natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jobs in Europe: confidence amidst uncertainty
Työpaikat Euroopassa: luottamusta epävarmuuden keskellä senttia palkansaajista ansaitsi alle 42 prosenttia keskipalkasta vuonna 1995.
Europe and the US. The structure of employment for the first three is remarkably similar in the EU and the US, with more or less the same proportion of skilled and unskilled jobs.
teilaan yleisesti korkeampaa ammattitaitoa edellyttäviin ammatteihin kuin Yhdysvalloissa.
In Europe, more occupations are classified as low skilled manual, in the US as low skilled non-manual, but the low skilled share as a whole is remarkably similar.
Suurempi vaikutus saattaa kuitenkin olla alan rakenteella ja pienten kauppojen lukumäärällä. kumäärällä.
Thus, the extra jobs in these sectors in the US seem to be right across the occupational structure, benefiting people with both low and high skills.
masta. Onkin näyttöä siitä, että maissa, joissa työllisyyden kasvu on nopeinta, luodaan yleensä suhteellisesti enemmän työpaikkoja vähäistä ammattitaitoa vaativille ammattialoille kuin hitaan kasvun maissa.
Since the US has a higher employment rate overall, this implies that it is managing to create more jobs for the low-skilled than in Europe.
Ammattitaidon ja työpaikkojen yhteensovittaminen
In fact, the US employs many more people with low levels of skill (around 20% of working-age population in the US, 13% in the EU). Nevertheless, European countries with high employment rates also have high employment in low-skilled jobs: in Denmark, 21% of working-age population, in Sweden and the UK, around 16%.
Kuten vuoden 1998 raportista ilmenee, palkkojen suuren hajonnan — joka esitetään heikoiten ansaitsevan 10 prosentin joukkoon kuuluvien työntekijöiden ansioiden suhteena keskipalkkaan — ja korkeamman työllisyysasteen välillä ei ole pystytty osoittamaan mitään selvää ja systemaattista yhteyttä sen enempää palvelualalla kuin taloudessa kokonaisuutenakaan.
Economic Policy Guidelines and underlined in the Amsterdam Resolution on growth and employ ment, 'the social partners are responsible — at the national, regional, sectoral or even at a more decentralised level following their respective traditions — for reconciling high employment with appropriate wage settlements'.
Toisaalta erittäin ammattitaitoisten ihmisten työllisyysasteen nostamiseksi on paljon liikkumavaraa. Niissä kolmessa Euroopan maassa (Tanskassa, Ruotsissa ja Alankomaissa), jotka suoriutuvat parhaiten kehittyneiden palveluiden alalla, noin 30 prosenttia työikäisestä väestöstä tekee korkeaa ammattitaitoa vaativaa ei-ruumiillista työtä.
While it is undoubtedly the case that wage dispersion in the US, especially at the bottom end of the scale, is wider than in most EU Member States, there are, never theless, some large earnings differentials in Europe, with many people earning less than two-thirds of the average wage, as indicated in Employment in Europe, 1998 (Part I, Section 4).
Vastaava osuus koko EUssa on 22 prosenttia, Saksassa 24 prosenttia, Ranskassa 21 prosenttia ja Italiassa 14 prosenttia.
In the UK, for example, the bottom 10% of wage earners received under 42% of the average wage in 1995, while in France and Spain, they received only 47-48% of the average.
Jos Eurooppaan syntyisi enemmän työpaikkoja, nousisi sekä ammattitaitoisten että vähemmän ammattitaitoisten ihmisten työllisyysaste.
In retailing, high skilled non-manual jobs account for Wi% of working-age population in Europe compared with only 0.6% in the US, although overall the US employs 2% more people of working age in this sector.
Tilanne on sama kuitenkin myös pikemminkin peruspalveluiksi katsotuissa palveluissa, joihin voidaan ehkä suuremmassa määrin palkata vähemmän ammattitaitoisia ihmisiä.
Some of this is maybe a classification problem, as there seems to be a general tendency in Europe to classify people to a higher skilled occupation than might be expected.
Ainoa ala, jolla tällainen yhteys on ilmeinen, on majoitus-ja ravitsemustoiminta.
More significantly, however, it may arise from the structure of the sector and the number of small shops.
Tällä alalla maissa, joissa palkkaasteikon alapäässä on suurin hajonta (Isossa-Britanniassa, Luxemburgissa ja Espanjassa), on myös korkein työllisyysaste.
On the other hand, there is a wide margin ofmanoeuvre for increasing the employment rate for people with high skills.
Ei myöskään ole miten kään selvää, että Yhdysvalloissa olisi enemmän ammattitaitoista työvoimaa kuin Euroopassa.
Within Europe, the three best performers in advanced services (Denmark, Sweden and the Netherlands) employ an average of around 30% of working-age population in high skilled non-manual jobs.
Niissä Euroopan maissa, joissa on korkea työllisyysaste (Tanskassa, Ruotsissa, Isossa-Britanniassa ja Alankomaissa), useammat ihmiset työskentelevät Yhdysvaltoihin verrattuna suurta ammattitaitoa vaati vissa työpaikoissa.
The corresponding figure for the EU as a whole is 22%, in Germany 24%, for France 21% and in Italy 14%.
Yhdysvallat työllistää itse asiassa paljon enemmän ihmisiä, joilla on vähän ammattitaitoa (20 prosenttia työikäisestä väestöstä Yhdysvalloissa ja 13 prosenttia EUssa).
More jobs in Europe would imply higher employ ment rates for people both with high and low skills.
Niissä Euroopan maissa, joissa työllisyysaste on korkea, on kuitenkin myös vähäistä ammattitaitoa vaativien työpaikkojen työllisyys korkea: Tanskassa 21 prosenttia ja Ruotsissa ja Isossa-Britanniassa noin 16 prosenttia työikäisestä väestöstä työskentelee tällaisissa työpaikoissa.
Countries in the EU with high employment rates have more jobs at all skill levels, as does the US as compared with Europe.
Usein väitetään, että Euroopassa työntekijät, joilla on vähän ammattitaitoa, hinnoitellaan ulos markkinoilta ja että matalammat palkat mahdollistaisivat heidän työnsaantinsa.
In general, European countries with a high level of employ ment (Denmark, Sweden, the UK and the Netherlands) have more
Esimerkiksi Isossa-Britanniassa heikoiten ansaitseva 10 pro
This is the case in the more advanced sectors of banking, insurance and business services, where high employment rates are associated with both relatively high and low levels of low pay at the bottom end of the scale.
Miesten ja naisten ansioiden ero parhaiten palkattujen ryhmässä oli poikkeuksetta suurempi kuin huonoimmin palkattujen ryhmässä kaikissa jäsenvaltioissa.
It is also the case, however, in the more basic services, where there is per haps more scope for employing less skilled people.
Tämä merkitsee, että miesten ja naisten väliset keskiansioissa havaitut erot johtu-
It is often argued that in Europe low skilled workers are priced out of the market and that lower wages would allow them to find a job. As stated in the Broad
Koska työttömistä suhteettoman suuri osa on ihmisiä, joilla on vain vähän ammattitaitoa, työpaikkojen määrän voimakas lisääminen on yksi tapa yrittää selviytyä ongel
Jobs in Europe: confidence amidst uncertainty dispersion at the bottom end of the pay scale (the UK, Luxembourg and Spain) also tend to have the highest employment rate.
Tämä suuntaus kiih­tyy seuraavien 10­15 vuoden aika­na, mikä johtaa 65­vuotiaiden ja sitä vanhempien ihmisten luku­määrän selvään kasvuun sodanjäl­keisten suurten ikäluokkien suku­polven saavuttaessa tämän iän.
every three people of working age), the effective dependency ratio is already over 100% (ie more than one person aged 15 and over not working for every person employed) and has risen by 10 percentage points over the 1990s alone.
vat enemmän parhaiten palkattujen työntekijöiden ryhmässä esiintyvis­tä eroista kuin huonoimmin palkat­tujen ryhmän sisäisistä eroista ja että naisia on vähemmän parhaiten palkattujen ryhmässä.
simple explanation.
miehistä on noussut korkeaksi.
This impres­sion is reinforced by the analysis in this year's report (Part II, Sec­tion 2), which finds a lack of any strong association between low wages for workers in the lower skilled occupations and the rela­tive number of people employed in such jobs.
On kuitenkin huomattava, että täl­laisen politiikan pääasiallisena ta­voitteena on vähentää sosiaaliturva­järjestelmille aiheutuvia kustan­nuksia riippumatta kyseisen politii­kan vaikutuksesta varhaiseläkkeel­le jäämiseen sinänsä.
The ageing of Europe
Tilanne on monimutkainen, eikä sil­le voida esittää yksinkertaista seli­tystä.
However, while this seems to indi­cate that the problem is worse than it is usually portrayed, it also sug­gests that there is more scope for a solution.
Tätä vaikutelmaa vahvistaa tämän vuoden raportissa esitetty analyysi (osa II, luku 2), jonka mu­kaan vähäistä ammattitaitoa vaati­vissa ammateissa olevien työnteki­jöiden matalien palkkojen ja tällai­sissa työpaikoissa toimivien ihmis­ten suhteellisen lukumäärän välillä ei ole havaittu vahvaa yhteyttä.
Women tend to earn less than men in all Member States.
Euroopan ikääntyminen
One of the major challenges facing the Union is to find ways of mak­ing full use of older workers and to halt the decline in the participa­tion and employment of those aged over 55 (and increasingly, over 50).
Yksi EU:n suurimmista haasteista on löytää keinot, joiden avulla iäk­käiden työntekijöiden panosta voi­taisiin hyödyntää täysipainoisesti ja pysäyttää yli 55­vuotiaiden (ja yhä lisääntyvässä määrin yli 50­vuotiaiden) työmarkkinoille osallistumisen ja työllisyyden heik­keneminen.
Part II, chapter 3 pres­ents a detailed analysis of this issue.
Tästä esitetään yksi­tyiskohtainen analyysi osan II lu­vussa 3.
The slowdown in the birth rate cou­pled with more people living longer has led to an ageing of the popula­tion throughout the European Union.
Todellisen elatussuhteen tuleva ke­hitys riippuu käytännössä yhtä pal­jon niiden työikäisten suhteellises­ta lukumäärästä, jotka tarvitsevat työssäkäyvien tukea, kuin elä­keikäisten ja sitä vanhempien ih­misten suhteellisesta lukumääräs­tä (kaavio VIII).
This trend is set to acceler­ate in the next 10—15 years, leading to a pronounced increase in the number of people of 65 and over as the post­war 'baby­boom' genera­tion reaches this age.
Syntyvyyden hidastuminen ja ih­misten eliniän piteneminen on joh­tanut väestön ikääntymiseen kaik­
The gap between men's and women's earnings for the higher paid was more than that for the lower paid in all Member States without exception.
Euroopan väestön ikääntyminen on vain yksi tekijä, joka on johtanut huollettavien määrän kasvuun. Todellinen elatussuhde, jossa tar­kastellaan kaikkien vähintään 15­vuotiaiden työssä käymättömi­en henkilöiden (jotka eivät siten osaltaan rahoita sosiaaliturvaa) lu­kumäärän suhdetta työssä käyvien ihmisten lukumäärään, antaa var­sin erilaisen kuvan kuin teoreetti­nen elatussuhde, jossa tarkastel­laan eläkeiän saavuttaneiden ih­misten lukumäärän suhdetta työ­ikäisten lukumäärään (tavallinen määritelmä).
This implies that observed differences in aver­age earnings between men and women arise more from differen­tials among higher paid workers than among lower paid and that women are less well represented among the higher paid.
Jälkimmäinen suhde on EUssa tällä hetkellä noin 24 prosenttia (lähes yksi vähintään 65­vuotias neljää työikäistä kohti), ja sen arvioidaan nousevan noin 32 prosenttiin seuraavien 20 vuoden aikana (yksi vähintään 65­vuotias kolmea työikäistä kohti).
Women would appear to experience more difficulty than men in advancing their careers, at least so far as pay is concerned, no matter what type of job they do.
Todelli­nen elatussuhde sen sijaan on jo yli 100 prosenttia (eli enemmän kuin yksi vähintään 15­vuotias työssä käymätön jokaista työssä käyvää kohti), ja se on noussut jo pelkäs­tään 1990­luvulla 10 prosenttiyk­sikköä.
It is clear that the picture that emerges is a complex one with no
Vaikka tämä analyysi näyt­täisi osoittavan, että ongelma on vakavampi kuin yleensä esitetään, se osoittaa myös, että ratkaisumah­dollisuuksia on enemmän.
VIII Effective dependency rates in Member States, 1998
VIII Todellinen elatussuhde jäsenvaltioissa, 1998
The ageing of the European popula­tion is only one of the factors lead­ing to increased dependency.
Monet heistä olivat teollisuuden, kaivostoiminnan tai maatalouden palveluksessa olleita ruumiillisen työn tekijöitä.
An analysis of effective dependency ratios, ie the ratio of all those of 15 and over who are not in work (and therefore not contributing to the funding of social protection) to those in employment, shows a rather different picture than the 'theoretical' dependency ratio, or people above retirement age rela­tive to those of working age (the usual definition).
Näiden toimialojen hiipumisen ja palvelu­alan kasvun myötä ihmisillä ei tu­levaisuudessa ehkä ole niin suurta tarvetta jäädä varhaiseläkkeelle työn fyysisen rasittavuuden vuok­si.
Whereas the lat­ter is around 24% in the Union at present (just under one person aged 65 and over for every four people of working age) and is set to rise to around 32% over the next 20 years (one person aged 65 and over for
EUssa on joka tapauksessa poli­tiikan painopiste muuttumassa si­ten, että iäkkäitä työntekijöitä ei
Secondly, high unemployment, par­ticularly among unskilled and older workers, has led many to withdraw from the labour market.
Ensiksikin yli 50­vuotiaat miehet osallistuvat mui­ta vähemmän työmarkkinoille, mitä on tutkittu useissa tuoreimmissa Työllisyys Euroopassa ­raporteissa.
A signifi­cant proportion of expenditure on social protection at present goes on
Todellisen eläkeiän nostamista on yritetty lähinnä niissä jäsenvaltiois­sa, joissa työelämän ulkopuolella olevien osuus noin 60­vuotiaista
Jobs in Europe: confidence amidst uncertainty
Työpaikat Euroopassa: luottamusta epävarmuuden keskellä enää kannusteta jäämään varhaiseläkkeelle vaan heidät pyritään pitämään mukana työelämässä. sä.
The Luxembourg process — a medium term strategy towards more and better jobs
vään alentamiseen tähtäävän Euroopan työllisyyssopimuksen kehittämistä.
The European Employment Strategy is not an instant solution and will need to be implemented steadfastly over a number of years, although progress to date has been encouraging.
- vat komission ehdotuksesta. Lisäksi strategiassa on keskeisellä sijalla komission ja neuvoston tarkastamiin kansallisiin toimintasuunnitelmiin ja vuosittaisiin täytäntöönpanoraportteihin perustuva maakohtainen valvontamenettely.
Using the four pillars of the strategy as the main instruments, a number of challenges can be identified.
Luxemburgin ylimääräinen Eurooppaneuvosto hyväksyi vuonna 1997 ensimmäiset suuntaviivat.
The European employment strategy, or 'the Luxembourg process', is an all-European effort to meet the challenges identified above.
Tämä tapahtui Amsterdamissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston tehtyä päätöksen työllisyyttä koskevan osaston määräysten välittömästä täytäntöönpanosta.
people of working age who are not in employment and effectively the financing burden has to be borne by those in paid work.
Vaihtoehtona on pyrkiä vähentämään iäkkäiden työntekijöiden poistumista työmarkkinoilta tarjoamalla eläkeikää lähestyville mahdollisuus työnteon lopettamisen asemesta työskennellä osa-aikai-sesti.
The future development of the effective dependency rate depends, in practice, as much on the relative number of those of working age who need support from those in work, as on the relative number of people of retirement age and over (Graph VIII).
Työpaikkojen vähyys on edelleen olennaisin ongelma, joten tä mäntyyppinen järjestely on jossa kin mielessä kompromissi pyrittäessä torjumaan työttömyyttä ja pi tämään iäkkäät työntekijät mukana työelämässä.
The European Council of Vienna placed employment at the heart of the strategy for the future development of the Union.
Työllisyyssopimuksessa on keskeistä tiiviimpi yhteisvaikutus kasvuun ja vakauteen perustuvan makrotalouspolitiikan, työmarkkinoiden tehostamiseen tähtäävän Euroopan työllisyys strategian sekä tavara-, palvelu- ja pääomamarkkinoiden rakenteellisten uudistusten välillä.
It noted that employment is the top priority for the Union, as the best way of providing real opportunity for people and of combating poverty and exclusion effectively, serving as the basis for the European social model.
Siinä yhdistetään kasvuun ja työllisyyteen jäsenvaltio tasolla tähtäävät toimet sekä Euroopan tasolla päätetty strategia niiden välisen vuorovaikutuksen te hokkuuden maksimoimiseksi.
With the decline of these sectors and the growth of services, there may be less need in future for people to retire early because of the physically demand ing nature of the job they are doing.
Vuoden 1999 työllisyyspoliittisissa suuntaviivoissa, jotka vastaavat suurin piirtein vuoden 1998 suun taviivoja, otetaan huomioon ne kokemukset, joita on saatu jäsenvaltioiden sovellettua suuntaviivoja en simmäistä kertaa.
In any event, there is a shift in the emphasis of policy across the Union away from encouraging older work ers to retire early and towards keeping them in employment.
Seminaareissa, joita pidettiin kaikissa jäsenvaltioissa, tarkasteltiin kansallisten toimintasuunnitelmien toteuttamista, ja niissä otettiin huomioon työllisyyspoliittisten suuntaviivojen täytäntöönpanosta EUssa ensimmäisellä kerralla saadut opetukset ja hyödynnettiin niitä.
The Cologne European Council called for the development of a European Employment Pact aimed at a sustainable reduction of unemployment.
Luxemburgin prosessi — keskipitkän aikavälin strategia työpaikkojen lisäämiseksi ja niiden tason kohottamiseksi
It comprises three main elements which together represent the key elements of a policy response to the employment challenges of the Union:
Siinä vaaditaan työllisyyspoliittisten suuntaviivojen toteuttamista päättäväisemmin osana työllisyyttä koskevia kansallisia toimintasuunnitelmia, joissa paneudutaan useisiin edellä se lostettuihin yksittäisiin näkökohtiin. kohtiin.
This strategy is now well under way.
Euroopan työllisyysstrategia eli Luxemburgin prosessi on koko Euroopan kattava pyrkimys vastata edellä mainittuihin haasteisiin.
This strategy is founded in the Employment Title of the Amsterdam Treaty, which states that employment is an issue of 'common concern' and sets out the objectives and processes for promoting employment in the Union.
Euroopan työllisyysstrategia ei tarjoa pikaratkaisua, vaan sitä on toteutettava päättäväisesti useiden vuosien ajan, vaikkakin tähänastinen edistys on ollut rohkaisevaa.
With the entry into force of the Treaty, the Strategy will now come fully into its own.
Käyttämällä strategian neljää pilaria pääasiallisina instrumentteina voidaan tunnistaa lukuisia haasteita.
The first Guidelines were agreed by the Extraordinary European Council in Luxembourg in 1997, following the decision of the Amsterdam European Council to implement the provisions of the Employment Title immediately.
Siinä vaaditaan työmarkkinaosapuolten roolin vahvistamista makrotaloudesta ja työllisyydestä käytävässä vuoropuhelussa tavoitteena sovittaa yhteistyössä yhteen talouteen ja työllisyyteen liittyvät tavoitteet. teet.
The Employment Guidelines for 1999, largely similar to those for 1998, take account of the experience of Member States in applying the Guidelines for the first time.
Wienissä kokoontunut Eurooppa neuvosto asetti työllisyyden keskeiselle sijalle unionin tulevan kehityksen kannalta.
In a series of seminars in all the Member States to examine the implementation of the National Action Plans, the lessons of the first implementation of a set of guidelines for employment policy on a Union-wide basis were drawn and built upon.
Se piti työllisyyttä unionin tärkeimpänä tavoitteena; työllisyyden lisäämisen katsottiin olevan paras tapa tarjota ihmisille todellinen mahdollisuus ja torjua köyhyyttä ja syrjäytymistä te hokkaasti. Se luo myös perustan eurooppalaiselle yhteiskuntamallille.
• At the core of the European Employment Pact is an increased synergy between a macroeconomic policy based on growth and stability, the Euro pean employment strategy to improve the efficiency of labour markets and structural reforms in goods, services and capital markets.
Tämä strategia on nyt päässyt hyvin käyntiin. Strategia perustuu Amsterdamin sopimuksen työllisyyttä koskevaan osastoon, jossa todetaan työllisyyden olevan yhteistä etua koskeva asia ja määrätään tavoitteista ja menettelyistä työllisyyden edistämiseksi EUssa.
It combines action for growth and employment at the level of the Member States with a strategy agreed at European level to maximise the efficient interaction between them.
Kun sopimus on tullut voimaan, strategia pääsee täysimääräisesti oikeuksiinsa.
The Employment Pact considers structural reforms to be essential to improving competitiveness and the functioning of markets.
Strategian keskeinen osatekijä on työllisyyspoliittisten suuntaviivojen vuotuinen määritteleminen ja toteuttaminen.
Jobs in Europe: confidence amidst uncertainty are not limited just to market inflexibility but more importantly are linked to regional disparities, and these can affect the extent to which macroeconomic policy can be supportive of growth and employment.
Työpaikat Euroopassa: luottamusta epävarmuuden keskellä miin, ei pelkästään eläkkeisiin vaan myös terveys- ja pitkäaikaishoitopalvelujen kustannuksiin sekä nykyisin työssäkäyvän ja työelämän jo jättäneen sukupolven väliseen suhteeseen.
Improving the employment performance of the service sector.
Eurooppa olisi nähtävä itsenäisenä taloudellisena kokonaisuutena.
More employment in services will benefit the whole of the work force irrespective of their skill levels.
EU on maailman suurin kaupparyhmittymä, mutta se ei voi koskaan täysin eristäytyä maailmankaupan heilahteluista.
It calls for an enhanced role for the social partners, in a macroeconomic and employment dialogue, in a partnership approach to reconciling economic and employment objectives.
Kun Eurooppaa tarkastellaan heterogeenisenä koko naisuutena, tähän kokonaisuuteen kuuluvat ongelmat ja siitä syntyvät hyötynäkökohdat voidaan jakaa kokonaisuuden eri osien kesken.
Improving the quality of the labour force.
Työpaikkojen järjestäminen työvoiman kaikille lohkoille.
Employment in Europe 1999 examines the background to these issues and analyses some the major features of the European labour market. The main conclusions are:
Parhaassa työiässä olevien miesten työllisyysaste on 80-90 prosenttia, mutta nuorten, iäkkäiden miesten ja naisten työllisyysaste on paljon alhaisempi.
Keeping older workers in employ ment.
Alueellisten epätasapainotilojen välttäminen.
16% of the population are now over 65 and the dependency rate in the Union has increased from 20% in 1980 to over 23% today. Such an increase has special implications for social protection systems, not only for pensions but also for expenditure on health and long-term care and for the relationship between the generation in work and that in retirement.
Talous- ja rahaliiton käynnistymisen myötä rakenteelliset ongelmat, jotka voivat estää kasvua ja työllisyyttä, eivät rajoitu pelkästään markkinoiden joustamattomuuteen vaan pikemminkin liittyvät alueellisiin eroihin, jotka voivat vaikuttaa siihen, missä määrin makrotalouspolitiikka voi tu kea kasvua ja työllisyyttä.
Europe should be seen as an economic entity.
Palvelualan työllisyyskehityksen parantaminen.
The Union is the world's largest trading bloc, but it can never be completely isolated from ups and downs in world trade and activity.
Palvelualan työpaikkojen lisääminen hyödyttää koko työvoimaa työntekijöiden ammattitaidon tasosta riippumatta.
Providing jobs for all sections of the labour force.
Työvoiman laadun parantaminen.
In the Union, only one group even comes close to full employment. While the employ ment rate of prime-age men is some 80-90%, that of young people and older men and women is much lower.
Työvoiman ammattitaidon ylläpito ja lisääminen parantavat työntekijöiden kykyä pysyä sellaisissa työpaikoissa, joita uusilla aloilla syntyy. tyy.
With the launch of the Euro, the structural problems which can impede growth and employment
Tällainen kasvu vaikuttaa sosiaaliturvan järjestel-
Subscribe to the 'Employment and social affairs' series!
'Työllisyys & sosiaaliasiat"-sarjan julkaisuja tilattavana! Hinta Luxemburgissa (ei sis. alv:a):