natgillin/translations-raw huggingface dataset:
GRAPH E16: PERCENTAGE OF PUPILS IN SECONDARY GENERAL EDUCATION LEARNING FRENCH, 1992/93
KAAVIO E16: RANSKAA OPISKELEVIEN OPPILAIDEN OSUUS TOISEN ASTEEN YLEISSIVISTÄVÄSSÄ KOULUTUKSESSA, 1992/93
French is the second most commonly learned language, but is still far behind English.
Ranska on toiseksi suosituin kieli, mutta jää paljon jälkeen englannista.
Half of the pupils in the Netherlands were learning French in 1992/93.
Alankomaissa puolet oppilaista opiskeli vuonna 1992/93 ranskaa.
Percentages were between 22 and 45% in Germany, Greece, Italy and Portugal.
Osuus vaihteli 22 ja 45 %:n välillä Saksassa, Kreikassa, Italiassa ja Portugalissa.
The lowest figures for French were in Denmark, Spain, Austria, Finland and Sweden where they varied between 8 and 17%.
Ranskan kielen luvut olivat alhaisimmat Tanskassa, Espanjassa, Itävallassa, Suomessa ja Ruotsissa, joissa ne vaihtelivat 8 ja 17 %:n välillä.
GRAPH E17: PERCENTAGE OF PUPILS IN SECONDARY
KAAVIO E17: SAKSAA OPISK. OPPILAIDEN OSUUS TOISEN ASTEEN YLEISSIV.
GENERAL EDUCATION LEARNING GERMAN, 1992/93
KOULUTUKSESSA, 1992/93
Generally speaking, the third most frequently learned language is German, except in Luxembourg, (where it is compulsory for all pupils), Denmark, the Netherlands, Finland and Sweden, where it ranks second.
Yleisesti ottaen kolmanneksi suosituin kieli on saksa Luxemburgia (jossa se on pakollinen kaikille), Tanskaa, Alankomaita, Suomea ja Ruotsia lukuun ottamatta, joissa se sijoittuu toiseksi.
The Flemish Community of Belgium (22%), France (27%) and Ireland (26%) follow.
Seuraavina ovat Belgian flaamilainen alue (22%), Ranska (27%) ja Irlanti (26%).
In Greece, Spain, Italy and Portugal, German was not yet a commonly learned language in 1992/93.
Kreikassa, Espanjassa, Italiassa ja Portugalissa saksa ei ollut vielä vuonna 1992/93 yleisesti opiskeltu kieli.
GRAPH E18: PERCENTAGE OF PUPILS IN SECONDARY GENERAL EDUCATION LEARNING SPANISH, 1992/93
KAAVIO E18: ESPANJAA OPISKELEVIEN OPPILAIDEN OSUUS TOISEN ASTEEN YLEISSIVISTÄVÄSSÄ KOULUTUKSESSA, 1992/93
The average number of foreign languages learned in the course of secondary general education in 1992/93 was 1.2 languages.
Vuonna 1992/93 opiskeltujen vieraiden kielten määrä toisen asteen yleissivistävässä koulutuksessa oli keskimäärin 1,2 kieltä.
This average varies widely from one Member State to another.
Tämä keskiarvo vaihtelee paljon jäsenvaltioittain.
It is one language in Spain, Ireland, Austria and Portugal and more than one in the other Member States.
Keskiarvo on Espanjassa, Irlannissa, Itävallassa ja Portugalissa yksi kieli ja muissa jäsenvaltioissa useampi kuin yksi kieli.
The highest figures are for Luxembourg (2.6 languages per pupil), Finland (2.2), the Flemish Community of Belgium, Denmark and the Netherlands (1.9) and Sweden (1.6).
Luvut ovat korkeimmat Luxemburgissa (2,6 kieltä oppilasta kohti). Suomessa (2,2), Belgian flaamilaisella alueella, Tanskassa ja Alankomaissa (1,9) sekä Ruotsissa (1,6).
The high figure in Luxembourg is a consequence of the compulsory teaching of the official languages of the country.
Luxemburgin korkea luku johtuu maan virallisten kielten pakollisuudesta.
PER GENERAL SECONDARY PUPIL, 1992/93
KAAVIO E19: VIERAITA KIELIÄ KESKIMÄÄRIN OPPILASTA KOHTI TOISEN ASTEEN YLEISSIVISTÄVÄSSÄ KOULUTUKSESSA, 1992/93
0 Source: Eurostat.
Lähde: EUROSTAT.
Belgium (B fr) and United Kingdom: Data for 1992/93 not available.
Belgia (B fr) ja Yhdistynyt kuningaskunta: Vuoden 1992/93 tietoja ei saatavissa.
Netherlands: Part­time secondary education included.
Alankomaat: Lukuihin sisältyy osa­aikainen toisen asteen koulutus.
This graph presents the average number of foreign languages studied by each pupil at a given time, as opposed to languages studied or available throughout secondary education.
Tässä kaaviossa annetaan vieraiden kielten lukumäärän keskiarvo oppilasta kohti minä tahansa ei opiskeltavia tai tarjottavia kieliä toisen asteen koulutuksessa.
CERTIFICATION AT THE END OF GENERAL UPPER SECONDARY EDUCATION
TODISTUS YLEMMÄN TOISEN ASTEEN YLEISSIVISTÄVÄN KOULUTUKSEN LOPUSSA
Given the individual traditions of each education system in relation to assessment, the conditions for the award of diplomas or certificates at this level of education vary from one Member State to another.
Kun otetaan huomioon kunkin koulutusjärjestelmän yksittäiset arviointipehnteet, diplomien tai todistusten myöntämisen ehdot vaihtelevat tällä koulutusasteella jäsenvaltioittain.
There are also differences between Member States as regards the role and importance of these qualifications for purposes of entry to higher education.
Jäsenvaltioiden välillä on eroja myös siinä, miten eri tutkintoihin suhtaudutaan korkeaasteen koulutukseen haettaessa.
Assessment procedures and certification at the end of upper secondary education divide along two main lines — whether examinations are set, and whether the teachers in the school have sole responsibility for these.
Arviointimenettelyt ja todistuksen antaminen ylemmän toisen asteen koulutuksen lopussa jakautuvat kahteen päälinjaan: järjestetäänkö kokeita ja vastaavatko vain opettajat niistä. Seuraavassa taulukossa esitetään eri menettelytapoja.
The following table illustrates the variety of situations.
TAULUKKO E2: TODISTUKSEN ANTAMINEN YLEMMÄN 2.
Certification based en external, standardized examinations or externally supervised examinations
Todistuksen anto perustuu ulkoisiin, standardisoituihin Tanska, Saksa, Ranska, Irlanti, Italia, Luxemburg, Alankomaat, (julkisiin) tai ulkoisesti valvottuihin kokeisiin Itävalta, Suomi, Yhdistynyt kuningaskunta
Certification with no final examinations Source: Eurydice
Todistuksen anto ilman loppukokeita Lähde: EURYDICE.
Most Member States have established systems of external assessment at the end of upper secondary general education, but there are five exceptions — Belgium, Greece, Spain, Portugal and Sweden.
Useimpiin jäsenvaltioihin on luotu ulkoisen arvioinnin järjestelmä ylemmän toisen asteen yleisen koulutuksen lopussa. Poikkeuksia on viisi: Belgia, Kreikka, Espanja, Portugali ja Ruotsi.
TABLE E3: CERTIFICATES AND EXAMINATIONS AT THE END OF UPPER SECONDARY GENERAL EDUCATION,
TAULUKKO E3: TODISTUKSET JA KOKEET YLEMMÄN TOISEN ASTEEN YLEISSIVISTÄVÄN
Name of certificate standardized external
Todistuksen nimi
(public)
Standardisoidun, ulkoisen (julkisen) kokeen nimi
FRENCH COMMUNITY
RANSKALAINEN ALUE
FLEMISH COMMUNITY
FLAAMILAINEN ALUE
UNITED KINGDOM
POHJOIS-IRLANTI
NOT EVERYONE OBTAINS AN UPPER SECONDARY SCHOOL LEAVING CERTIFICATE
KAIKKI EIVÄT HANKI YLEMMÄN TOISEN ASTEEN PÄÄSTÖTODISTUSTA
In all branches of upper secondary education, certificates are awarded every year to those pupils who successfully complete this level of education.
Kaikilla ylemmän toisen asteen koulutuksen aloilla myönnetään vuosittain todistus oppilaille, jotka ovat hyväksyttävästi suorittaneet tämän koulutusasteen.
The number of such certificates awarded in the 13 Member States of the European Union for which data are available, is estimated at about 3.6 million.
Euroopan unionin 13 jäsenvaltiossa, joista tiedot ovat saatavissa, arvioidaan tällaisia todistuksia myönnettävän noin 3,6 miljoonaa.
Graph E20 shows the percentages of 20-year-olds who, in 1993, hold a certificate of upper secondary education.
Kaaviossa E20 on kuvattu niiden 20-vuotiaiden osuus, joilla oli vuonna 1993 ylemmän toisen asteen päästötodistus.
The data currently available do not include information on the ages of those qualifying in a given year, nor on whether it is their first or second qualification.
Tällä hetkellä saatavissa oleva tieto ei sisällä kunakin vuonna tutkinnon suorittaneiden ikää tai kerro, onko tutkinto heidän ensimmäisensä vai toisensa.
GRAPH E20: PERCENTAGES OF 20-YEAR-OLDS HOLDING A CERTIFICATE OF UPPER SECONDARY EDUCATION, 1993
KOULUTUKSEN PÄÄSTÖTODISTUS, 1993
Source: Eurostat labour force survey, 1993.
Lähde: EUROSTAT, työvoimatutkimus, 1993.
Denmark: Completed introductory year of vocational education and training included.
Tanska: Lukuihin sisältyy suoritettu ammatillisen koulutuksen johdantovuosi.
If this is excluded, 53% of 20-year-olds hold a certificate of upper secondary education.
Mikäli se jätetään pois, 53 %:lla 20-vuotiaista on ylemmän toisen asteen koulutuksen päästötodistus.
Austria, Finland and Sweden: The data are taken from national studies and were provided by the statistical offices given in the annex.
Itävalta, Suomi ja Ruotsi: Tiedot on otettu kansallisista tutkimuksista ja saatu liitteessä mainituilta tilastovirastoilta.
In Sweden, 83% of 20-year-olds hold a certificate of upper secondary education.
Ruotsissa 83 %:lla 20-vuotiaista on ylemmän toisen asteen koulutuksen päästötodistus.
In eight other countries, one finds a percentage greater than 70% (Belgium, Denmark, Greece, France, Ireland, the Netherlands, Austria and Finland).
Kahdeksassa muussa maassa prosenttiluku on yli 70 (Belgiassa, Tanskassa, Kreikassa, Ranskassa, Irlannissa, Alankomaissa, Itävallassa ja Suomessa).
Portugal, with only 36%, is the country with the lowest percentage of 20-year-olds holding an upper secondary qualifications.
Portugalissa niiden 20-vuotiaiden osuus, joilla on ylemmän toisen asteen tutkinto, on 36 %, mikä on alhaisin jäsenmaista.
The data derive from large-scale sample surveys, which are carried out annually by the statistical offices of the Member States.
Tiedot on hankittu laajoista otantatutkimuksista, joita jäsenvaltioiden tilastovirastot tekevät vuosittain.
MORE GIRLS THAN BOYS AMONG THOSE QUALIFYING IN UPPER SECONDARY EDUCATION
USEAMPI TYTTÖ KUIN POIKA SAA YLEMMÄN TOISEN ASTEEN KOULUTUKSEN
Belgium and United Kingdom: Data not available.
Belgia ja Yhdistynyt kuningaskunta: Tietoja ei saatavissa.
Denmark, Ireland and Sweden: Data are for 1992/93.
Tanska, Irlanti ja Ruotsi: Tiedot koskevat vuotta 1992/93.
It is clear that secondary education is not resulting in any discrimination against girls.
On selvää, että toisen asteen koulutus ei johda tyttöjen syrjimiseen.
On the contrary, more girls than boys obtained an upper secondary school leaving certificate in seven Member States of the EU.
Asia on päinvastoin: seitsemässä EU:n jäsenvaltiossa useampi tyttö kuin poika hankkii ylemmän toisen asteen päästötodistuksen.
This is particularly the case in Portugal and Finland.
Tämä pätee erityisesti Portugalissa ja Suomessa.
In Luxembourg and Austria, on the other hand, girls are in a slight minority.
Luxemburgissa ja Itävallassa puolestaan tytöt ovat vähemmistönä.
The breakdown between girls and boys is based on the total numbers obtaining the qualification, and not on the total population of this age.
Tyttöjen ja poikien erittely perustuu kokonaisväestöön.
MORE GIRLS OBTAINING GENERAL EDUCATION CERTIFICATES
USEAMPI TYTTÖ HANKKII TODISTUKSEN YLEISSIVISTÄVÄSTÄ KOULUTUKSESTA
The ratios of the numbers of girls to the numbers of boys who obtain upper secondary school leaving certificates in each Member State are shown in Graph E22 for general education and Graph E23 for vocational education.
Tyttöjen määrän suhde poikiin ylemmän toisen asteen päästötodistuksen saajissa on kuvattu jäsenvaltioittain yleissivistävän koulutuksen osalta kaaviossa E22 ja ammattillisen koulutuksen osalta kaaviossa E23.
GRAPH E22: NUMBERS OF GIRLS (PER 100 BOYS) OBTAINING GENERAL UPPER SECONDARY SCHOOL LEAVING CERTIFICATES, 1991/92
KAAVIO E22: TYTTÖJEN LUKUMÄÄRÄ (100:AA POIKAA KOHTI) itilH'^lMWqgRViffîgilffîfiqM^
(1) European average (13 countries).
(1) Euroopan keskiarvo (13 maata).
GRAPH E23: NUMBERS OF GIRLS (PER 100 BOYS) OBTAINING VOCATIONAL UPPER SECONDARY SCHOOL LEAVING CERTIFICATES, 1991/92
KAAVIO E23: TYTTÖJEN LUKUMÄÄRÄ (100:AA POIKAA KOHTI) iHlHriulWWqkriVlffîiîfiYi^
(1) European average (12 countries).
(1) Euroopan keskiarvo (12 maata).
Luxembourg: Data provided by the Ministry o\ Education.
Luxemburg: Tiedot on antanut opetusministeriö.
Two facts emerge.
Luvuista käy ilmi kaksi asiaa:
In all of the Member States for which data are available, more girls than boys are obtaining general upper secondary school leaving certificates.
Kaikissa jäsenvaltioissa, joista tiedot ovat saatavissa, useampi tyttö kuin poika hankkii ylemmän toisen asteen yleissivistävän koulun päästötodistuksen.
This phenomenon is particularly marked in Denmark, Finland and Sweden.
Tämä ilmiö on erityisen selvästi havaittavissa Tanskassa, Suomessa ja Ruotsissa.
In vocational upper secondary education, slightly more girls than boys obtained leaving certificates in Spain and Italy and considerably more in Finland. In Denmark, Germany, France, Luxembourg, the Netherlands, Austria, Portugal and Sweden, however, more boys than girls obtained vocational qualifications.
Ylemmän toisen asteen ammatillisessa koulutuksessa hieman useampi tyttö kuin poika hankkii päästötodistuksen Espanjassa ja Italiassa ja huomattavasti useampi Suomessa Tanskassa Saksassa, Ranskassa, Luxemburgissa, Alankomaissa, Itävallassa, Portugalissa ja Ruotsissa kuitenkin useampi poika kuin tyttö hankkii ammatillisen pätevyyden.
The number of girls per 100 boys is obtained by dividing the total number of girls by the total number of boys and multiplying the result by 100.
^öjen kokonaismäärä poikien kokonaismäärällä ja kertomalla tulos 100:11a
OVER 10 MILLION STUDENTS
YLI 10 MILJOONAA OPISKELIJAA
During the academic year 1992/93, there were 10.7 million students in higher education in the European Union.
Lukuvuonna 1992/93 Euroopan unionissa korkea­asteen koulutuksessa oli 10,7 miljoonaa opiskelijaa.
Higher education accounts for, on average, 15% of all pupils and students in education in the Union.
Korkea­asteen koulutuksessa on 15 % kaikista koulutuksessa olevista oppilaista ja opiskelijoista unionin alueella.
TABLE F1 : STUDENTS IN HIGHER EDUCATION IN THOUSANDS AND AS A PERCENTAGE OF THE TOTAL POPULATION IN EDUCATION, 1992/93
KOULUTUKSESSA OLEVASTA VÄESTÖSTÄ, 1992/93
Germany: Figures include the new Länder.
Saksa: Lukuihin sisältyvät ¡täiset osavaltiot.
Luxembourg: The very low figures are explained by the fact that the vast majority of this Member State's students study in institutions abroad.
Luxemburg: Erittäin pienet luvut selittyvät sillä, että ehdoton enemmistö tämän jäsenvaltion opiskelijoista opiskelee ulkomailla.
Luxembourg is therefore not included in the international comparisons in relation to this level of education.
Siksi Luxemburg ei ole mukana tämän koulutusasteen kansainvälisessä vertailussa.
The relative share of higher education varies according to the Member State from 11 to 18%.
Korkea­asteen koulutuksen suhteellinen osuus vaihtelee jäsenvaltioissa 11 ja 18%:n välillä.
These variations reflect in particular different patterns of organization — for example, differences in duration of courses of study — and the numbers of places available.
Nämä vaihtelut heijastavat erityisesti eri koulutusjärjestelmämalleja, esimerkiksi eroja opintojaksojen kestossa ja opiskelupaikkojen määrässä.
Graph F1 illustrates the continuous rise in the number of students enrolled in higher education in each of the 15 Member States since 1975.
Kaavio F1 havainnollistaa jatkuvaa opiskelijamäärien kasvua korkea­asteen koulutuksessa kaikissa 15 jäsenvaltiossa vuodesta 1975 lähtien.
This increase is expressed as the rate of increase in the numbers of students relative to the reference year 1975/76.
Kasvu on ilmaistu opiskelijamäärien kasvuosuutena suhteessa vertailuvuoteen 1975/76.
GRAPH F1 : INCREASE IN THE NUMBERS OF STUDENTS IN HIGHER EDUCATION (ISCED 5,6,7) IN THOUSANDS, 1975­90
KORKEA­ASTEEN KOULUTUKSESSA (ISCED 5,6,7) TUHANSINA, 1975—90 määrä lähes
Over a period of 15 years, the number of students enrolled in higher education in the European Union has almost doubled.
15 vuoden ajanjaksona opiskelijoiden korkeaasteen koulutuksessa on kaksinkertaistunut Euroopan unionissa.
The countries in which this rise has been greatest are, in descending order Spain (2.2 times), Austria, Portugal and Finland (2.1 times) and Ireland (2 times).
Maat, joissa kasvu on ollut suurinta, ovat järjestyksessä seuraavat: Espanja (2,2 kertaa), Itävalta, Portugali ja Suomi (2,1 kertaa) sekä Irlanti (2 kertaa).
Germany: Data refer to the Federal Republic of Germany before 3 October 1990.
Saksa: Tiedot viittaavat Saksan liittotasavaltaan ennen Saksojen yhdistymistä 3.10.1990.
Sweden: The reference year is 1985/86.
Ruotsi: Vertailuvuosi on 1985/86.
United Kingdom: Data for years prior to 1982/83 do not include nursing and paramedical students.
Yhdistynyt kuningaskunta: Vuotta 1982/83 edeltävät tiedot eivät sisällä terveydenhuoltoalan opiskelijoita.
The different types of higher education analysed in this chapter correspond to levels 5 (higher non­university education), 6 (first­stage university education) and 7 (second stage ­ post­graduate ­ university education) of the Unesco International Standard Classification for Education (ISCED).
Tässä luvussa analysoidut korkea­asteen koulutustyypit vastaavat Unescon kansainvälisen koulutusluokituksen (ISCED) tasoja 5 (korkeampi ei­yliopistokoulutus), 6 (yliopistokoulutuksen ensimmäinen vaihe) ja 7 (toinen vaihe ­ jatko­opiskelu ­ yliopistokoulutus).
At present, these are treated globally in the statistics available from Eurostat, with full­time and part­time, university and non­university higher education being regarded as a whole.
Tällä hetkellä näitä käytetään maailmanlaajuisesti EUROSTATilta saatavissa tilastoissa, joissa kokopäiväinen ja osa­aikainen yliopistollinen tai ei­yliopistollinen korkea­asteen koulutus määritellään yhdeksi kokonaisuudeksi.
The relative share of higher education is calculated as the ratio of students in higher education to the total number of pupils and students.
Korkea­asteen koulutuksen suhteellinen osuus lasketaan korkea­asteen koulutuksessa määrän suhteena oppilaiden ja opiskelijoiden kokonaismäärään.
The total figure for all pupils and students is calculated excluding pupils in pre­school establishments.
Oppilaiden kokonaismäärässä ei oteta huomioon esiopetusta saavia oppilaita.
HIGHER
KORKEA-ASTEEN
REGIONAL VARIATIONS IN RELATIVE SHARE OF HIGHER EDUCATION
ALUEELLISET VAIHTELUT KORKEA-ASTEEN — KOULUTUKSESSA
The various regions do not all contribute equally to the participation of young people at the higher education.
Eri alueet eivät aina ole yhdenmukaisia korkeaasteen koulutuksessa olevien nuorten osuutta laskettaessa.
Some regions well-endowed with university and other infrastructures draw considerable numbers of students from both adjacent regions and other countries.
Eräät alueet, joilla on paljon yliopistoja ja muita koulutuksen perusrakenteita, houkuttelevat suuria opiskelijamääriä naapurialueilta ja muista maista.
The highest percentages of students in higher education are found in Germany, in the regions of Berlin, Bremen and Hamburg; in Spain, in the Madrid region; in France, in the Île-de-France; in Italy, in Emilia-Romagna, in the centre, and in Lazio; and in eastern Austria.
Korkea-asteella opiskelevien osuus on korkein Saksassa Berliinin länsi- ja itäosissa, Bremenissä ja Hampurissa, Espanjassa Madridin alueella, Ranskassa île-de-Francessa, Italiassa Emilia-Romagnassa, maan keskiosassa ja Laziossa sekä Itävallassa itäisissä liittomaissa.
MAP F1 : HIGHER EDUCATION STUDENTS AS A PERCENTAGE OF ALL PUPILS AND STUDENTS,
KARTTA F1 : KORKEA-ASTEEN OPISKELIJOIDEN PROSENTTIOSUUS KAIKISTA OPPILAISTA JA
BY NUTS 1 REGION, 1992/93
OPISKELIJOISTA NUTS 1 -ALUEITTAIN, 1992/93
Belgium, Greece, Luxembourg and Netherlands: Data not available.
Belgia, Kreikka, Luxemburg ja Alankomaat: Tietoja ei saatavissa.
The map is constructed in quantiles, with an equal number of regions for each of the values of the variable.
Kartta on laadittu käyttämällä kvantiili-menetelmää. Alueiden määrä on sama muuttujan jokaiselle arvolle.
The relative share of higher education is calculated as the ratio of students in higher education to the total number of pupils and students.
Korkeaasteen koulutuksen suhteellinen osuus lasketaan korkeaasteen koulutuksessa olevien opiskelijoiden maaran suhteena oppilaiden ja opiskelijoiden kokonaismäärään.
The total figure for all pupils and students is calculated excluding pupils in preschool establishments.
Oppilaiden ja opiskelijoiden kokonaismäärässä ei oteta huomioon esiopetusta saavia oppilaita.
YEARS
VUOSIA
30% a
VUOSIA
Belgium, Italy and Luxembourg: Data not available.
Belgia, Italia ja Luxemburg: Tietoja ei saatavissa.
Denmark: Adult education and continuing training excluded.
Tanska: Aikuis­ ja täydennyskoulutus jätetty pois.
Austria: Data relate to only university level or equivalent.
Itävalta: Tiedot koskevat ainoastaan yliopistotasoa tai vastaavaa.
United Kingdom: Students in private institutions are not included, apart from nursing and paramedical students attending Department of Health establishments.
Yhdistynyt kuningaskunta: Yksityisissä instituutioissa olevat opiskelijat on jätetty huomioimatta, samoin terveydenhuoltoalan opiskelijat terveyshallituksen alaisissa instituutioissa.
In six Member States (Spain, France, Ireland, the Netherlands, Portugal and the United Kingdom), the curve peaks between 19 and 21 years.
Kuudessa jäsenvaltiossa (Espanjassa, Ranskassa, Irlannissa. Alankomaissa, Portugalissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa) käyrä huipentuu 19 ja 21 ikävuoden välillä.
In Denmark, Germany, Austria, Finland and Sweden, the proportion of older students is greater than in the other Member States of the European Union.
Tanskassa, Saksassa. Itävallassa, Suomessa ja Ruotsissa vanhojen opiskelijoiden osuus on suurempi kuin muissa maissa.
The participation rates in higher education by age are calculated as the ratio of students enrolled in higher education to the total population of that age.
Korkea­asteen samanikäiseen koulutukseen osallistuneiden kokonaisväestöön.
WOMEN HAVE BEEN MORE AND MORE NUMEROUS IN HIGHER EDUCATION SINCE 1975
NAISET YHÄ LUKUISAMPIA KORKEA-ASTEEN KOULUTUKSESSA VUODESTA 1975 LÄHTIEN
Alongside the movement in the number of students enrolled in higher education since 1975, a time­series has been plotted to measure the movement in the participation of women at this level of education.
Korkea­asteen koulutuksessa olevien naisten lukumäärän vaihtelua kuvataan aikasarjalla, ja se esitetään rinnakkain muutosten kanssa, joita on tapahtunut korkea­asteella opiskelevien määrässä vuodesta 1975 lähtien.
United Kingdom: Data for years prior to 1982/83 do not include nursing or paramedical students.
Yhdistynyt kuningaskunta: Vuotta 1982/83 edeltävät tiedot eivät sisällä terveydenhuoltoalan opiskelijoita.
The graph illustrates a continuous rise in the ratio of women to men since 1975.
Kaavio osoittaa naisten osuudessa tapahtunutta jatkuvaa kasvua miehiin nähden vuodesta 1975 lähtien.
A quarter of a century ago, women were not in the majority in higher education in any Member State.
25 vuotta sitten naiset eivät olleet enemmistönä korkea­asteen koulutuksessa yhdessäkään jäsenvaltiossa.
Today, their participation at this level remains lower than that of men, except in France, Portugal and Sweden, where women have been in the majority since 1985.
Nykyisin heidän osuutensa on miesten osuutta pienempi Ranskaa, Portugalia ja Ruotsia lukuun ottamatta.
In Denmark, Spain and Finland, it was not until 1990 that women began 'to outnumber men.
Näissä maissa naiset ovat olleet enemmistönä vuodesta 1985 lähtien Tanskassa, Espanjassa ja Suomessa naiset tulivat enemmistöksi vasta vuonna 1990.
GHER
ASTEEN
GRAPH F4: NUMBERS OF WOMEN IN HIGHER EDUCATION PER 100 MEN (ISCED 5, 6, 7), BY MEMBER STATE, 1992/93
KAAVIO F4: NAISTEN LUKUMÄÄRÄ KORKEA­ASTEEN KOULUTUKSESSA 100:AA MIESTÄ KOHTI (ISCED 5, 6, 7) JÄSENVALTIOITTAIN, 1992/93
It is possible that women choose shorter courses than men, but this hypothesis cannot be tested from the higher education statistics available at present.
On mahdollista, että naiset valitsevat lyhyempiä opinto­ohjelmia kuin miehet, mutta tätä hypoteesia ei voi todentaa tällä hetkellä saatavissa olevilla korkea­asteen koulutustilastoilla.
Women tend to enter higher education younger than men.
Naiset tulevat korkea­asteelle yleensä nuorempina kuin miehet.