natgillin/translations-raw huggingface dataset:
While youth unemployment has fallen slightly, dueto demographic factors and a higher participationin education,the average rate in the Union remainsat ovet 20Vo.
- Nuorisotyöttömyystilanne on hieman kohentunut, mihin ovat myötävaikuttaneet väestötekijät ja lisääntynyt osallistuminen koulutukseen. Unionin keskiarvo on kuitenkin edelleen yli 20%.
Job losses over the last 10 years have been concentrated in sectors which account for less than aquarter of total employment in the lJnion.
- Työpaikkojen väheneminen on viimeisten 10 vuoden aikana keskittynyt toimialoille, joiden osuus unionin kokonaistyöllisyydestä on alle neljännes.
The Employment in Europe report L997 comes at adefining moment in the development of the Union.
Vuoden 1997 Työllisyys Euroopassa raportti julkaistaan unionin kehityksen kannalta ratkaisevalla hetkellä.
Thenew Treaty, agreed at Amsterdam, makes employmenta matter of common concern and introduces employrnentas an explicit goalfor the Union.
Uudessa, Amsterdamissa allekirjoitetussa perussopimuksessa tehdään työllisyydestä kaikkia koskettava, yhteinen asia ja asetetaan se yksiselitteisesti yhdeksi unionin tavoitteista.
This report contributesto the preparations for the extraordinary EuropeanCouncil on employment and unemployment and to thefurther development of the European employmentstrategy.
Tämä raportti on osa niitä toimia, joilla valmistellaan työllisyyttä ja työttömyyttä käsittelevää Eurooppa-neuvoston ylimääräistä kokousta, ja samalla sillä osallistutaan Euroopan työllisyysstrategian jatkokehittämiseen.
It presents the latest trends in employment andthe labour market and looks forward to the challenges ofthe 21st Century as the European Union prepares itselffor this new phase in its development with the completionof the Single Market, the third phase of EMU and thepreparations for the new wave of enlargement.
Raportissa kuvaillaan työllisyyden ja työmarkkinoiden viimeaikaista kehitys tä sekä luodaan katsaus 2000-luvun haasteisiin EU:n valmistautuessa uuteen vaiheeseen kehityksessään. Vaihetta kuvaa yhtenäismarkkinoiden lopullinen to teuttaminen, EMU:n kolmas vaihe sekä valmistautuminen uuteen laajentumiseen.
LTVy of the working age population is hampered'bydisabilities; nearly half of these are in the 50-64 agegroup.
- Työikäisestä väestöstä 17% kärsii jonkinlaisesta vammasta. Heistä lähes puolet on iältään 50-64-vuotiaita.
The average employment rate of disabledpeople is 447o,nearly LTVo below the overall rate.
Vammaisten keskimääräinen työllisyysaste on 44% eli lähes 17 prosenttia yleistä työllisyysastetta alhaisempi.
Recent developments in jobsand employability
Työpaikkatilanteen ja työllistettävyyden viimeaikaiset muutokset
The main questions for theemployment agenda
Työllisyyden kannalta keskeiset kysymykset
At L.\Vo, economic growth was slow in 1996, the recovery not gathering momentum until the end of theyear.
Vuonna 1996 talous kasvoi hitaasti — vain 1,5% —ja elpyminen pääsi vauhtiin vasta vuoden lopulla.
Inflation, at Z ' l r V o carttinued to be low and wagedevelopments were moderate.
Inflaatio pysyi alhaisena (2,5%) ja palkkakehitys oli maltillista.
The challenges of the next decade raise serious questionsabout the ability of the European labour market to respond to them.
Ensi vuosikymmenen haasteet nostavat esiin vakavia kysymyksiä Euroopan työmarkkinoiden kyvystä vasta ta niihin.
The single market and EMU focusattention on mechanisms of economic adjustment andtheir effectivenessand on whether the European labourmarket is sufficiently flexible to secure a balanced and
Yhtenäismarkkinoilla ja Emussa huomio kiinnitetään talouden sopeuttamisen mekanismeihin ja niiden tehokkuuteen sekä siihen, ovatko Euroopan työmarkkinat niin joustavia, että tasapainoinen ja kestävä työllisyyskehitys pystytään varmistamaan tulevina vuosina.
Employment rose by some 600,000 in 1996, notenough to make signifrcant inroads into makinggood the job losses of the recession or reducingunemployment.
- Työllisyys kasvoi vuonna 1996 noin 600.000:11a hengellä eli liian vähän, että sen avulla olisi merkittävästi pystytty korvaamaan laman aikana menetettyjä työpaikkoja tai vähentämään työttömyyttä. yttä.
sustainable development of employment in the years tocome.
Suurin ongelma: uusien työpaikkojen luominen
Parttime jobs again accounted for all net job creation in 1996, as they have each year since L992.
- Työpaikkojen nettolisäys vuonna 1996 johtui yksi nomaan osa-aikaisten työpaikkojen määrän kasvusta.
The main problemis job creation o
Tämä on ollut tilanne jo vuodesta 1990 saakka.
The rise in job opportunities led to a renewed rise inlabour force participation.
- Työmahdollisuuksien hsääntyminen lisäsi myös osallistumista työelämään.
Participation of womenincreased further, from 56'/r%otn 57Vo and withdrawalof men from the labour market sloweddown. down.
Naisten osuus kasvoi edelleen (56,5%:sta 57%:iin), ja miesten vetäytyminen työ markkinoilta hidastui.
Unemployment remains stubbornly high at L0.6Vo in mid -L997
- Työttömyysaste pysytteli vuoden 1997 puolivälissä itsepintaisen korkealla eli 10,6%:ssa.
Whatever the relationship between employment and output growth, it is clear that the major problem remainsthe creation of more jobs.
Olipa työllisyyden ja talouskasvun välinen yhteys mikä tahansa, tärkein poliittinen haaste on uusien työpaikkojen luonti.
The response in terms ofincreased labour market participation to the relativelysmall improvement in job opportunities in the period L99+96 shows that there is a labour resen/e in Europewhich can be mobilised, over and above those recorded asbeing unemployed.
Työelämään osallistumisen kasvu verrattuna työmahdollisuuksien suhteellisen vähäiseen lisääntymiseen vuosina 1994-1996 osoittaa, että Euroopassa käytettävissä oleva työvoimareservi on työttömiksi rekisteröityjen joukkoa suurempi.
Compared with the employment ratein the US, this reser:ve amounts to over 20 million peopleto be found jobs.
Kun vertailukohtana käytetään Yhdysvaltain työllisyyslukuja, reservissä on yli 20 miljoonaa ihmistä, joille pitäisi löytää työtä.
A range of measures is needed to unlockthis growth potential and to make growth sustainable.
Tämän kasvupotentiaalin vapauttamiseksi ja kasvun kestävöittämiseksi tarvitaan monenlaisia toimenpiteitä.
j{rvment agenda for the year 2000: executive summ ary
Työllisyyssuunnitelma vuodelle 2000: tiivistelmä välin tekijöitä ovat myös institutionaaliset rakenteet ja yhteiskunnallinen päätös asettaa työllisyys etusijalle.
unemployed and displaced workers to equip them withthe skills and abilities to enable them to reintegrate intothe mainstream of society.
neille ja yhdistettävä ohjelmissa koulutus, kannustimet ja työmahdollisuudet. Tavoitteena on an taa koulutettaville taidot, joiden avulla heistä voi tulla jälleen yhteiskunnan täysivaltaisia jäseniä.
Bridging the skills gap is a key to a more flexible and dynamic labour n'Larket.
Ammattitaitovajeen kiinnikurominen on entistä joustavampien ja dynaamisempien työmarkkinoiden edellytys.
While in the short term, net job creation dependsmainly on the rate of output growth, in the longerterm it also depends on institutional structures andsocietal choice on the priority given to employmentand how possible conflicts, between this and maintaining productivity growth and competitiveness,are reconciled.
- Verotusetuusjärjestelmiä on edelleen muokattava työllistävämpään suuntaan, jotta saadaan aikaan yritteliäisyyttä ja työpaikkojen luomista tukeva ympäristö.
Tax-benefit systems should continue to be mademore employmentfriendly to create an environmentthat stimulates enterprise and the creation ofjobs.
- Investoinneilla — erityisesti sellaisilla, jotka kohdistuvat Euroopan laajuisiin infrastruktuurihankkeisiin — voi olla mittavia työllisyysvaikutuksia: ne voivat lisätä toimintakapasiteettia ja tuottavuuspotentiaalia sekä edistää kilpailukykyä ja kestävää kasvua. Investointien inflaatioriski on lisäksi pienempi kuin kulutuksen.
At the same time, efforts to improve the skill level of thework force must go hand in hand with continued effortsto ensure sufficient flexibility in labour markets andthat labour costs are conducive to job creation so thatemployment opportunities are provided for those whoseskill levels are likely to remain limited irrespective ofthe kind and extent of training received.
Työvoiman taitojen parantamiseen tähtäävät toimet on toteutettava yhdessä niiden jatkuvien pyrkimysten kanssa, joilla halutaan varmistaa, että työmarkkinat ovat joustavia ja että työvoimakulut suosivat uusien työpaikkojen luomista.
This meansthat the overall cost of employment for the latter, including the non-wage element, is at an appropriate levelin relation to productivity and that artificial barriersinhibitingjob creation are removed.
Näin voidaan tarjota työtilaisuuksia niille, joiden taidot todennäköisesti pysyvät sangen vähäisinä koulutuksen tyypistä ja laajuudesta riippumatta.
Such measures willalso help to increase confidence that policies for fostering labour demand will not simply lead to increased
Tämä tarkoittaa erityisesti sitä, että tällaisten henkilöiden työllistämisen kustannukset välillisine kuluineen asetetaan tuottavuuteen nähden asianmukaiseen suhteeseen.
Investment, particularly in Europe-wide infrastructure projects, can have a major impact onemployment, adding to capacity and productivepotential, with less inflationary risk than consump-tion,andpromotingcompetitivenessandsustainable growth.
Lisäksi on pois tettava työllistämisen keinotekoiset esteet. Tällaiset toimet lisäävät myös luottamusta siihen, ettei työvoiman kysyntää edistävä politiikka automaattisesti kiihdytä inflaatiota.
Flexibility in working patterns
Ammattitaito vaj e - keskeinen rakenteellinen ongelma
Job creation depends to a high degree on creatingthe right economic environment.
Osa- ja määräaikaisista työsopimuksista on tullut vakioreaktio markkinoiden hitaaseen kasvuun ja epävarmuuteen.
Product and services markets need to function in a more effectiveway in order to create new opportunities which willgenerate additional demand for labour.
Näitä työsopimuksia on siis käsiteltävä uudella tavalla, joka ei suoraan tyrmää eikä toisaalta yksipuolisesti suosittele niitä.
Measuresproposed under the action plan for the Single Market should therefore be implemented without an.y delay at national and Community level.
Tarvitaan huolellisesti laadittuja uudistusohjelmia, joista on parasta sopia valtion ja työmarkkinaosapuolten edustajien neuvotteluissa.
Flexibility in goods and services markets, in the form, forexample, of the relaxation of restrictions on Sundaytrading, is translated in the European labour market intonon-standard patterns of work and emplo5rment contracts.
Yhteiskunnan on pystyttävä säilyttämään kilpailukykynsä tilanteessa, jossa ajanmukaisen ammattitaidon omaavien nuorten määrä vähenee ja iäkkäimpien työntekijöiden koulutus liittyy suurelta osin vanhentuneeseen tekniikkaan tai tarpeettomaksi käyneisiin työtehtäviin.
Parttime working and frxed-term contracts havebecome the standard response to slow market growth anduncertainty.
Tarvitaan siis kolmihaaraista strategiaa, jolla pyritään takaamaan, että oppiminen, koulutus sekä taitojen ja kykyjen kohentaminen on elinikäinen prosessi.
Such patterns can also result from high
Peruskoulutus on ensinnäkin organisoitava perinpohjaisesti uudelleen.
Differences in wage levels across Europe tend to bewider than in the IlS, not only between Member States,which is to be expected, but also between regions within
Palkkataso vaihtelee EU:ssa USA:ta enemmän jäsenmaiden välillä — mikä olikin odotettavissa — mutta myös alueellisestijäsenmaiden sisällä.
Member States. Average labour costs vary at the extremes from 5 ECU per hour to over 25 ECU per hour.
Keskimääräiset työvoimakustannukset vaihtelevat 5 ecusta yli 25 ecuun tunnissa.
Such differences largely reflect variations in labourproductivity and there is little sign of wages being excessiverelative to the contribution of labour to valueadded.
Erot kuvastavat paljolti työvoiman tuottavuuden eroja, eikä palkkataso näytä liian korkealta suhteessa työvoiman tuottamaan lisäarvoon.
Analysis of labour cost differences betweenregionsin Europe and the US suggests that regional
Erot työvoimakuluissa Euroopan ja USA:n eri alueiden vä lillä viittaavat siihen, että infrastruktuuriin ja
An employrnent agenda for the year 2000: executive sumrnary problems of irtadequate infrastructu,re, low local labour force skills and so on may be as important as wage flexibility in giuing rise to unbalanced rates of econ omic deuelopmentand employment growth.
Työlhsyyssuunnitelma vuodelle 2000: tiivistelmä tasapainoa näiden etujen ja toisaalta niiden haittavaikutusten välillä, joita syntyy muilla toimenpidealueilla sosiaalipalveluihin, liikenteeseen ja ympäristöhaittoihin liittyen.
needs to focus on corcecting these problems, togetherwith labour market rigidities which can deteriob cre- ation.
Siksi onkin pyrittävä oikaisemaan nämä ongelmat ja korjaamaan ne työmarkkinoiden jäykät piirteet, jotka voivat jarruttaa työpaikkojen luo mista.
Geographical mobility
Maantieteellinen liikkuvuus
Sectoral and occupational mobility are equally important aspects of labour market flexibility and there isevidence that this is relatively high in most Member States.
Toimialojen välinen ja ammatillinen liikkuvuus ovat yhtä tärkeitä työmarkkinoiden joustavuuden osaalueita.
In 1995, job turnover was around L67ofor men and L97ofor women.
Tällainen liikkuvuus näyttää olevan varsin yleistä useimmissa jäsenmaissa.
Malzing it easier for people tochange jobs and ensuring access to the necessary retrain- ing is important fo, combating emerging skill shortages,narrowirug productiuity gaps and thereby promoting growth and employment.
Vuonna 1995 työvoiman vaihtuvuus oli miesten osalta 16 ja naisten osalta 19 prosenttia.
While the policies for labour migration mustcontinue to grvepriority to absorbingthe excess laboursupply in the EU, it must also recogRise the value of thecontribution made by migrants to the economies of the Union and, in accordancewith the Treaties in forceo
On tärkeää helpottaa työpaikan vaihtamista ja varmistaa tarvittavat koulutusmahdollisuudet, jotta voidaan taistella syntymässä olevaa taitopulaa vastaan, kuroa tuottavuuseroja umpeen ja siten edistää kasvua ja työllisyyttä.
Within the Union, movementsoflabour between Member States are also small, much smaller than movementsbetween different parts of the US.
Unionin alueelle saapuu siirtolaisia suhteellisen vähän: vuonna 1995 heidän osuutensa oli alle 0,5% työikäisen väestön kokonaismäärästä.
Less than 2% of theworking age population in EU Member States are fromother EU countries.
Muuttovirta jäsenmaihin on hidastunut 1990-luvun alkuvuosista huomattavasti.
However, movements between regions within Member States are much larger than
Vain puolet tulokkaista on lähtöisin unionin ulkopuolelta, ja lopuista monet ovat paluumuuttajia.
Flexible labour markets mean that employers also needto adapt to the needs and capacities of individuals andto capitalise on their potential so as to maximise thesupply of skills.
Joustavat työmarkkinat merkitsevät lisäksi sitä, että myös työnantajien on sopeuduttava yksilöiden tarpeisiin ja kykyihin sekä hyödynnettävä mahdollisimman tehokkaasti heissä tarjoutuvat mahdollisuudet.
Evidence of a lack of such adjustmentis the low rate of training of workers and the lowemployment rate of disabled people.
Tällaisen sopeutumisen puutteesta kertovat työntekijöiden koulutuksen vähäisyys ja vammaisten heikko työllisyys.
While this variesbetween Member States, it tends to be higher in countries where the overall employment rate is also high.Disability is often the result of dangerousworking conditions and poor safety standards.
Tilanne vaihtelee jäsenmaittain, mutta vammaisten työllisyysaste näyttää olevan korkeampi maissa, joissa myös työllisyyden yleinen taso on korkea. Vammaisuus on usein perua vaarallisista työoloista ja heikosta työturvallisuudesta.
10 million peopleevery year are stricken by occupational diseases, in-juries or accidents .
Joka vuosi 10 miljoonaa ihmistä joutuu ammattitaudin tai työtapaturman uhriksi.
A decisiueimplementation of agreed health and safety standards would substantially im-proue the safety situation, reduce public expenditure and between countries and are comparable in size to thosebetween states in the US.
Sovittujen terveys- ja turvallisuusnormien päättäväisellä toimeenpanolla parannettaisiin merkittävästi turvallisuutta, vähennettäisiin julkisia menoja ja lisättäisiin työvoiman työllistettävyyttä.
In 1993-94, an average ofjustunder L.57oof the population moved between NUTS 1regions in Europe, which compares with just over 2.5Voin the US.
Vuosi na 1993-1994 keskimäärin hieman alle 1,5% väestöstä muutti Euroopassa NUTS 1 alueelta toiselle, kun vastaava luku USA:ssa oli hieman yli 2,5%.
In most instances, these movements are linkedto emplopnent or education and training opportunitiesand are particularly important among younger age increase the employability of the worleforce. force.
Useimmissa tapauksissa muutto liittyi työ- tai koulutusmahdollisuuksiin, ja erityisen tärkeä muuttajien ryhmä olivat nuoret ikäluokat.
Dynamics of the labour market
Työmarkkinoiden dynamiikka
The scale of regional migration was slightly lower in
Osuus näyttää jonkin verran lisääntyvän voimakkaan kasvun aikana.
L994 than in 1990 both in Europe and in the US,perhaps becauseeconomic activity was lower in thelater year.
Vuonna 1994 alueellinen muuttoliike oli sekä Euroopassa että USA:ssa hieman vähäisempää kuin vuonna 1990.
This suggests that the availability of jobs
Syynä tähän saattaa olla se, että vuosi 1994 oli taloudellisesti hiljaisempaa aikaa.
An average of 307oofthe unemployed find work withina yeaL This proportion tends to rise slightly in periodsof strong growth.
Tämä viittaa siihen, että työpaikkojen tarjollaolo on yhtä tärkeä muuttohoukutin kuin niiden puutekin.
In 1996, some 5'1, million people hadbeen unemployed for more than two years.
Ta voitteeksi on asetettava näiden esteiden vähentäminen.
In L99} thisfigure was 3 million, suggesting that even hard-corelong-term unemployment can be tackled with a periodof sustained employment growth.
oli vain 3 miljoonaa, joten näyttää siltä, että kestävä työllisyyskasvu puree sitkeimpäänkin pitkäaikaistyöttömyyteen.
Structural unemployment reflects the nature of the econ off i Y , not theindividual.
Rakenteellinen työttömyys kuvastaa talouden, ei yksilön luonnetta.
Regional mobility is not confinedto migration.
Alueellinen liikkuvuus ei ole pelkästään siirtolaisuutta.
Large-scale commuting occursin many parts of the Union and
Työmatkaliikenne on laajaa eri puolilla EU:ta, ja sillä saattaa olla merkitystä pyrittäessä korjaamaan työmarkkinoiden häiriöitä. On tavoiteltava parempaa
An employment agenda for the year 2000: executive summ ary market needs and improuing and simplifying the businessenuironment. enuironment.
Työllisyyssuunnitelma vuodelle 2000: tiivistelmä
These changes must be taken into account in the development of the employment strategy for the year 2000.There is, however, a question of responsibitity for action and how it should be shared.
Tällöin on kuitenkin vastattava kysymykseen toimin tavastuusta ja sen jakamisesta.
The way forward: an employmentagendafor the year 2000
Jatkotoimenpiteet — työllisyyssuunnitelma vuodelle 2000
Member States continue to have responsibility for employment policy and the provision of sustainable growthand a favourable business environment.
Jäsenmaat vastaavat edelleenkin työllisyyspolitiikasta sekä kestävän kasvun ja yritysten kannalta suotuisan toimintaympäristön luomisesta.
The Amsterdam Resolution called for the improvementof the functioning of European markets and enhancedcoordination of economic policies.
Työnantajien on ennen muuta säilytettävä yritystensä kilpailu-ja työllistämiskyky.
It also called for animmediate implementation of the relevant provisions inthe Employment Title in the new Treaty.
Henkilöstön tuotantokyvyn ja motivaation ylläpitäminen ja kehittäminen edellyttää jatkuvan ja asianmukaisen koulutuksen tarjoamista sekä sitä, että työvoimaa kohdellaan investointina eikä yritykselle kustannuksia aiheuttavana tekijänä.
That is why it provides for the appropriate coordination of employment policies at EU level and thedevelopment of a common employment stratery. The
Näitä työnantajien ongelmia voitaisiin lievittää yksinkertaistamalla yritysten toimintaympäristöä.
Employers, above all, must maintain the competitiveness and job-creating capacity of their enterprises.Maintaining and developing the productive capacityand motivation of their work force depends on theprovision of ongoing and relevant training and on treating this as an investment rather than as a cost for theenterprise.
Amsterdamin päätöslauselmassa kehotaan parantamaan Euroopan työmarkkinoiden toimivuutta ja lisäämään talouspolitiikan koordinointia.
Many job opportunities are lost when busi- message of Amsterdam is that the completion of thesingle market, monetary discipline and job creation have to be pursued in parallel.
Lisäksi kehotetaan panemaan uuden sopimuksen työllisyyttä käsittelevässä kappaleessa annetut määräykset välittömästi täytäntöön.
This is the task for allthose concerned.
Keskeisessä asemassa on määräys, jossa viitataan työllisyyteen yhteisen edun mukaisena asiana.
nessesfacecomplexanddifficultadministrativerequirements during their start up and early years, andwhen businesses are transferred.
Juuri tästä syystä kappaleessa määrätään, että työvoimapolitiikkaa on koordinoitava EU:n tasolla ja että on luotava yhteinen työllisyysstrategia.
Simplifying the busi-nessenvironmentwouldhelptoovercomethese difficulties faced by employers.
Amsterdamin viesti on siis, että samanaikaisesti on sekä pyrittävä toteuttamaan yhtenäismarkkinat että tavoiteltava rahapoliittista kuriaja uusia työpaikkoja.
Trade Unions have a major role to play in promotingequity in the labour market in encouraging responsiblewage determination, which increases investment, pro- ductivity and welfare and which helps insiders to keeptheir jobs and outsiders to gain access to them.
Ammattiliitoilla on keskeinen tehtävä edistää työ markkinoiden* tasa-arvoisuutta ajamalla vastuullista tulopolitiikkaa, joka lisää investointeja, tuottavuutta ja hyvinvointia sekä auttaa työssäkäyviä säilyttämään työpaikkansa ja työelämän ulkopuolella olevia pääsemään sellaisiin käsiksi.
Local governments, within a coherent national strategy, must bring all relevant bodies together inpartnerships for local development, to tap local capa- cities and local markets to identify sources ofjobs.
Paikallisviranomaisten on yhtenäisen kansallisen strategian puitteissa saatava kaikki osapuolet yhteistyöhön paikallisen kehityksen puolesta sekä paikallisten valmiuksien ja paikallisten markkinoiden työllistämismahdollisuuksien kartoittamiseksi.
Theymust also act as agents for change, promoting sustain-
Niiden on myös edistettävä kestävää paikallista rakennemuutosta.
European society in the years to come. This communication is the basis for the Commission's contribution tothe further development of the European employmentstrateg;2.
Komission Agenda 2000 tiedonannossa esitellään tulevien vuosien taloudellisia, teknologisia ja sosiaalisia kehityssuuntia Euroopassa.
It indicates four directions for action in thisrespect: setting the conditions for sustainable, employ-ment-intensivegrowth;puttingknowledgeandtechnology to the forefront; modernising employmentsystems; improving living conditions.
Tiedonanto on se perusta, jolta komissio osallistuu eurooppalaisen työllisyysstrategian kehittämiseen.
Certain priority programmes, with a high value-added from Community level action, are highlighted.
Tiedonannossa esitetään tähän liittyen neljä toimintalinjaa: kestävää ja työllistävää kasvua tukevien olosuhteiden luominen, tiedon ja teknologian korostaminen, työllisyyteen liittyvien järjestelmien nykyaikaistaminen sekä elinolojen kehittäminen.
They include thetrans-Europeannetworks,research,educationand able local restructuring.
Siinä esitellään tiettyjä ensisijaisina pidettäviä ohjelmia, jotka tuottavat lisäarvoa yhteisön tasolla.