natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Also in the coming years the monitoring of the condition of our forest heritage is essential in order to provide information on future needs for the conservation and the sustainable management of European forests.
Myös tulevina vuosina metsäperintömme tilan seuranta on tärkeää tiedon hankkimiseksi tulevaisuuden suojeluun ja Euroopan metsien kestävään hoitoon liittyvistä tarpeista.
Forest Damage in Europe, the Regulation (EEC) No 3528/86 and its amendments and the activities within the European Union Scheme
Metsävauriot Euroopassa, asetus (ETY) N:o 3528/86 ja sen muutokset ja Euroopan unionin toimintasuunnitelman mukaiset toimenpiteet
In the late 1970s an increased level of unknown forest damage was first obser­ved in some central European countries and later also in other parts of Europe.
1970­luvun lopulla havaittiin ensimmäisen kerran selittämättömien metsävaurioiden määrän lisääntyminen joissakin Keski­Euroopan maissa ja myöhemmin myös muissa Euroopan osissa.
This forest damage was not only found in highly polluted areas near industry but also in rural areas far away from polluting sources.
Metsävaurioita havaittiin hyvin saastuneiden alueiden lisäksi myös maaseutualueilla kaukana saastelähteistä.
In the early 1980s a programme of preparatory actions was started, which encouraged the Member States to undertake activities to determine the impact and the extent of this damage.
1980­luvun alussa aloitettiin valmistelevien toimenpiteiden ohjelma, joka kannusti jäsenmaita ryhtymään toimenpiteisiin näiden vaurioiden vaikutuksen ja laajuuden määrittämiseksi.
In the middle of the 1980s serious forest damage was reported from central Europe, (Germany, Czech Republik, etc.) whilst forest condition was found to have deteriorated in many other locations as well.
1980­luvun puolivälissä kerrottiin vakavista metsävaurioista Keski­Euroopassa (Saksa, Tsekin tasavalta jne.), samalla kun metsien tilan havaittiin heikentyneen myös monissa muissa paikoissa.
In several places survey methods were developed to quantify the forest or tree condition.
Monin paikoin tutkimusmenetelmät kehittyivät ilmaisemaan määrällisesti metsän tai puiden tilan.
In the period 1985 -1986 a harmonization process was started and international survey methods became more widely accepted and applied.
Ajanjaksolla 1985­1986 aloitettiin yhdenmukaistaminen ja kansainväliset tutkimusmenetelmät hyväksyttiin ja otettiin käyttöön laajemmin.
In November 1986 the Council of the European Communities (nowadays Council of the European Union) agreed to a Community Scheme on the Protection of Forests against Atmospheric Pollution, including a common periodic inventory of forest damage.
Marraskuussa 1986 Euroopan yhteisöjen neuvosto (nykyään Euroopan unionin neuvosto) hyväksyi metsien suojelua ilman saasteilta koskevan yhteisön toimintasuunnitelman, johon sisältyi yleinen määräajoin tehtävä metsätuhojen arviointi.
After an initially slow start of the systematic survey, it gained momentum in 1988, and already in 1989 a majority of the forests of the European Union was covered with the gridpoints of 16 χ 16 km and the forests on these points were surveyed every year.
Hitaan käynnistymisensä jälkeen järjestelmällinen tutkimus sai vauhtia vuonna 1988, ja jo vuonna 1989 suurin osa Euroopan unionin metsistä oli 16 χ 16 km:n koeruudukoiden peitossa, ja näiden ruudukoiden metsiä tutkittiin joka vuosi.
In 1991 several nonEU countries, which already carried out surveys on a national level within the framework of the International Cooperative Programme on Assessment and Monitoring of Air Pollution Effects on Forests (ICP Forests) of the United Nations Economic Commission in Europe (UN/ECE), joined the systematic survey on the 16 χ 16 km grid and this resulted in the preparation of the first common forest condition report in 1992 of both organizations.
Vuonna 1991 monet EU:n ulkopuoliset maat, jotka olivat jo tehneet tutkimuksia kansallisella tasolla Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (YK/ECE) ilmansaasteiden metsävaikutusten arviointia ja seurantaa koskevan kansainvälisen yhteistyöohjelman puitteissa, liittyivät 16x16 km:n koeruudukkojen avulla tapahtuvaan järjestelmälliseen tutkimukseen, ja tämän tuloksena oli molempien järjestöjen ensimmäisen yhteisen metsien tilaa koskevan kertomuksen valmistelu.
Since then the systematic grid has steadily increased and includes now more than 100,000 trees in 5000 plots, covering almost 200 million hectares of the European forest.
Sen jälkeen systemaattisten koeruudukoiden verkosto on tasaisesti kasvanut ja sisältää yli 100 000 puuta 5 000 koealalla kattaen lähes 200 miljoonaa hehtaaria Euroopan metsistä.
With the increased knowledge that was gained from the surveys on the systema­tic grid and the results from experiments carried out in the field, a need for a more intensive monitoring was recognized in the early 1980s.
Systemaattisiin koeruudukoihin perustuvista tutkimuksista saadun lisääntyneen tiedon ja alan kokeiluista saatujen tulosten myötä tiiviimmän seurannan tarve tunnustettiin 1980­luvun alussa.
This finally resul­ted in the establishment of the Pan-European Programme for the Intensive Monitoring of Forest Ecosystems.
Tämä johti lopulta metsäekosysteemien tiiviin seurannan yleiseurooppalaisen ohjelman luomiseen.
On 17 November 1986, the Council of the European Communities adopted Regulation (EEC) No. 3528/86, which established the Community Scheme on the Protection of Forests against Atmospheric Pollution, in order to provide increased protection for forests in the Community and thereby to contribute in particular to safeguarding the productive potential of agriculture.
Marraskuun 17. päivänä 1986 Euroopan yhteisöjen neuvosto antoi asetuksen (ETY) N:o 3528/86, jossa säädettiin metsien suojelua ilmansaasteilta koskevasta yhteisön toimintasuunnitelmasta yhteisön metsien suojelun lisäämiseksi ja siten erityisesti maatalouden tuotantomahdollisuuksien turvaamiseksi.
This was adopted particularly in view of the essential role that forests play in maintai­ning fundamental balances, as regards soil, water, climate, fauna and flora.
Asetus annettiin ottaen huomioon erityisesti se tärkeä tehtävä, joka metsillä on perustasapainon säilyttämisessä maaperään, vesistöihin, ilmastoon, eläimistöön ja kasvistoon nähden.
One objective of the Community Scheme (or European Union Scheme) is: "to establish, on the basis of an appropriate observation network, a uniform perio­dic inventory of the damage caused to forests".
Yhteisön toimintasuunnitelman (tai Euroopan unionin toimintasuunnitelman) yksi tavoite on "saada aikaan sopivan havaintoverkoston perusteella suoritettava yhtenäinen ja säännöllisin väliajoin tehtävä metsävaurioiden inventointi".
This inventory provides infor­mation on the extent and development of forest condition in the different regions of the European Union.
Tämä inventointi antaa tietoja metsävaurioiden laajuudesta ja metsien tilan kehityksestä Euroopan unionin eri alueilla.
Finally, the Member States are encouraged to carry out field experiments and pilot and demonstration projects to: - improve the methods of observing and measuring damage to forests; - to increase the understanding of atmospheric pollution in forests and the effects of such pollution on forests; - devise methods of maintaining and restoring damaged forests.
­ metsävaurioiden havainnointi­ja mittausmenetelmien parantamiseksi, ­ metsiin kohdistuvia ilmansaasteita ja niiden vaikutuksia koskevan tietämyksen lisäämiseksi ja
In order to support the European Commission with the implementation of the European Union Scheme the Standing Forestry Committee's Working Group on Atmospheric Pollution was established, in which the Member States are repre­sented.
Euroopan komission tukemiseksi Euroopan unionin toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa perustettiin pysyvän metsäkomitean ilmansaasteita käsittelevä työryhmä, jossa jäsenvaltiot ovat edustettuina.
In close collaboration with this Working Group, the methods for the establish­ment of the periodic inventory were developed and laid down in Commission Regulation (EEC) No 1696/87.
Tiiviissä yhteistyössä tämän työryhmän kanssa kehitettiin säännöllisin väliajoin tapahtuvan inventoinnin menetelmät, ja ne vahvistettiin komission asetuksella (ETY) N:o 1696/87.
Based upon these rules, the Member States esta­blished a systematic grid of observation plots (16 χ 16 km) and started to carry out the yearly crown condition assessment by using the common methodology.
Näiden sääntöjen perusteella jäsenvaltiot perustivat havaintokoealojen systemaattisen koeruudukon (16 χ 16 km) ja alkoivat toteuttaa vuosittain latvustojen tilan arviointia käyttämällä yhteistä metodologiaa.
In 1992 the Council extended the scheme with the adoption of Council Regulation (EEC) No 2157/92.
Vuonna 1992 neuvosto laajensi toimintasuunnitelmaa antamalla neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2157/92.
With this decision the scheme was extended by the intensive monitoring, which aims to contribute to a better understanding of the impact of air pollution and other factors on forest ecosystems by the collection of precise data on the extent and development of a number of forest pollutants, together with detailed information on basic ecological parameters, in the form of a European network of permanent observation plots for monitoring the forest ecosystem.
Tällä säädöksellä toimintasuunnitelmaa laajennettiin tiiviillä seurannalla, jolla pyritään myötävaikuttamaan ilman saasteiden ja muiden tekijöiden metsäekosysteemeihin kohdistuvien vaikutusten parempaan ymmärtämiseen kokoamalla täsmällistä tietoa useiden metsiin vaikuttavien saasteiden määrästä ja kehityksestä samoin kuin yksityiskohtaista tietoa ekologisista perusparametreistä metsäekosysteemin seurannan pysyvien havaintokoealojen Euroopan laajuisen verkoston muodossa.
This extension of the scheme was supported by Resolation 1 of the First Ministerial Conference on the Protection of Forest in Europe, which took place in Strasbourg (France) in 1990.
Tätä suunnitelman laajennusta tuettiin Strasbourgissa (Ranska) vuonna 1990 pidetyn Euroopan metsien suojelun ensimmäisen ministerikonferenssin ensimmäisessä päätöslauselmassa.
The survey methods for the periodic inventory on the systematic grid were extended by a survey of the soil condition (Commission Regulation (EEC) No 926/93) and a survey on the chemical contents of needles and leaves (Commission Regulation (EC) No 836/94).
Määräajoin systemaattisella koeruudukolla suoritettavan tutkimuksen menetelmiä laajennettiin maaperän tilan tutkimuksella (komission asetus (ETY) N:o 926/93) ja neulasten ja lehtien kemiallisten aineiden pitoisuuksien tutkimuksella (komission asetus (EY) N:o 836/94).
In 1994 an agreement was reached in the Standing Forestry Committee on the methodological aspects for the establishment of a Programme for the Intensive and Continuous Monitoring of Forest Ecosystems, including the selection and installation of the observation plots, the survey methods and the submission of the monitoring results to the European Commission.
Vuonna 1994 pysyvässä metsäkomiteassa päästiin yksimielisyyteen metsäekosysteemien tiiviin ja jatkuvan seurannan ohjelman perustamiseen liittyvistä metodologisista näkökulmista, joihin sisältyi havaintokoealojen valinta ja perustaminen, tutkimusmenetelmät ja seurantatulosten esittäminen Euroopan komissiolle.
This was laid down in Commission Regulation (EC) No 1091/94.
Tämä vahvistettiin komission asetuksessa (EY) N:o 1091/94.
Based upon these rules the plots of the Intensive Monitoring Programme were established and the surveys executed.
Näiden sääntöjen perusteella otettiin käyttöön tiiviin seurannan ohjelman koealat ja toimeenpantiin tutkimukset.
As these rules coincide with the instructions in the Manual of ICP Forests, common methods are now used pan-Europe-wide.
Koska nämä säännöt soveltuvat yhteen ICP:n metsäohjelman käsikirjan ohjeiden kanssa, yhteisiä sääntöjä käytetään nyt koko Euroopassa.
Establishment of the scheme Amending 3528/86
Yleiskatsaus asetuksiin ja päätöksiir
Set up of Standing Forestry Committee Renewal and amending 3528/86
Neuvoston asetus Neuvoston asetus Neuvoston päätös Neuvoston asetus Komission asetus
Methodology (intensive monitoring) Adding the deposition and meteorology survey to 1091/94 Amending 1696/87 (improvement of methods)
Toimintasuunnitelman laatiminen Muutos asetukseen 3528/86 Pysyvän metsäkomitean perustaminen Uudistus ja muutos asetukseen 3528/86 Hakemukset (taloudellinen tuki) Metodologia (systemaattiset koeruudukot) Maksut (taloudellinen tuki) Muutos asetukseen 1696/87 (menetelmien parantaminen) Maaperätutkimuksen lisääminen asetukseen 1696/87 Lehvistötutkimuksen lisääminen asetukseen 1696/87 Metodologia (tiivis seuranta) Laskeumien ja säätieteen tutkimuksen lisää minen asetukseen 1091/94 Muutos asetukseen 1696/87 (menetelmien parantaminen)
In the ten-year period from 1987 to 1996 a total of 452 projects have been sub­mitted to and approved by the European Commission for co-financing under Regulation (EEC) No 3528/86 and its amendments.
Kymmenvuotiskauden aikana 1987­1996 Euroopan komissiolle on esitetty yhteensä 452 hanketta, joiden rahoitukseen osallistumisen se on hyväksynyt asetuksen (ETY) N:o 3528/86 ja sen muutosten nojalla.
Of these 452 projects 233 pro­jects were submitted for the monitoring under Article 2 (systematic grid and intensive monitoring) and 219 projects were submitted under Article 4 (experi­mental).
Näistä 452 hankkeesta 233 koski 2 artiklan mukaista seurantaa (systemaattiset koeruudukot ja tiivis seuranta) ja 219 hanketta esitettiin 4 artiklan nojalla (kokeilu).
Of the 233 monitoring projects (Article 2) there are 163 projects for the systematic inventory on the 16 χ 16 km grid and 70 projects for the Intensive Monitoring Programme.
Edellä mainituista 233 seurantahankkeesta (2 artikla) 163 hanketta koskee systemaattista inventointia 16x16 km:n koeruudukoilla ja 20 hanketta koskee tiiviin seurannan ohjelmaa.
A graphical presentation of the number of projects submitted and accepted for Article 2 (inventory on the 16 χ 16 km grid), Article 2 (intensive monitoring) and Article 4 (experimental) per year is given in Figure 1.
Graafinen esitys vuodessa esitettyjen ja hyväksyttyjen hankkeiden lukumäärästä 2 artiklan (inventointi 16x16 km:n koeruudukoilla), 2 artiklan (tiivis seuranta) ja 4 artiklan (kokeilu) osalta annetaan kuviossa 1.
Within the inventory on the systematic grid three different surveys are or have been executed:
Kuvio 1: Hankkeiden lukumäärä
The results are being evaluated.
Tuloksia arvioidaan parhaillaan.
A report on the survey results is expected by mid 1997.
Kertomuksen tutkimustuloksista odotetaan valmistuvan vuoden 1997 puoliväliin mennessä.
Intensive monitoring projects on the permanent observation plots After the adoption of Regulation (EC) No 1091/94, which lays down rules for the intensive monitoring of forest ecosystems in Europe, projects have been submit­ted for the intensive and continuous surveillance on permanent observation plots.
Tiiviin seurannan hankkeet pysyvillä havaintokoealoilla Euroopan metsäekosysteemien tiivistä seurantaa koskevista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 1091/94 jälkeen on esitetty hankkeita tiiviin ja jatkuvan seurannan toteuttamiseksi pysyvillä havaintokoealoilla.
From 1994 on, the permanent observation plots have been installed and the following surveys have been carried out: assessment of the crown condition, soil and foliage surveys, increment measurements, atmospheric deposition mea­surements and meteorological observations.
Vuodesta 1994 lähtien pysyviä havaintokoealoja on perustettu, ja seuraavat tutkimukset on toteutettu: latvuston tilan arviointi, maaperän ja lehvistön tutkimukset, kasvumittaukset, ilmasta tulevan laskeuman mittaukset ja säätieteelliset havainnot.
More information is given on pages 14 and 16.
Sivuilla 14 ja 16 annetaan lisää tietoja.
Million ECU
Miljoonaa ecua rahoi­
'94 '95 P_BAR_ Article a
1991 1S92 1993 2 art. (tiivis seuranta)
The financial aspects Member States may obtain a maximum co­financing by the European Union of 50% of the elegible project costs.
Taloudelliset näkökohdat Jäsenvaltiot voivat saada osarahoitusta Euroopan unionilta enintään 50 prosenttia hankkeen tukikelpoisista kustannuksista.
The other 50% has to be borne by the Member States.
Loput 50 prosenttia on jäsenvaltioiden maksettava itse.
In Figure 2 the total allocated budget per year is presented for the co­financing of the projects on the systematic grid, the intensive monitoring and the experimental projects.
Kuviossa 2 esitetään vuosittain myönnetyn rahoituksen jakautuminen systemaattisten koeruudukoiden, tiiviin seurannan ja kokeiluhakkeiden osarahoituksen osalta.
Figure 3: Total allocated budget per country (1987-1996) *) including one project for international coordination
Kuvio 3: Vuosittain myönnetyn rahoituk­sen jakautuminen maittain (1987­1996) (*)Mukaan lukien yksi kansainvälinen koordinointihanke.
In Figure 3 the co­financing per country is presented.
Kuviossa 3 esitetään osarahoitus maittain.
It will be noted that Germany and Italy are the major 'users' of the scheme.
Siitä käy ilmi, että Saksa ja Italia ovat järjestelmän pääasiallisia käyttäjiä.
This is partly caused by the fact that Germany and Italy submit regional projects in addition to the national projects.
Tämä johtuu osittain siitä, että Saksa ja Italia esittävät alueellisia hankkeita kansallisten hankkeiden lisäksi.
As Austria, Finland and Sweden joined the European Union in 1995, the allocated budget given concerns only two years (1995 and 1996).
Koska Itävalta, Suomi ja Ruotsi liittyivät Euroopan unioniin vuonna 1995, edellä mainitun rahoituksen jakautuminen koskee ainoastaan kahta vuotta (1995 ja 1996).
The figures for Austria, Belgium and Germany include one project for the interna­tional coordination.
Itävallan, Belgian ja Saksan lukuihin sisältyy yksi kansainvälinen koordinointihanke.
Figure 4: Allocated budget per 1000 hectares forest (1987-1996) *) including one project for international coordination
Kuvio 4: Myönnetyn rahoituksen jakautuminen tuhatta metsähehtaana kohden (1987­1996) (*)Mukaan lukien yksi kansainvälinen koordi­nointihanke.
In Figure 4 the allocated budget in relation to the total forest area is given.
Kuviossa 4 esitetään myönnetyn rahoituksen jakautuminen suhteessa metsän kokonaisalaan.
From this figure it can be seen that the Member States with relative small forest areas (e.g. Belgium, Denmark, Ireland) have a relatively high allocated budget per hectare.
Tästä kuviosta voidaan havaita, että jäsenvaltioiden, joilla on suhteellisen pieni metsäala (esimerkiksi Belgia, Tanska, Irlanti), osuus myönnetystä rahoituksesta on hehtaaria kohden suhteellisen korkea.
Since the first forest condition assessment started in 1987, the 16 χ 16 km trans­national grid (level I) has been continuously extended.
Siitä lähtien kun ensimmäinen metsien tilan arviointi aloitettiin vuonna 1987, valtioiden rajat ylittäviä 16x16 km:n koeruudukkoja (taso I) on jatkuvasti laajennettu.
This extension was a result of the completion of the grid within the European Union and the parti­cipation of nonEU countries under the ICP Forests.
Tämä laajentuminen oli seurausta koeruudukkohankkeen loppuunviemisestä Euroopan unionin sisällä ja EU:n ulkopuolisten maiden osallistumisesta ICP:n metsäohjelmaan.
In 1995, the number of trees and plots assessed each year has grown to 117 305 trees on 5 388 plots in 30 countries; including 8 plots on the Azores (Portugal) and 12 plots on the Canary Islands (Spain).
Vuonna 1995 vuosittain arvioitujen puiden ja koealojen lukumäärä on kasvanut 117 305 puuhun 5 388 koealalla 30 maassa, mukaan lukien 8 koealaa Azoreilla (Portugali) ja 12koealaa Kanariansaarilla (Espanja).
From the beginning, the tree-related parameters assessed (tree species, defolia­tion, discolouration, age class and identified damage types) were complemen­ted by a number of plot-related parameters (altitude, aspect, soil unit, humus type, water availability and mean stand age).
Alusta alkaen arvioituja puihin liittyviä parametrejä (puulajit, lehtikato, väriviat, ikälluokat ja tunnistetut vauriotyypit) on täydennetty joukolla koealoihin liittyviä parametrejä (korkeus merenpinnasta, sijainti, maaperäyksikkö, humustyyppi, vede saatavuus ja metsikön keskimääräinen ikä).
This approach made it possible to evaluate relationships between crown condition and site factors.
Tämä lähestymistapa mahdollisti latvuston tilan ja sijaintitekijöiden keskinäisen suhteen arvioinnin.
The results of the evaluations were documented annually by the European Commission in a report entitled "Forest Health Report" until 1991.
Arviointien tulokset dokumentoitiin vuosittain Euroopan komission kertomuksessa nimeltä "Kertomus metsien terveydentilasta" vuoteen 1991 saakka.
In that year the cooperation between the European Commission and ICP Forests was intensi­fied in view of the common objectives in this field.
Mainittuna vuonna yhteistyötä Euroopan komission ja ICP:n metsäohjelman välillä tehostettiin tämän alan yhteisiä tavoitteita silmällä pitäen.
As part of the cooperation, the data screening, storage and evaluation was handed over to Programme Coordinating Centre West (PCC West) of ICP Forests.
Osana yhteistyötä tietojen lajittelu, varastointi ja arviointi annettiin ICP:n metsäohjelman koordinointikeskukselle (PPC West).
In 1992, the former reports were replaced by a new series of common annual "Forest Condition Reports" of the European Commission and the ICP Forests, also prepared by PCC West.
Vuonna 1992 aikaisemmat kertomukset korvattiin uudella sarjalla yleisiä vuosittaisia "Kertomuksia metsien tilasta", jonka valmistelu kuului myös PPC Westille.
Corresponding to the objectives of the transnational survey on the 16 χ 16 km grid, ten years of large-scale forest condition assessment among the Member States and many nonEU countries have:
Ylikansallisen 16 χ 16 km:n koeruudukoilla tapahtuvan tutkimuksen tavoitteita vastaavasti kymmenen vuoden aikana toteutetut laajamittaiset metsien tilan arvioinnit jäsenvaltioiden ja EU:n ulkopuolisten maiden keskuudessa ovat
I. provided a comprehensive knowledge of the extent, dynamics and spatial distribution of forest damage in terms of defoliation in Europe; II. given impetus to forest damage research and environmental policies; III. created a comprehensive database suitable for future time series analyses of defoliation and complex studies in combination with further ecological parameters.
3. luoneet laajan tietokannan, joka soveltuu tulevaisuuden lehtikatoa koskeviin analyysisarjoihin ja monimuotoisiin tutkimuksiin yhdessä ekologisten lisäparametrien kanssa.
Percentages of damaged trees per plot in 1995. Note that some differences in the level of damage across national borders may be at least partly due to differences in standards used.
Vaurioituneiden puiden prosenttiosuudet koealaa kohti vuonna 199S On huomattava, että jotkut erot vaurioiden tasossa kansallisten rajojen molemmin puolin saattavatjohtua ainakin osittain käytettyjen standardien eroista.
This restriction however does not affect the reliability of the trends over time as shown in Figure 5.
Tämä rajoitus ei kuitenkaan vaikuta ajan kuluessa havaittujen kuviossa 5 esitettyjen kehityssuuntien luotettavuuteen.
We know today that large-scale forest damage has developed less dramatically than feared by some in the early eighties.
Tiedämme tällä hetkellä, että laajamittaiset metsävauriot eivät ole kehittyneet niin dramaattisesti kuin jotkut pelkäsivät 1980­luvun alussa.
However, forest damage is considerable in certain regions and even severe locally.
Metsävauriot ovat kuitenkin huomattavia tietyillä alueilla ja jopa vakavia paikallisesti.
This holds particularly true for central Europe, especially for those regions where air pollution concentrations are high (Map 1).
Tämä pitää paikkansa nimenomaan Keski­Euroopan ja erityisesti niiden alueiden osalta, joilla ilman saastepitoisuudet ovat suuria (kartta 1).