natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Is encouraged by Regulation 2236/95, which contains a provision for developing partnerships between the public sector and private operators.
Yksityisen sektorin tukea on rohkaistu asetuksella 2236/95, yksi sen määräyksistä koskee julkisen sektorin ja yksityisten toimijoiden kumppanuuden kehittämistä.
— The European Regional Development Fund: provides support only in regions fulfilling its objectives in accordance with the preference given to island and peripheral regions by Article 129b, and only to top up national public funding (on the principle of additionality set out in Article 129c).
— Koheesiorahasto toimii lähes samalla tavalla, mutta sen tukea voidaan antaa ainoastaan neljälle valtiolle (Kreikalle, Irlannille, Espanjalle ja Portugalille).
As long ago as 1961 the Kaptein report proposed setting up a European investment fund for the transport sector to be financed by public, private and international capital, and possibly also capital provided by the Community institutions.
Jo vuonna 1961, Kapteinin mietintö, lueteltuaan kaikki silloin ajankohtaiset kiireellisesti hoidettavat ongelmat, ehdotti, että liikenteen alalla luotaisiin eurooppalainen investointirahasto, joka koottaisiin julkisista, yksityisistä ja kansainvälisistä varoista, tai muussa tapauksessa
Support from the EIB and the European Investment Fund
EUROOPAN PARLAMENTTI · Pääsihteeristö Tutkimuksen pääosasto
In the legislative procedure for adopting Regulation 2236/95 Parliament tabled a series of amendments, designed mainly to improve the definition of criteria, objectives and procedures, in order to provide more security and transparency for the Member States and operators and develop partnership between the public and pri vate sectors.
Yhteiset politiikat muista, eurooppalaisten instituutioiden toimittamista varoista.
EIB loans are not subject to territorial restrictions but are granted on the basis of banking criteria: financial feasibility (the ability to repay), and technical and environmental suitability.
paremmin valtioiden ja toimijoiden turvallisuuden sekä avoimuuden ja kehittääkseen yksityisen ja julkisen sektorinen kumppanuutta.
The EIF provides its guarantees on the same conditions.
Asetuksen 2236/95 lainsäädäntökäsittelyn aikana Euroopan parlamentti teki siihen tarkistuksia, jotka pääasiassa suuntautuivat kriteerien, tavoitteiden ja menettelyjen määrittelyn parantamiseen, taatakseen
EPOQUE REFERENCES [1] Cooperation procedure: SYN94065 (LEG=4)
EPOQUE-VIITTEET [1] Yhteistoimintamenettely: SYN94065 (LEG=4)
GENERAL PRINCIPLES OF EU INDUSTRIAL POLICY
TEOLLISUUSPOLITIIKAN YLEISET PERIAATTEET
LEGAL BASIS include opportunities for mass production, specialization, economies of scale, transnational cooperation among enterprises, technical harmonization, research, innova tion, investment and Community-wide tendering.
Tällaisia etuja ovat massatuotannon, erikoistumisen, suurtuotannon, yritysten välisen ylikansallisen yhteistyön, teknisen yhden mukaistamisen, tutkimuksen, innovaatioiden sekä investointien ja yhteisön laajuisten tarjouskilpailujen tarjoamat mahdollisuudet.
The cost of a 'non-Europe' to industry is considerable, as the case studies on individual manufacturing and service sectors in The Economics of 1992, European Economy, No. 35, March 1988, show.
"Ei-eurooppalaisuudesta" teollisuudelle aiheutuvat kustannukset ovat huomattavat, mikä ilmenee yksittäistuotannosta ja palvelualoista tehdyistä tapaustutkimuksista, jotka on esitetty julkaisun The Economies of 1992, European Economy vuoden 1988 maaliskuun numerossa 35.
The Community is also able to grant direct aid to industry: try:
Yhteisö voi myös antaa suoraa tukea teollisuudelle:
While the ECSC Treaty and the Euratom Treaty may be regarded as having established policy for two key industrial sectors, the EEC Treaty, which covers all sectors of the economy, does not make any reference to a specific industrial policy.
Kun EHTY- ja Euratom-perustamissopimusta voidaan yleisesti pitää kahden teollisuuden avainalaa koskevan politiikan perustana, ETY-perustamissopimuksessa, joka kattaa kaikki talouden alat, ei viitata mihinkään erityiseen teollisuusalaan.
However, the Treaties contain many provisions on which a common industrial policy can be based.
Yhteisön perustamissopimukset sisältävät kuitenkin monia määräyksiä, joihin yhteinen teollisuuspolitiikka voi perustua.
An industrial policy may be construed as the over all application to industry or to certain sectors of industry of all the general Treaty provisions with a view to accelerating the process of resource allocation among and with in the various sectors.
Teollisuuspolitiikka voidaan tulkita kaikkien perustamissopimuksen yleisten määräysten kokonaisvaltaiseksi soveltamiseksi teollisuuteen tai tiettyihin teollisuusaloihin resurssien jakamisen nopeuttamiseksi eri teollisuuden aloilla ja niiden välillä.
The Maastricht Treaty (Article 130) provides a legal basis for a common industrial policy.
Maastrichtin sopimuksessa (130 artikla) annetaan yhteisen teollisuuspolitiikan oikeudellinen perusta.
It enables the Commission to propose specific measures to improve the competitiveness of European industry.
Sen nojalla komissio voi ehdottaa erityistoimenpiteitä Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn parantamiseksi.
However, the Commission must have the Council's unanimous support to conduct industrial policy operations.
Komissiolla on kuitenkin oltava neuvoston yksimielinen tuki teollisuuspoliittisten toimien toteuttamiselle.
— by approving European Investment Bank loans;
— siirtämällä varoja yhteisön talousarviosta (EAKR, sosiaalirahasto ja tutkimus- ja kehitysrahasto),
— by granting aid through the New Community Instrument (NCI), which is particularly important for small and mediumsized enterprises.
— myöntämällä EHTYn nojalla lainoja, jotka rahoitetaan muista lainoista saatavilla korkotuloilla ja jotka on tarkoitettu hiili- ja teräsalan yrityksille,
The objective of an EU industrial policy is to improve the competitiveness of European industry and thereby the employment situation.
EU:n teollisuuspolitiikan tavoite on parantaa Euroopan teollisuuden kilpailukykyä ja sitä kautta työllisyystilannetta. ta.
In 1990 the Commission proposed a coherent industrial policy concept in its communication 'Industrial Policy in an open and competitive environment' (COM(90) 0556).
— myöntämällä Euroopan investointipankin lainoja,
Broadly speaking, industrial policy consists of:
Laajasti ottaen teollisuuspolitiikka sisältää:
— general measures for the further development of the internal market and for the establishment of a European economic and monetary union (in this sense, industrial policy forms part of the general economic policy);
— myöntämällä yhteisön uuden rahoitusvälineen (NCI) kautta avustuksia, joilla on erityistä merkitystä pienille ja keskisuurille yrityksille.
— external commercial policy (anti-dumping policy; bilateral and multilateral trade agreements with implications for individual industrial sectors);
— yleiset toimet sisämarkkinoiden kehittämiseksi ja Euroopan talous- ja rahaliiton toteuttamiseksi (tässä mielessä teollisuuspolitiikka on osa yleistä talouspolitiikkaa); ikkaa);
In its White Paper 'Growth, competitiveness, employment — the challenges and ways forward into the 21st century' published in late 1993 (COM(93) 0700) the Commission referred to the particular importance of expanding research and technological development, adjusting education and training systems and accelerating the installation of transEuropean networks, especially in the areas of transport, telecommunications and energy, in a part nership between the public and private sectors.
Vuonna 1990 komissio ehdotti johdonmukaisen teollisuuspolitiikan käsitettä teollisuuspolitiikkaa vapaassa ja kilpailukykyisessä ympäristössä käsittelevässä tiedonan nossaan (KOM(90) 0556).
— social and regional policy (when the industrial reconversion process has unacceptable social and regional consequences);
— sosiaali- ja aluepolitiikan (kun teollisuuden raken nemuutoksella on sosiaalisia ja alueellisia seurauksia, joita ei voida hyväksyä);
— competition policy (legal instruments for intervention in market mechanisms that are not functioning well and for monitoring state aid);
— kilpailupolitiikan (lainopilliset välineet huonosti toimiviin markkinamekanismeihin puuttumiseksi ja valtion tukien valvomiseksi);
— research and development policy;
— tutkimus- ja kehitysohjelmat;
— the strengthening of cooperation among European enterprises.
— eurooppalaisten yritysten välisen yhteistyön vahvistamisen. tamisen.
In March 1995, the Commission submitted its report (SEC(95) 437 final) on "Implementation of Council Resolutions and Conclusions on Industrial Policy".
Vuoden 1995 maaliskuussa komissio antoi kertomuksen sa (SEK(95) 437) teollisuuspolitiikkaa koskevien neuvos ton päätöslauselmien ja päätelmien täytäntöönpanosta.
The Council had called for this report in its resolution of 8.11.1994.
Neuvosto oli pyytänyt tätä kertomusta 8. marraskuuta 1994 annetussa päätöslauselmassaan.
It showed that action taken by the EU on industrial policy contributes to a general improvement in competitiveness by means of measures under all relevant EU policies.
Siinä esitettiin, että EU:n suorittamat teollisuuspoliittiset toimet vaikuttavat osaltaan kilpailukyvyn yleiseen parantumiseen EU:n kalkilla tarpeellisilla EU-politiikan aloilla toteutettujen toimenpiteiden kautta.
The Commission reviews the state of competitiveness of European industry in an annual report.
Komissio tarkastelee Euroopan teollisuuden kilpailukykyä vuosikertomuksessa.
The Community has become involved in certain European industries because of their relatively poor per formance in the world market.
Yhteisö on puuttunut tiettyihin eurooppalaisiin teollisuusaloihin, koska ne ovat menestyneet suhteellisen heikosti maailmanmarkkinoilla.
The competitive challenges, in both high-tech and traditional industries, can no longer be met by national industrial policies.
Sekä korkean teknologiaa että perinteisiä teollisuudenaloja koskeviin kilpailuhaasteisiin ei voida enää vastata kansallisilla teollisuuspolitiikoilla. lisuuspolitiikoilla.
The process of industrial restructuring is thus closely linked to the phenomenon of economic interdependence.
Teollisuuden rakennemuutos liittyy siten hyvin kiinteästi taloudelliseen keskinäiseen riippuvuuteen.
Given the problems posed by industrial restructuring, the EU pursues a policy designed to achieve two objectives.
Sisämarkkinoiden toteuttamiseen tähtäävät aloitteet, jotka annettiin komission valkoisessa kirjassa sisämarkki
Firstly, direct action is taken to resolve the crisis in the main industrial sectors.
Teollisuuden rakennemuutoksen ongelmia silmällä pitäen EU harjoittaa politiikkaa, jonka tarkoituksena on saavut taa kaksi tavoitetta.
The Commission has adopted certain criteria for such action.
Ensinnäkin on ryhdytty suoraan toim intaan yhteisön pääteollisuusalojen kriisin purkamiseksi.
The initiatives taken to complete the internal market, which were announced in the Commission's White Paper 'Completing the Internal Market' (COM(85) 0310), gave the Community's industrial policy a major boost.
Komissio on asettanut tiettyjä perusteita, joihin tällaisen toiminnan olisi pohjauduttava.
An integrated market will give European industry the advantages already enjoyed by its American and Japanese competitors in their large internal markets. These advantages
Niillä pyritään erityisesti välttämään kilpailun vääristyminen ja mahdollistamaan kyseisten alojen rakennemuutos tietyn ajanjakson
Common policies out forgetting the needs of the regions and the external ramifications of industrial policy.
Parlamentti pahoitteli myös, että neu voston päätöksiä sitoo yhä yksimielisyyden vaatimus ja että parlamentin toimivalta rajoittuu kuulemiseen.
Development in Information Technology), BRITE-EURAM (Basic Research in Industrial Technological for Europe/ European Research on Advanced Materials), JET (Joint European Torus) and RACE (Research and Development in Advanced Communications Technology in Europe).
Esimerkkejä tämäntyyppisestä Euroopan yhteistyöstä ovat yhteisön ohjelmat ESPRIT (Euroopan tietotekniikka-alan strateginen tutkimus- ja kehitysohjelma), BRITE-EURAM (Teollisen valmistustekniikan ja kehittyneiden materiaalien soveltamista koskeva tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen erityisohjelma), JET (yhteinen eurooppalainen torus) ja RACE (kehittyneitä tietoliikennetekniikoita koskeva eurooppalainen tutkimus- ja kehitysohjelma).
The Community is also coordinating its R & D programmes with EUREKA (European Research Coordination Agency) projects.
Yhteisö koordinoi myös T & K-ohjelmansa EUREKA (Euroopan tutkimuksen koordinointikeskus) -hankkeiden kanssa.
The Commission actively monitors developments in the various industrial sectors, as evident from the annual Panorama of EU Industry which provides a useful mean of keeping track of trends in industry and individual firms and of the effects of globalization of the markets".
Komissio valvoo aktiivisesti teollisuudenaloilla tapahtuvaa kehitystä, mikä käy ilmi Panoraama EU:n teollisuudesta -nimisestä vuosijulkaisusta, jonka avulla voi seurata teollisuuden ja yksittäisten yritysten suun tauksia ja markkinoiden globalisoitumisen vaikutuksia.
In its resolution of 7 April 1992 (A3-0123/92) on the results of the Intergovernmental Conferences (Maastricht Treaty) Parliament welcomed the inclusion of Title XIII on industry, but felt the only way to compensate for the weak ness of European industry would be to endow the Community with powers and financial resources equal to the task of overcoming the handicaps so that it might face up to the growing international competition.
EP painotti komission valkoisesta kirjasta kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä 9. maaliskuuta 1994 antamassaan päätöslauselmassa (A3-0122/94) Euroopan unionin tarvetta parantaa kilpailukykyään kehittyneen teknologian alalla ja pyysi yhtenäistä eurooppalaista teollisuuspolitiikkaa SEU:ssa annettujen uusien toimivaltuuksien perusteella.
In its resolution of 9 March 1994 (A3-0122/94) on the Commission's White Paper on growth, competitiveness and employment the EP emphasized the need for the European Union to improve its competitiveness in advanced technologies and called for a coherent European industrial policy on the basis of the new powers established by the TEU.
Teollisuuden kilpailupolitiikasta 29. kesäkuuta 1995 antamassaan päätöslauselmassa (mietintö A4-0123/95) EP korosti kansallisten teollisuuspolitiikkojen yhteensovittamisen tärkeyttä, sosiaalisen vuoropuhelun ja ympäristönsuojelun tarvetta EU:n teollisuusstrategiassa sekä tarvetta laatia kiireellisesti keskitetty ja johdonmukainen politiikka tietoyhteiskunnan kehittämiseksi maailmanlaajuista kilpailukykyä silmällä pitäen.
The Maastricht Treaty for the first time establishes Europe's interest in industrial policy, an achievement that can be attributed to initiatives by Parliament.
Maastrichtin sopimuksessa kiinnitetään ensimmäistä kertaa Euroopan huomio teollisuuspolitiikkaan, mikä voidaan katsoa parlamentin aloitteiden ansioksi.
The aim is essentially to create the best possible conditions for European industry.
Tavoitteena on ensisijaisesti luoda parhaat mahdolliset olosuhteet Euroopan teollisuudelle.
With this in view, Parliament has helped to stimulate the process of reorganizing the steel sector and has called for a more dynamic policy to be followed in industrial sectors.
Tätä silmällä pitäen parlamentti on auttanut terästeollisuuden rakennemuutoksessa ja kehottanut toteuttamaan teollisuusaloilla dynaamisempaa politiikkaa.
The Committee on Economic and Monetary Affairs and Industrial Policy is responsible for this area and has examined numerous reports of both a legislative and non-legislative nature.
Talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevä valiokunta on vastuussa tästä alasta ja on tutkinut lukuisia sekä lainsäädännöllisiä tai ei-lain-säädännöllisiä mietintöjä.
A few examples of recent reports adopted in plenary are given below.
Jäljempänä esitetään muu tamia esimerkkejä täysistunnossa annetuista viimeaikaisista mietinnöistä.
The EP resolution of 27.10.95 (report A4-0248/95) on Industrial Competitiveness Policy of the European Union approved the proposed Action Programme on industrial competitiveness (COM(95)0087).
Euroopan unionin teollisuuden kilpailupolitiikasta 27. lokakuuta 1995 antamassaan päätöslauselmassa (mietintö A4-0248/95) EP hyväksyi ehdotuksen teollisuuden kilpailukykyä koskevaksi toimintaohjelmaksi (KOM(95) 87).
STEEL INDUSTRY
TERÄSTEOLLISUUS
In its communication COM(94) 466, the Commission announced the withdrawal of most of its planned support measures, after it had seen that the restructuring target of 19 million tonnes had not been reached (COM(94) 265).
Tiedonannossaan KOM(94) 466 komissio ilmoitti peruut­tavansa suurimman osan suunnitelluista tukitoimen­piteistä nähtyään, että 19 miljoonan tonnin suuruista rakennemuutostavoitetta ei oltu saavutettu (KOM(94) 265).
In its intermediate report of 13 April 1994 on the restructuring of the steel industry the Commission took stock of the capacity reductions so far achieved by the steel com panies and of the accompanying measures launched in 1993 in support of this process and submitted proposals for further action (COM(94) 0125).
Terästeollisuuden rakennemuutoksesta 13. huhtikuuta 1994 antamassaan välikertomuksessa komissio arvioi teräsyritysten jo saavuttamia kapasiteettivähennyksiä ja vuonna 1993 prosessin tukemiseksi käyttöön otettuja liitännäistoimenpiteitä, ja antoi ehdotukset lisätoimen­piteiksi (KOM(94) 0125).
The Commission took the view that closures to date in the hot-rolled product sector, equivalent to 11 m tonnes, were insufficient and that it was essential for the restructuring process to con tinue.
Komissio arvioi, että kuumavalssaustuotantoalan laitosten tähänastiset sulkemiset, jotka vastasivat 11 miljoonaa tonnia, eivät olleet riittävät ja että rakennemuutoksen jatkaminen oli siis tarpeen.
EU measures for the steel industry are based first and foremost on the provisions of the ECSC Treaty and direct ed towards three policy goals in particular: an attempt to regulate the markets, restructuring of the industry to meet changing market conditions, and the granting of regional and social aid for steel-making regions.
EU:n terästeollisuuteen liittyvät toimenpiteet perustuvat pääasiassa EHTYn perustamissopimuksen määräyksiin, ja ne on suunnattu erityisesti kohti kolmea poliittista päämäärää: pyrkimykseen säädellä markkinoita, teollisu­uden rakenteen uudistamista muuttuvia markkinaolo­suhteita vastaavaksi sekä alueellisen ja sosiaalisen tuen myöntämiseen terästeollisuusalueille.
Seeing a need to consider the future of the ECSC Treaty, which is due to expire in the year 2002, the Commission adopted in March 1991 a communication explaining its view that the Treaty should expire at the prescribed time and the coal and steel sectors gradually incorporated into the new Treaty.
Havaitessaan, että oli tarpeen pohtia EHTY:n perustamissopimuksen tule­vaisuutta, jonka voimassaolon on 97 artiklan nojalla määrä päättyä vuonna 2002, komissio antoi maaliskuus­sa 1991 tiedonannon, jossa se esitti kantansa, että sopimuksen tulisi päättyä alun perin määrättynä aikana ja hiili­ ja teräsalat tulisi sisällyttää vähitellen uuteen perus­tamissopimukseen.
The Council and the ECSC Consultative Committee have endorsed this decision.
Neuvosto ja EHTY:n neuvoa­antava komitea ovat tukeneet tätä päätöstä.
In its second communication on the future of the ECSC Treaty the Commission made a detailed analysis of the ECSC's financial activities up to 2002, particularly with regard to the treatment of reserves and levy rates during the transitional period.
Toisessa tiedonan­nossaan EHTYn perustamissopimuksen tulevaisuudesta komissio analysoi perusteellisesti EHTY:n taloudellisia toimia vuoteen 2002 asti ja erityisesti voimavarojen ja maksujen hoitoa siirtymäkauden aikana.
In its conclusions on this communication the Council called on the Commission to phase out the levy and to incorporate borrowing and lending activity into the EC Treaty where necessary.
Tämän tiedo­nannon päätelmissä neuvosto pyysi komissiota poista­maan asteittain maksut ja sisällyttämään otto­ ja anto­lainaustoiminta tarpeen mukaan EY:n perustamis­sopimukseen.
Article 4 of the ECSC Treaty prohibits state aid in normal circumstances.
EHTYn perustamissopimuksen 4 artiklassa kielletään valtion tuet tavanomaisissa olosuhteissa.
However, Article 95 has been used to evade this prohibition and particularly to enable EU legislation on aid to the iron and steel industry to be introduced.
Kiellosta on kuitenkin poikettu 95 artiklan nojalla etenkin rauta­ ja terästeollisuuden tukea koskevan EU:n lainsäädännön käyttöönottamiseksi.
The last aid code was adopted by the Commission decision of 27 November 1991 after the Council and the ECSC Consultative Committee had been consulted.
Viimeisin tukea koskeva lakikoon­nelma annettiin komission 27. marraskuuta 1991 tekemällä päätöksellä neuvoston ja EHTYn neuvoa­anta­van komitean kuulemisen jälkeen.
The report dated 26 July 1995 Includes the Commission decisions on the basis of the Steel Aids Code (SAC), and it also mentions the Article 95 ECSC-cases decided in 1994.
26. heinäkuuta 1995 annettu kertomus sisältää komission laklkoonnelman (SAC) perusteella tekemät päätökset, ja siinä mainitaan myös vuonna 1994 95 artiklan nojalla annetusta ΕΗΊΎ-tuesta annetut päätökset.
Prompted by the steel crisis and a memorandum from the iron and steel industry, in which it committed itself to a process of restructuring and rationalization, the Commission presented a communication on appropriate promotional measures on 23 November 1992 (SEC(92) 2160).
Komission 23. marraskuuta 1992 tarkoituksenmukaisista edistämistoimenpiteistä antaman tiedonannon (SEK(92) 2160) alkuunpanevana voimana oli terästeollisuuden kri­isi ja rauta­ ja terästeollisuutta koskeva muistio, jossa komissio sitoutui rakennemuutos­ ja rationalisointiproses­siin.
The package of measures proposed by the Commission comprised not only financial incentives to cover some of the costs associated with restructuring and competition rules for the evaluation of rationalization and restructuring measures taken by competing enterprises, but also foreign trade measures aimed at stabilizing the intraCommunity steel market.
Komission ehdottama toimenpidepaketti ei käsittänyt ainoastaan verokannustimia, jolla katetaan joitain raken­nemuutoksesta aiheutuvia kustannuksia, ja kil­pailumääräyksiä kilpailevien yritysten rationalisointi­ ja rakennemuutostoimien arvioimiseksi, vaan myös ulkoiseen kauppaan liittyviä toimenpiteitä, jotka tähtäsivät yhteisön sisäisen teräsmarkkinoiden vakauttamiseen.
On the basis of Article 55 of the ECSC Treaty and in accordance with the mediumterm guidelines for technical research in the steel sector (1991-1995), the Commission decided in 1993 to provide financial assistance of ECU 38 m for 61 steel research projects, including four relevant to the environment, and a total of ECU 17.4 m for 10 pilot and demonstration projects.
Vuonna 1993 komissio päätti EHTY:n perustamissopimuksen 55 artiklan nojalla ja teräsalan teknisen tutkimuksen keskipitkän aikavälin suuntaviivojen (1991-1995) mukaisesti antaa noin 38 miljoonan ecun arvosta taloudellista tukea 61 terästutkimushankkeelle, joihin kuului neljä ympäristön kannalta tärkeää hanketta, sekä yhteensä 17,4 miljoonaa ecua 10 koe- ja esittely hankkeelle.
It also decided to make ECU 15 m available for 79 research projects concerning, among other things, tech nical measures to combat harmful factors at workplaces In iron and steel plants and in surrounding areas.
Komissio päätti myös varata 15 miljoonaa 79 tutkimushankkeelle, jotka koskivat muun muassa haitallisten tekijöiden ehkäisyä rauta- ja terästehtaiden työpaikoilla ja ympäröivillä alueilla.
Social and regional policy measures
Sosiaali- ja aluepoliittiset toimenpiteet