natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Taking account, at European level, of questions linked to the future of social protection was seen as crucial by the majority of participants.
Suurin osa osallistujista piti erittäin tärkeänä sosiaaliturvan tulevaisuuteen liittyvien kysymysten huomioon ottamista Euroopan tasolla.
The development of the social dimension of European integration was regarded as an important regulatory and democratising factor: from this viewpoint, the decisive progress made in the areas of economic, financial, monetary and commercial integration makes unavoidable and indispensable the emergence of a European social policy, via the creation of coordination procedures, positive convergence and, progressively, directives and common standards.
Euroopan integraation sosiaalisen ulottuvuuden kehittämistä pidettiin tärkeänä tekijänä sääntelyn ja demokratian kannalta: tältä kannalta tarkasteltuna talouden, rahoituksen, valuuttojen ja kaupan integroitumisessa saavutettu ratkaiseva edistys on tehnyt eurooppalaisen sosiaalipolitiikan synnyn välttämättömäksi koordinaatiomenetelmien, positiivisen lähentymisen sekä direktiivien ja yhteisten standardien luomisen kautta.
The increased power of the coordination of employment policies, notably since the Luxembourg Employment Summit, should be seen as a key element in the emergence of a European social policy - employment is inseparably both an economic and social issue.
Työllisyyspolitiikkojen yhteensovittamisen kasvavaa voimaa, erityisesti Luxemburgin työllisyyskokouksesta lähtien, on pidettävä avaintekijänä eurooppalaisen sosiaalipolitiikan synnyssä: työllisyys on kiistatta sekä taloudellinen että sosiaalinen aihe.
While all participants agreed that we need to develop a new socioeconomic compromise, there were intense debates on the direction this compromise should take.
Vaikka kaikki osapuolet olivat yhtä mieltä siitä, että on kehitettävä uusi sosioekonominen kompromissi, kompromissin toteuttamistapa oli kiivaiden keskusteluiden kohteena.
The current perceived wide gap between the momentum of EU economic integration and the low level of social integration contributes to relaunching the debate on the interpretation of subsidiarity.
Tämänhetkinen laaja kuilu EU:n taloudellisen integraation vauhdin ja sosiaalisen integraation alhaisen tason välillä sai aikaan keskustelun käynnistymisen uudelleen toissijaisuusperiaatteen tulkinnasta.
A minority of participants at the session - notably the representative of a German social organisation -believed that an exclusive competence of Member States in social matters can act as a guarantee against the risks of a deregulation or "marketisation" of social protection at European level.
Vähemmistö osallistujista - erityisesti Saksan sosiaalisten organisaatioiden edustaja - oli sitä mieltä, että jäsenvaltioiden yksinomaisella toimivallalla sosiaaliasioissa voidaan suojautua sääntelyn purkamiseen tai sosiaalisen suojelun "kaupallistumiseen" liittyviltä riskeiltä Euroopan tasolla.
The debate in the session over the relationship between the economic and social spheres occurred at different levels.
Istunnossa käytiin keskustelua taloudellisen ja sosiaalisen toiminta-alan suhteesta eri tasoilla.
• At the overall global level, some contributors believed that the reinforcement of social protection not only constitutes the necessary redistribution required by the values of equality and solidarity, but also acts as a factor in economic growth.
• Jotkin puhujat olivat sitä mieltä, että maailmanlaajuisesti tarkasteltuna sosiaalisen suojelun voimistaminen saa aikaan tasa-arvon ja solidaarisuuden vaatimusten edellyttämän välttämättömän tulonjaon, ja sillä on vaikutusta myös taloudelliseen kasvuun.
By contrast, others were of the view that economic recovery can be achieved only at the price of a more selective type of solidarity, which would allow the competitiveness of European economies to be strengthened.
Toiset sitä vastoin olivat sitä mieltä, että talous voi elpyä ainoastaan valikoivamman solidaarisuuden kautta, joka mahdollistaisi kilpailukyvyn vahvistumisen Euroopassa.
• More tangibly, the Commission's May 1998 Recommendation for the broad guidelines of the economic policies of the Member States and the Community [http://europa.eu.int/comm/dg02/document/econeur/beg/gope1998_en.htm], discussed at the Cardiff European Council meeting in June 1998, underlines the extent to which a new socioeconomic compromise is currently the subject of dispute between opposing forces.
• Toukokuussa 1998 annetussa komission suosituksessa jäsenvaltioiden ja yhteisön laajoista talouspoliittisista suuntaviivoista (http://europa.eu.int/comm/dg02/document/econeur/beg/gope1998_en.htm), josta keskusteltiin kesäkuussa Cardiffissa kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa, korostetaan konkreettisemmin,
This was further stressed, in a vigorous manner, by the appeal launched at the Forum by the "Collective of European marches against unemployment, precariousness and exclusion".
Tämä korostui entisestään foorumille esitetyssä vetoomuksessa, jonka teki työttömyyttä ja syrjäytymistä vastustava "Collective of European marches against unemployment, precariousness and exclusion" -järjestö.
While the participants at the session were not in a position to examine the European Council's response to the Recommendation (or the Council of Ministers' debate, due in July), it did seem opportune to some to state that some of the guidelines appeared to diverge from the aim of increasing social cohesion and from the objectives of the Forum.
Vaikka istunnon osallistujilla ei ollutkaan mahdollisuuksia tarkastella Eurooppaneuvoston vastinetta suositukseen (tai heinäkuussa käytävää ministerineuvoston keskustelua), joidenkin mielestä oli kuitenkin aiheellista todeta, että jotkin suuntaviivoista vaikuttivat poikkeavan sosiaalisen koheesion lisäämistä koskevasta tavoitteesta samoin kuin foorumin tavoitteista.
For example, for these contributors, the speed and nature of the proposed economic stabilisation, the restrictive approach to monetary policy, the desire for a general reduction of taxes and charges and the lack of reflection on alternative ways of financing social security, all point to trade-offs in which social matters risk being the loser.
Näiden puhujien mielestä esimerkiksi ehdotettu talouden vakauttamisen vauhti ja luonne, rajoittava lähestymistapa valuuttapolitiikkaan, halu yleiseen verojen ja maksujen alentamiseen sekä sosiaaliturvan vaihtoehtoisten rahoitustapojen tarkastelun puute kaikki osoittavat vaihtokauppoihin, joissa sosiaaliasiat uhkaavat jäädä häviäjäksi.
These same worries arise in relation to the parts of the Recommendation that are seen as representing a "radicalisation" of the approach to employment (such as greater flexibility in areas such as employment protection, or toughening the criteria for receipt of unemployment benefit).
Sama huolenaihe koskee suosituksen niitä kohtia, joiden katsotaan edustavan radikaalimpaa lähestymistapaa työllisyyteen (esimerkiksi suurempi joustavuus työllisyyden suojelussa tai perusteiden koventaminen työttömyysetuuksien saamiseksi).
For some, this seems a long way from the spirit and letter of the 1992 Council Recommendation on the convergence of social protection objectives and policies which many of the participants regarded as a point of reference.
Joidenkin mielestä tämä on kaikonnut kauas vuonna 1992 annetun sosiaalisen suojelun tavoitteiden ja toimintalinjojen lähentämistä koskevan suosituksen hengestä ja kirjaimesta. Monet osallistujista pitävät suositusta kiinnekohtanaan.
• In this context, the idea of "employability" provoked many debates in the session.
• Tässä yhteydessä työllistettävyyden ajatus sai aikaan monia väittelyitä istunnon aikana.
For NGOs and the ETUC, this concept should involve the affirmation of worker's rights to training, whether they are employed or unemployed, and not the introduction of new restrictions on entitlement to unemployment benefits.
Kansalaisjärjestöjen ja Euroopan ammattiyhdistysten liiton mielestä käsitteeseen pitäisi sisältyä työntekijöiden oikeus koulutukseen riippumatta siitä, ovatko he työssä vai työttömänä, eikä uusien rajoitusten käyttöönotto työttömyysetuuksien saamiseksi.
Many contributors were concerned about the risk of putting the main blame and responsibility for unemployment on unemployed workers themselves, rather than increasing the responsibility on employers in terms of the quality, security and volume of
Useat puhujat olivat huolestuneita siitä, että työttömistä tehdään pääsyyllisiä ja vastuullisia työttömyyteen sen sijaan, että lisättäisiin työnantajan vastuuta laadusta, työturvasta ja työpaikkojen määrästä.
■ψ employment. From this perspective, unemployment cannot totally be blamed on a lack of training among the active population, especially when it is skilled work which is lacking and when, as the ETUC claims, many workers are compelled to accept jobs for which they are overqualified when recruited, and in which they then become "dequalified".
Tästä kulmasta tarkasteltuna työttömyyttä ei voida kokonaan panna aktiiviväestön koulutuksen puutteen syyksi varsinkin kun juuri ammattitaitoa vaativasta työstä on pulaa ja koska EAL:n mukaan monet työntekijät ottavat vastaan työtä, johon he ovat ylipäteviä ja jossa he sitten menettävät pätevyyttään.
Forsorne participants, a balanced understanding of the idea of employability requires a greater respect for the rights of workers: today, too many older workers, migrant workers, women and young people face irregular work, "atypical" and precarious jobs or various forms of discrimination in recruitment and during employment.
Joidenkin osallistujien mielestä työllistettävyyden ajatuksen ymmärtäminen edellyttää työntekijöiden oikeuksien kunnioittamista: nykyään liian monet vanhat työntekijät, siirtolaiset, naiset ja nuoret ovat epäsäännöllisessä, "epätyypillisessä" tai epävarmassa työssä tai kohtaavat työhönotossa ja työsuhteen aikana jonkinlaista syrjintää.
Pauperisation of workers cannot be an alternative to unemployment, as the rapporteur puts it.
Istunnon aikana otettiin esiin joukko strategisia aiheita, jotka liittyvät uusien tarpeiden syntymiseen.
Finally, a number of strategic themes linked to the emergence of new needs were raised during the session. • European and national antipoverty networks were strongly represented in the session, and gained substantial attention for their proposals - essentially that the fight against exclusion must be preventive and focused on the structural causes of pauperisation and precariousness.
• Euroopan laajuiset ja kansalliset köyhyyden vastaiset verkostot olivat hyvin edustettuina istunnossa, ja niiden ehdotukset - varsinkin ne, joiden mukaan syrjäytymisen torjunnan on oltava ehkäisevää ja kohdistuttava köyhtymisen ja epävarmuuden rakenteellisiin syihin - saivat tuntuvaa huomiota.
In no circumstances should antipoverty actions become merely poor provisions for poor people, confined to the margins of society.
Köyhyyden vastaisista toimenpiteistä ei pitäisi missään olosuhteissa tulla pelkästään "köyhiä säännöksiä" köyhille ihmisille, jotka on tuomittu yhteiskunnan laitamille.
Action must be global and thus conducted in partnerships in which the groups affected are allied with associations and public services.
Toimien on oltava yleismaailmallisia, ja ne on toteutettava yhteistyössä, jossa toimien kohteena olevat ryhmät toimivat yhdessä järjestöjen ja viranomaisten kanssa.
Helping find a voice for groups in a precarious and fragile situation and listening to and taking account of this voice are seen as the surest weapons in the fight against poverty.
Äänitorven löytäminen epävarmassa ja haavoittuvassa tilanteessa oleville ryhmille ja tämän äänen kuunteleminen ja huomioonottaminen ovat varmin keino köyhyyden torjunnassa.
The European networks called on the Commission to provide the means to pull together systematically the expertise about their own situation of the groups affected by poverty, and the diagnosis of society's problems that this expertise allows.
Euroopan laajuiset verkostot kehottivat komissiota tarjoamaan resurssit, jotta saataisiin kerättyä järjestelmällisesti yhteen köyhyydestä kärsivien ryhmien asiantuntemus omasta tilanteestaan ja saataisiin tehtyä tämän asiantuntemuksen avulla diagnoosi yhteiskunnan ongelmista.
• Social and demographic changes require deep changes in the coverage and workings of social protection, including taking on the care of dependent sick, disabled or very old people, or providing benefits and services relating to the "socialisation" of children and young people.
• Yhteiskunnalliset ja väestörakenteelliset muutokset edellyttävät syvällisiä muutoksia sosiaalisen suojelun kattavuuteen ja toimintaan, ja siinä on otettava huomioon myös huollettavina olevien sairaiden, vammaisten ja vanhusten hoito tai lasten ja nuorten "sosiaalistamiseen" liittyvien etuuksien ja palveluiden tarjonta.
The specific nature of these new demands requires a precise conception and management of social services, which are being called on to involve themselves very closely in the everyday life of individuals, families and communities.
Näiden uusien tarpeiden erityisluonne vaatii sosiaalipalveluiden täsmällistä suunnittelua ja hallintoa, koska palvelut ovat erittäin kiinteästi mukana yksilöiden, perheiden ja yhteisöjen jokapäiväisessä elämässä.
This was the sense of various contributions from, notably, the European Network of Social Public Services, which sought recognition of the central role of users or clients of social services in the conception and management of these services.
Public Services) puheenvuoroissa, joissa pyrittiin saamaan tunnustusta sosiaalipalveluiden käyttäjien tai asiakkaiden keskeiselle asemalle näiden palveluiden suunnittelussa ja hallinnossa.
• The rising level of women's employment and changes in family structures make it necessary to develop at all levels factors favourable to real equality between women and men and in particular - though prudently, stressed the Platform of European Social NGOs - the individualisation of social security rights.
• Naisten työllisyyden lisääntyminen ja muutokset perherakenteessa edellyttävät kaikilla tasoilla sellaisten tekijöiden kehittämistä, jotka edistävät todellista tasa-arvoa naisten ja miesten välillä ja erityisesti sosiaaliturvaoikeuksien yksilöllistämistä - vaikkakin varovasti, kuten Euroopan sosiaalialan kansalaisjärjestöjen foorumi korosti.
Finally, a common thread seemed to run though the session's debates: the new complexity of social matters - and notably the interdependences between the various fields and players - requires a deepening of democracy throughout all aspects of the social sphere.
Istunnon keskustelujen läpi vaikutti kulkevan yhteinen teema: sosiaaliasioiden uusi monimutkaisuus - ja varsinkin eri alojen ja tahojen keskinäinen riippuvuus - edellyttää demokratian syventämistä kaikilla sosiaalisiin kysymyksiin liittyvillä alueilla.
In this process, the construction of new social indicators, which can measure the growth of inequalities and segregation, and more systematic procedures for evaluating public policies would be valuable tools.
Tässä prosessissa epätasa-arvon ja yhteiskunnan jakautumisen lisääntymistä mittaavat uudet sosiaaliset indikaattorit ja järjestelmällisemmät yleisen politiikan arviointimenettelyt olisivat arvokkaita.
They would help mobilise the capacities of all the parties for self-expression, analysis and debate - something that is an express condition of social cohesion.
Niillä voitaisiin saada käyttöön kaikkien osapuolien itseilmaisu-, analysointi-ja keskustelukyvyt, mikä on sosiaalisen koheesion ilmeinen edellytys.
[The rapporteur and the other contributors to the report on the session's proceedings called for the issues raised to be followed up by a working group including, notably, representatives of NGOs, social public services and trade unions.
[Esittelijä ja muut istuntoa kuvaavan raportin laatimiseen osallistuneet olivat sitä mieltä, että,esiin otettuja aiheita pitäisi kehitellä työryhmässä, johon kuuluu kansalaisjärjestöjen, julkisten sosiaalipalveluiden ja ammattijärjestöjen edustajia.
This group would study in a "pragmatic" way best practice in partnership on social services and benefits, and its work would centre on the way in which users of these services and benefits can be fully recognised as interested parties in policies and provisions.]
Ryhmä voisi tutkia "pragmaattisesti" yhteistyössä parhaita toimintatapoja sosiaalipalveluissa ja -etuuksissa, ja se voisi keskittyä työssään siihen, miten näiden palveluiden ja etuuksien käyttäjät voitaisiin tunnustaa asianomaisiksi osapuoliksi sosiaalipolitiikan ja säännösten laadinnassa.]
Promoting participation and citizenship
Osallistuvan kansalaisuuden edistäminen
The topic of promoting both the active participation of everyone in every sphere of social life and "citizenship" - ie full membership of a democratic community - through European social policy is strategically relevant to the European integration process.
Istunnon aihe, jossa on kyse jokaisen aktiivisesta osallistumisesta yhteiskunnallisen elämän kaikille alueille ja aktiivinen kansalaisuus - eli demokraattisen yhteisön täysivaltainen jäsenyys - Euroopan laajuisen sosiaalipolitiikan kautta, on strategisesti merkittävä Euroopan integraatioprosessille.
It provides a reminder that the goal of this process and its political aim is to build a democratic Union and a "Europe of citizenship and citizens" in the broadest sense.
Se muistuttaa siitä, että prosessin päämääränä ja poliittisena tavoitteena on rakentaa demokraattista unionia ja kansalaisten Eurooppaa mahdollisimman laajasti ymmärrettynä.
This goal is also widely seen as a necessity: "Europe will be a Europe for everyone, for all its citizens, or it will be nothing", argued the Comité des Sages in the introduction to its 1996 report, For a Europe of civic and social rights.
Päämäärä on myös välttämättömyys: "Eurooppa on kaikkien Eurooppa, kaikkien kansalaistensa Eurooppa, tai sitä ei ole ollenkaan", totesi viisaiden komitea vuoden 1996 raporttinsa Kohti kansalaisoikeuksien ja sosiaalisten oikeuksien Eurooppaa johdannossa.
Progress in this area aims not only to enrich the current content of "European citizenship", which seems to many to be abstract and remote as a concept and to offer little room for action.
Alan kehittämisen tavoitteena on rikastuttaa Euroopan kansalaisuuden nykyistä sisältöä, joka monien mielestä vaikuttaa abstraktilta ja kaukaiselta käsitteeltä eikä tarjoa paljon toimintavaraa.
Such progress should also, it is hoped, improve the quality of the European integration process in terms of the values of justice and freedom, which are seen as essential to democracy.
Tämän lisäksi kehittämisen toivotaan myös parantavan Euroopan integroitumisprosessin laatua demokratian kannalta olennaisten oikeudenmukaisuuteen ja vapauteen liittyvien arvojen suhteen.
To this end, it is considered vital that new modes of governance be promoted and there should be a strengthening of social dialogue, civil dialogue and partnership at all stages of the preparation and implementation of European social policy.
Uusien johtamistapojen edistäminen on elintärkeää, ja olisi vahvistettava työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, kansalaisten ja toimielinten vuoropuhelua sekä yhteistyötä kaikissa Euroopan sosiaalipolitiikan valmistelu-ja täytäntöönpanovaiheissa.
There are numerous processes and factors that are seen as representing barriers and challenges to the desired goals of full citizenship and social participation, such as • social exclusion and discrimination and the threats they pose to social cohesion;
Haluttujen tavoitteiden - täysivaltaisen kansalaisuuden ja yhteiskunnan toimintaan osallistumisen - tiellä katsotaan olevan lukuisia prosesseja ja tekijöitä:
• the exclusion of women from full citizenship in some areas, such as their continuing under-representation in the political process;
• sosiaalinen syrjäytyminen ja syrjintä sekä niiden aiheuttama uhka sosiaaliselle koheesiolle • naisten jättäminen täysivaltaisen kansalaisuuden ulkopuolelle joillakin elämänaloilla (esim. naisten jatkuva aliedustus politiikassa)
• the challenge posed to the traditional role of work as a basis of social rights and citizenship by unemployment and changing structures of employment; and
• työnteon perinteisen aseman järkkyminen sosiaalisena ja kansalaisoikeutena työttömyyden ja työllisyyden muuttuvien rakenteiden vuoksi
• the crisis of credibility and legitimacy which affects governments and public players in many areas, reflected in phenomena like falling political party and trade union membership and electoral participation.
• hallitusten ja julkisen vallan uskottavuuden ja oikeutuksen mureneminen monilla aloilla, mikä näkyy esimerkiksi poliittisten puolueiden ja ammattiliittojen jäsenmäärän vähenemisenä ja äänestäjämäärien laskemisena.
Questions that arise in this area include: • How we can make Europe a more participatory and inclusive society?
• Miten Euroopasta saadaan osallisuutta edistävämpi yhteiskunta?
• What role can the NGO/voluntary sector and the social partners play in promoting the participation and involvement of everyone? • How can concerns about participation, democracy, citizenship, transparency and legitimacy be translated to the European level? • How can the debate on non-discrimination and fundamental rights be extended, following on from the report of the Comité des Sages? • What are the practical implications of the new anti-discrimination clause in the Amsterdam Treaty and how can public awareness of the issues be raised?
• Mikä tehtävä kansalais-ja vapaaehtoisjärjestöillä ja työmarkkinaosapuolilla voi olla kaikkien kansalaisten osallistumisen edistämisessä?
Within the overall theme of promoting partnership and citizenship, four key issues were identified for discussion at the session : • maximising active participation and citizenship by removing barriers, addressing challenges and seizing opportunities;
• Miten osallistumista, demokratiaa, kansalaisuutta, avoimuutta ja oikeutusta koskevat huolet voidaan ottaa huomioon Euroopan tasolla?
• mobilising players and promoting cooperation between NGOs, the social partners and the public authorities;
Yhteistyökumppanuuden ja kansalaisuuden edistämisen pääteeman rinnalla keskusteltiin neljästä tärkeästä aiheesta:
• supporting participation and citizenship by promoting rights and backup measures and in particular by using the new provisions of the Amsterdam Treaty in this respect; and
• osallistumisen ja kansalaisuuden tukeminen edistämällä oikeuksia ja tukitoimia ja erityisesti hyödyntämällä asiaan liittyviä Amsterdamin sopimuksien uusia määräyksiä
• promoting integrated and sustainable development and mobilising to this end all Community policies, including the Structural Funds.
• integroidun ja kestävän kehityksen edistäminen hyödyntämällä yhteisön toimintalinjoja (esim. rakennerahastoja).
The two central themes of the session were the promotion of rights and partnership.
Istunnon kaksi keskeistä aihetta olivat oikeuksien edistäminen ja yhteistyökumppanuus.
"Citizenship" and "participation" were stressed as the key elements in the idea of building Europe "as a Europe of citizens, a Europe of rights and a Europe for all its citizens".
Kansalaisuuden ja osallistumisen merkitystä korostettiin "kansalaisten Euroopan, oikeuksien Euroopan ja kaikkia kansalaisiaan varten olevan Euroopan" rakentamisessa.
All participants highlighted the need to speed up the process of achieving this goal.
Kaikki osallistujat toivat esiin tarpeen kiihdyttää tavoitteen saavuttamiseen johtavaa prosessia.
It was underlined that, although this may be obvious to people working in the field, not everybody is aware to the same degree of the suffering of those whose rights are denied or who have difficulty gaining access to their rights.
Osallistujat korostivat, että kaikki eivät ole samassa määrin tietoisia niiden kärsimyksistä, joiden oikeudet on kielletty tai joilla on vaikeuksia hyödyntää oikeuksiaan, vaikka tämä voikin olla ilmiselvää alalla työskenteleville.