covers all, or most of, the economic lifetime ofthe durable good.
Rahoi­tusleasingissa vuokra­aika kattaa vuokrattavan kestävän tavaran koko taloudellisen käyttöiän tai sen suurimman osan.
At the end of the leasing period the lessee often has the option to buy the good at a nominal price.
Vuokra­ajan päättyes­sä vuokralleottajalla on usein oikeus lunastaa tavara nimelliseen hintaan.
The lessor does not need to possess any exper­tise about the good in question.
Vuokralleantajan ei tarvitse olla kyseisen tavaran asiantuntija.
He offers no repair, maintenance or replacement services to the lessee.
Hän ei harjoita vuokralleottajan vuokraaman tava­ran korjausta tai huoltoa eikä korvaa rikkou­tunutta tavaraa uudella.
Normally, the good is chosen by the lessee and delivered directly to him by the producer or seller.
Tavallisesti vuokralle­ottaja valitsee tavaran ja tuottaja tai myyjä toimittaa sen hänelle suoraan.
The lessor's role is thus purely financial.
Vuokralleanta­jallejää näin pelkkä rahoittajan rooli.
When one institutional unit A owns a durable good and transfers the right to use this good to another unit B, A is said to be the 'lessor' and Β the 'lessee'.
Kun yksikkö A omistaa kestävän tavaran ja siirtää tämän käyttöoikeuden yksikölle B, A:ta kutsutaan "vuokralleantajaksi" ja B:tä "vuok­ralleottajaksi".
Payments from Β to A in ex­change for the transfer of user rights are called 'rental payments'.
Maksuja, joita Β suorittaa A:lle tavaran käyttöoikeuden siirrosta, sanotaan "(leasing)vuokramaksuiksi".
The lessor may be identical with, or a subsidiary of, the producer or seller ofthe durable good, but the lessor may also be a completely independent unit with no ties to the producer or seller.
Vuokralleantaja voi olla joko sama kuin vuokrattavan kestävän tavaran tuottaja tai sen tytäryhtiö, mutta vuok­ralleantaja voi myös olla täysin itsenäinen yk­sikkö, jolla ei ole mitään siteitä tavaran tuotta­jaan tai myyjään.
All sorts of produced durable goods, from buildings and structures to consumer durables, may be the subject of leasing, and any kind of institutional unit may use leasing to obtain user rights over durable goods.
Leasing voi käsittää kaikenlaisia tuotettuja kestäviä tavaroita rakennuksista ja rakenteista kulutustavaroihin ja kaiken tyyppiset institutionaaliset yksiköt voivat leasingin avulla saada käyttöoikeuden kestävään tavaraan.
The two types of leasing, operating and financial leasing, are treated quite differently in the system.
Leasingin kahta eri muo­toa, käyttöleasingia ja rahoitusleasingia, käsi­tellään tilinpitojärjestelmässä varsin eri tavoin.
The ESA recognises the economic reality be­hind financial leasing by recording it as follows: the lessor provides the lessee with a loan en­abling the lessee to purchase a durable good, of which the lessee becomes the de facto owner.
EKT huomioi rahoitusleasingin taustalla olevat taloudelliset realiteetit kirjaamalla tämän toi­minnan seuraavasti: vuokralleantaja myöntää vuokralleottajalle lainan, jonka avulla tämä voi ostaa kyseisen käytetyn tavaran ja tulla sen de facto ­omistajaksi.
Thus, the system treats the durable good as if owned by the lessee from the begin­ning ofthe leasing period.
Vuokran kohteena olevaa kestävää tavaraa käsitellään järjestelmässä siis ikäänkuin vuokralleottaja omistaisi sen vuokra­ajan alusta lähtien.
Rentals actually paid by the lessee to the lessor have to be sub­divided into repayments of principal and inter­est payments related to the imputed loan.
Vuokralleottajan vuokral­leantajalle maksamat todelliset leasingvuokrat on jaettava pääoman takaisinmaksuun ja las­kennalliseen lainaan liittyvän koron maksuun.
The lessee acquires the right to use a durable good for a certain period of time, which may be long or short and not necessarily settled in advance.
Vuokralleottaja saa käyttöoikeuden kestävään ta­varaan tietyksi ajaksi, joka voi olla pitkä tai lyhyt eikä välttämättä ennalta sovittu.
When the leasing period expires, the lessor expects to receive his good back in more or less the same condition as when he hired it out, apart from normal wear and tear.
Vuokra­ajan päätyttyä vuokralleantaja odottaa saavansa tava­ran takaisin jokseenkin samassa kunnossa kuin se oli vuokrattaessa, kun normaalia kulumista ei oteta lukuun.
The lessor is then likely to hire out the good to another lessee or to use it otherwise.
Vuokralleantaja vuokraa tavaran todennäköisesti toiselle vuokralleottajalle tai käyttää sitä muutoin.
Thus, the leasing period does not cover all, or a predomi­nant part of, the good's economic lifetime.
Käyttöleasingissa vuokra­aika ei siis kata tavaran koko taloudellista käyt­töikää tai sen merkittävää osaa.
Units engaged in operating leasing possess ex­pert knowledge about the kinds of durable goods they hire out.
Käyttöleasingia harjoittavat yksiköt ovat vuokraa­miensa kestävien tavaroiden asiantuntijoita.
They keep stocks of these goods to be able to hire them out on demand or at short notice.
Ne pitävät näitä tavaroita varastossa voidakseen vuokrata niitä kysyttäessä tai lyhyellä varoitusajal­la.
Usually they offer a variety of models to choose from.
Vuokralleottaja voi tavallisesti valita tavaran laajasta mallistosta.
In order to keep their durable goods in good working order, lessors must carry out maintenance and repair services on goods awaiting hire.
Vuokralleantajien on huol­lettava ja korjattava vuokraamista odottavia kes­täviä tavaroitaan, jotta nämä pysyisivät hyvässä käyttökunnossa.
Lessors also normally assume responsibility for repairs and
Vuokralleantajat ovat tavallisesti
A durable good is sold to a purchaser in return for agreed future payments.
Osamaksukaupassa kestävä tavara myydään ostajalle tulevaisuudessa maksettavaksi sovittu­ja maksueriä vastaan.
The buyer takes possession ofthe good immediately, though in law it remains the property of the seller or financieras collateral/guarantee until all agreed payments have been made.
Ostaja saa tavaran välittömästi haltuunsa, mutta tavaran juridinen omistusoikeus säilyy myyjällä tai rahoittajalla vakuutena siihen asti, kunnes kaikki sovitut maksuerät on suoritettu.
Hire purchase is usually restricted to consumer durables, and most purchasers are households.
Osamaksukauppa rajoittuu tavallisesti kulutustavaroihin ja useim­mat ostajat ovat kotitalouksia. Osamaksusopi­
THE EUROPEAN SYSTEM OF ACCOUNTS eurostat
EUROOPAN KANSANTALOUDEN TILINPITOJÄRJESTELMA eurostat
Operating leasing
KÄSITTELY TILEILLÄ
A durable good purchased by a lessor for the purpose of leasing is part of the lessor's gross fixed capital formation (P51 ) and is shown as a tangible fixed asset (AN.Ill) in the lessor's bal ance sheet during its entire economic life.
Vuokralleantajan vuokraamista varten ostama kestävä tavara on osa vuokralleantajan kiinteän pääoman bruttomuodostusta (R51) ja näkyy vuokralleantajan taseessa aineellisena kiinteä nä varana (AN.III) koko tavaran taloudellisen käyttöiän.
Sub sequent capital consumption (K.1) in respect ofthe durable good is recorded in the lessor's accounts.
Vuokrattavan kestävän tavaran pää oman kuluminen (K.1 ) kirjataan vuokralleantajan tileihin.
If the lessee is a household acting as a final consumer, the durable good is treated as if bought by the lessee for the purpose of final consumption at the beginning of the leasing period.
Mikäli vuokralleottaja on tuottaja, kestävä ta vara luetaan vuokralleottajan kiinteän pää oman bruttomuodostukseen (R51) vuokra ajan alussa.
This means that the purchaser's price of the leased good is part of the lessee's final consumption expenditure (R3) at the beginning of the leasing period and that the good appears only as a consumer durable in the memorandum item to his balance sheet.
Vuokra-aikana tavara näkyy (mikäli vuokralleottaja ei jätä leasingvuokramaksuja maksamatta) vuokralleottajan taseessa aineellisena kiinteänä varana (AN.III). Pääoman ku luminen (K.1) näkyy vuokralleottajan tileillä.
Rental payments received by a lessor are shown in his production account as output (P1 ) of leasing services.
Vuokralleantajan saamat (leasingjvuokramaksut näkyvät sen tuotantotuilla vuokrauspalvelujen tuotoksena (P1).
If the lessee is a producer, rental payments are part of his intermediate consumption (R2).
Jos vuokralleottaja on tuottaja, vuokramaksut ovat osa sen välituotekäyttöä (P2).
When the lessee is a house hold acting as a final consumer, rental pay ments are part of his final consumption expenditure (R3).
Jos vuokralleottaja on loppukulultajana toimiva kotitalous, vuokramaksut ovat osa kotitalouden kulutusmenoja (F?3).
A loan (F.4) is imputed from lessor to lessee.
Vuokralleantajan katsotaan antaneen vuokralle ottajalle laskennallisen lainan (F4).
The principal of this loan is the purchaser's price of the leased good plus transfer costs (if any).
Lainapääoma on vuokrauksen kohteena olevan tavaran ostajan hinta plus (mahdolliset) siirtokustannukset.
The outstanding imputed loan (AE4) is shown in the lessor's and lessee's balance sheets as a financial asset and liability, respectively.
Laskennallisen lainan maksamaton osa (AE4) näkyy vuokralleantajan taseessa rahoitusvarana ja vuokralleottajan taseessa vastaavasti rahoitusvelkana.
Payments of rental are considered to comprise two elements, repayment of princi pal (E4) and interest (D.41), with the final repayment coinciding with the termination of the financial lease.
Leasingvuokramaksujen katsotaan muodostuvan kahdesta osasta eli pääoman takaisin maksusta (E4) ja korosta (D.41) ja viimeinen maksuerä katsotaan suoritettavaksi rahoitusleasingin päättyessä.
In NACE rev. 1, operating leasing of real estate is classified in class 70.20 'Letting of own property'.
NACE Rev. 1 luokittelee kiinteistön käyttöleasingin toimialaluokkaan 70.20 "Omien asuntojen ja kiinteistöjen vuokraus ja hallinta".
Operating leasing of other durable goods is classified in division 71 'Renting of machinery and equipment without operator and of personal and household goods'.
Muiden kestävien tavaroiden käyttöleasing luokitellaan luokassa 71 "Kulkuneuvojen, ko neiden ja laitteiden vuokraus ilman käyttäjää ja henkilökohtaisten ja kotitaloustavaroiden vuokraus".
Operating leasing does not comprise the renting of machinery or equipment with operating staff, which is classified according to the services provided by the equipment and staff.
Koneiden ja laitteiden vuokrausta käyttöhenkilökunnan kanssa ei sisällytetä käyttöleasingiin, vaan luokitellaan koneiden ja laitteiden sekä käyttöhenkilökunnan tuottamien palvelujen mukaan.
For example, the hiring out of a lorry with driver is classified in class 60.24 'Freight transport by road'.
Esim. kuorma-auton vuokraus kuljettajan kanssa luokitellaan toimialaluokkaan 60.24 "Tieliikenteen tavarankuljetus".
Institutionally, operating leasing corporations are classified in sector S.11 'Non-financial corporations', but operating lessors may also be found in sector S.14 'Households'.
Institutionaalisessa sektoriluokituksessa käyttöleasingtoimintaa harjoittavat yhteisöt luokitellaan sektoriin S.11 "Yritykset", mutta myös sektorilla S.14 "Kotitaloudet" voi olla käyttöleasingtoimintaa harjoittavia yksiköitä.
If the lessor is resident while the lessee is non-resident, rental payments are shown as exports of services (P62).
Laskennallisen lainan korkokanta määritetään siten, että vuokra-aikana kertyneiden takaisin maksuerien summa on täsmälleen yhtä suuri kuin lainapääoma.
As the leased good remains on the balance sheet of a resident unit (the lessor), the good does not appear in any of the rest of the world accounts.
Mikäli maksuerät pysyvät vuokra-aikana samansuuruisina, koron osuus laskee vuokraajan kuluessa ja pääoman osuus vastaavasti nousee samalla tavoin kuin tasaerälainassa.
If the lessor is nonresident while the lessee is resident, rental payments are recorded as imports of services (P72).
Kun kunkin leasingsopimuksen pää oma, maksuerä ja leasingvuokra-aika tunnetaan, korkokanta, koronmaksut ja pääoman takaisinmaksuerät voidaan helposti laskea käyttäen yleisiä laskukaavoja.
In this case the good itself is not considered to enter the economic territory (only its services are).
Käytännössä so pimuksista ei useinkaan ole saatavilla yksityiskohtaista tietoa, joten korko ym. laskelmien suorittamiseksi on turvauduttava järkeviin ole tuksiin.
Thus the leased good appears neither in the rest of the world ac counts nor in any other account.
Tiedon saantia helpottaa se, että monien maiden yrityskirjanpidossa rahoitusleasingia käsitellään yllä kuvatulla tavalla.
The interest rate on the imputed loan is implicitly determined so that accumulated repay ments over the leasing period exactly equal the principal.
Mikäli vuokralleantaja on kotimainen ja vuokralleottaja ulkomainen yksikkö, leasingvuokramaksut näkyvät palvelujen vientinä (R62).
When rental remains constant from period to period, the interest part of rental will decline over time, while the repayment part will increase correspondingly, as for a loan payable in equal instalments.
Koska leasingvuokrauksen kohteena oleva tavara säilyy kotimaisen yksikön (vuokralleantajan) ta seessa, tavara ei näy millään ulkomaiden tileillä.
When principal, rental and length of the leasing period are known for each contract, the interest rate, the interest payments and the repayments can easily be calculated using standard formulae.
Mikäli vuokralleantaja on ulkomainen ja vuokralleottaja vastaavasti kotimainen yksikkö, vuokramaksut näkyvät palvelujen tuontina (R72).
When detailed data on each leasing contract are not available, which is often the case in practice, reasonable assumptions must be made in order to carry out these calculations.
Tässä tapauksessa ¡tse tavaran ei katsota tulleen talousalueelle (vaan ainoastaan sen pal veluiden). Vuokrauksen kohteena oleva tavara ei näin ollen näy ulkomaiden tileillä eikä millään muullakaan tilillä.
In many countries business accounting treats financial leasing in a similar way as described here, which facilitates the data situation.
KESTÄVIEN TAVAROIDEN LEASING JA OSAMAKSUKAUPPA eurostat
If the lessee is a producer, the durable good is shown as gross fixed capital formation (R51 ) for the lessee at the beginning of the leasing period.
(F4) samalla tavoin kuin kotimaisten yksiköiden välisissä leasing-taloustoimissa.
ment of their own funds' . Some financial lessors incur liabilities to other independent units when interest payable is observable and the calculation of FISIM is straightforward.
Rahoitusleasingissa vuokralleantajan tuotanto toiminta on rahoituksen välitystä.
Other financial lessors incur liabilities only to their parent companies when interest payable may be difficult to observe.
Vuokralleantajat eivät yleensä peri palveluistaan erikseen mää rättyä korvausta.