natgillin/translations-raw huggingface dataset:
With regard to closer cooperation between EU institutions, NGOs and social partners, Mr Larsson stressed the following key points:
EU:n toimielinten, kansalaisjärjestöjen ja työmarkkinaosapuolten yhteistyön tiivistämiseksi Larsson korosti seuraavia avainkohtia:
Ratification of the Amsterdam Treaty
Amsterdamin sopimuksen ratifiointi
Many NGOs and trade unions were active in the preparations for the new Treaty, and "thanks to the combined efforts" of NGOs, social partners, Member States and the EU institutions, there is now an Employment Title and new provisions for social policy and anti-discrimination.
Monet kansalaisjärjestöt ja ammattiliitot olivat aktiivisia uuden sopimuksen valmisteluvaiheessa, ja kansalaisjärjestöjen, työmarkkinaosapuolten, jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten yhdistettyjen ponnistusten ansiosta sopimuksessa on nyt työllisyyttä koskeva osasto sekä uusia määräyksiä sosiaalipolitiikasta ja syrjimättömyydestä.
A few countries have already ratified the new Treaty while most will do so in autumn 1998.
Jotkin maat ovat jo ratifioineet uuden sopimuksen, ja useimmat tekevät sen syksyllä 1998.
The Commission needs the active support of the NGOs in this process.
Komissio tarvitsee kansalaisjärjestöjen aktiivista tukea tässä prosessissa.
Successful ratification will pave the way for a discussion on the future of the Union and give scope for new initiatives.
Onnistunut ratifiointi tasoittaa tietä keskusteluille unionin tulevaisuudesta ja antaa tilaa uusille aloitteille.
Implementation of the employment strategy
Työllisyysstrategian täytäntöönpano
The process of implementing the European employment strategy is now well underway, and the Member States "have demonstrated real commitment to this exercise".
Euroopan työllisyysstrategian täytäntöönpano on hyvin käynnissä, ja jäsenvaltiot ovat osoittaneet aitoa sitoutumista tähän.
Most have involved the social partners in developing their National Action Plans.
Useat jäsenvaltiot ovat ottaneet työmarkkinaosapuolet mukaan kansallisten toimintasuunnitelmiensa kehittämiseen.
All NGOs need to be aware that this process is now the framework for national employment policy.
Kaikkien kansalaisjärjestöjen pitäisi tietää, että prosessi määrittää puitteet kansalliselle työllisyyspolitiikalle.
They need to become part of this process and to help the Member States to make employment policy work at grassroots level.
Niiden on osallistuttava tähän prosessiin ja autettava jäsenvaltioita saamaan työllisyyspolitiikka toimimaan ruohonjuuritasolla.
This includes NGOs' work in the context of equal opportunities, the social economy and the intermediate labour market.
Tämä edellyttää kansalaisjärjestöjen toimintaa tasa-arvoasioissa, sosiaalitaloudessa ja väliasteen työmarkkinoilla.
Furthermore, NGOs' experience and commitment is needed in the development of the 1999 Employment Guidelines to be discussed at the Vienna European Council in December 1998.
Lisäksi kansalaisjärjestöjen kokemusta ja sitoumusta tarvitaan laadittaessa vuoden 1999 työllisyyden suuntaviivoja, joista keskustellaan joulukuussa 1998 Wienin Eurooppaneuvoston kokouksessa.
From political declarations to concrete action
Poliittisista julistuksista konkreettisiin toimiin
The reform of the Structural Funds and the new Treaty provisions on employment and social policy open up possibilities for the partners to work together in new ways.
Rakennerahastojen uudistus ja uuden perussopimuksen määräykset työllisyydestä ja sosiaalipolitiikasta tarjoavat yhteistyökumppaneille mahdollisuuden työskennellä yhdessä uusilla tavoilla.
They open up possibilities of developing long-term stable financial conditions for partnerships and will help the Commission in the immediate task of saving as much as possible of its existing budget lines and activities.
Ne mahdollistavat pitkäaikaiset vakaat taloudelliset edellytykset kumppanuutta varten ja auttavat komissiota sen kiireellisessä tehtävässä säästää mahdollisimman monia nykyisistä budjettikohdista ja toimista. Komission jäsenen Pádraig
To get this right, the expertise and ideas of NGOs are required, as called for by Commissioner Flynn.
Flynnin mukaan tämän onnistumiseen tarvitaan kansalaisjärjestöjen kokemusta ja ajatuksia.
The discussion at the Forum between representatives of NGOs and David Blunkett, the UK Education and Employment Minister, was a "good start to this process".
Foorumissa käyty keskustelu kansalaisjärjestöjen edustajien ja Yhdistyneen kuningaskunnan koulutus- ja työllisyysasioista vastaavan ministerin David Blunkettin kesken oli hyvä alku prosessille.
Commissioner Flynn and DG V will "make every effort to push this work along, to save and to build the European civil dialogue".
Komission jäsen Flynn ja pääosasto V avustavat kaikin mahdollisin tavoin edistääkseen työtä ja säilyttääkseen Euroopan tason kansalaiskeskustelun ja rakentaakseen sitä.
Social inclusion, anti-discrimination and the new Treaty provisions
Sosiaalinen integroituminen, syrjimättömyys ja perussopimuksen uudet määräykset
Economic and social integration is the key issue.
Taloudellinen ja sosiaalinen integraatio on avainkysymys.
Integration demands that we tackle all the factors which lead to exclusion - poor education, unemployment, poor health and housing, urban decay, poverty and marginalisation.
Integraatio edellyttää sitä, että torjutaan syrjäytymiseen johtavat tekijät: heikko koulutus, työttömyys, huono terveys ja huonot asumisolot, kaupunkien rappeutuminen, köyhyys ja marginalisaatio.
Promoting cohesion also calls for strong efforts to combat all forms of discrimination.
Koheesion edistäminen edellyttää myös voimakkaita pyrkimyksiä torjua kaikenlainen syrjintä.
The Forum expressed its concerns and expectations on these issues, especially with regard to racial discrimination and the barriers facing people with disabilities.
Foorumi ilmaisi näitä aiheita koskevat huolensa ja odotuksensa, varsinkin ne, jotka koskivat rotusyrjintää ja vammaisten tiellä olevia esteitä.
The task at European level is to bring to bear the combined strength of new resources, and new legal
Tehtävänä Euroopan tasolla on tuoda esiin uusien resurssien yhdistetty voima ja uusi lainsäädäntö niin työmarkkinapolitiikassa kuin muillakin aloilla.
instruments, both in labour market and non-labour market policy areas. The Forum is "host to many strong examples of finding the policy mix and the right partnership approach.
Foorumissa on esitetty monia vahvoja esimerkkejä oikeanlaisen poliittisen sekoituksen ja yhteistyökumppanuuden löytymiseksi.
You must help us to generalise this experience, to make it part of the mainstream of policy to promote inclusion and anti-discrimination".
Kansalaisjärjestöjen tehtävänä on auttaa yleistämään nämä kokemukset ja tekemään niistä osa yleistä politiikkaa sosiaalisen integroitumisen ja syrjinnän vastaisuuden edistämiseksi.
Enlargement and social policy
Laajentuminen ja sosiaalipolitiikka
Some Forum participants expressed their concern that enlargement might bring a lowering of social standards in the present Union, or that a lower standard of social policy is being demanded of applicant countries.
Jotkut foorumin osallistujista olivat huolissaan siitä, että laajentuminen saattaisi alentaa unionin sosiaalisia standardeja tai että hakijamaita kehotetaan alentamaan sosiaalipolitiikan standardejaan.
However: "This is out of question for the Union. Our message to applicant countries is clear.
Siihen kuitenkin todettiin, että se ei tule kysymykseenkään unionin osalta.
To become Members of the European Union, they have to accept the social policy acquis which are already in place.
Viesti hakijamaille on selvä: tullakseen Euroopan unionin jäseniksi niiden on hyväksyttävä jäsenyyden edellytykseksi ja siitä saatavaksi etuudeksi nykyinen sosiaalipolitiikkaa koskeva lainsäädäntö samoin kuin Amsterdamin sopimuksesta johtuvat nyt otettavat uudet askeleet.
And they have to accept the new steps we are now taking, due to the Amsterdam agreements, as conditions and benefits of membership".
EU voi näin osoittaa hakijamaiden työntekijöille ja kansalaisille, että unioni on alullepanijana työelämän ja sosiaalialan laadun parantamisessa.
Thus, the EU can demonstrate to workers and citizens in the applicant countries that Europe is a "driving force for raising the quality of working and social life", while at the same time demonstrating to workers and citizens in the present Member States that "the social dimension is fundamental to the success of enlargement, not a victim of the process".
Samalla osoitetaan nykyisten jäsenvaltioiden työntekijöille ja kansalaisille, että sosiaalinen ulottuvuus on elintärkeä laajentumisen onnistumiselle eikä suinkaan ole uhrina prosessissa.
The support of NGOs is required to drive home these messages, and to make the enlargement of the Union possible.
Kansalaisjärjestöjen tukea tarvitaan, jotta viesti saadaan perille ja unionin laajentuminen onnistuu.
The future of the Union
Unionin tulevaisuus
At the June 1998 Cardiff European Council meeting, the Member States agreed to hold an informal Summit in October, devoted to the future of the Union.
Kesäkuussa 1998 Cardiffissa pidetyssä Eurooppaneuvoston kokouksessa jäsenvaltiot sopivat pitävänsä lokakuussa epävirallisen kokouksen, jossa käsitellään unionin tulevaisuutta.
The informal meeting will prepare the ground for the Vienna European Council in December 1998 to consider the next steps in the development of the Union.
Epävirallisella kokouksella valmistellaan maaperää joulukuussa 1998 Wienissä pidettävää Eurooppaneuvoston kokousta varten.
NGOs should be active, with their national governments, in the following months to prepare the ground for the discussion in Vienna.
Kansalaisjärjestöjen pitäisi olla aktiivisia jäsenvaltioiden hallitusten kanssa seuraavina kuukausina ja pohjustaa Wienissä käytäviä keskusteluja.
The next European Parliament and Commission
Seuraava Euroopan parlamentti ja komissio
By the end of 1999, there will be a new European Parliament and a new European Commission.
Vuoden 1999 loppuun mennessä unionilla on uusi parlamentti ja komissio.
NGOs will have to prepare themselves to give their input, during the transition period, to the new Commission's work programme.
Kansalaisjärjestöjen on valmistauduttava antamaan oma panoksensa uuden komission työohjelmaan siirtymäkauden aikana.
Mr Larsson addressed the questions of: how we can best use the investment made in the preparation of the Forum; and how we can take forward the quality of the debate and use the many good ideas presented over the three days of the event.
Pääjohtaja Allan Larsson käsitteli kysymystä, miten parhaiten voidaan hyödyntää foorumin valmisteluihin tehtyjä investointeja sekä hyödyntää keskustelujen laatua ja kolmen päivän aikana esitettyjä ajatuksia.
The social NGOs, he said, have already built a successful and active partnership with the ETUC, and have expressed their wish to be consulted on the future and to contribute to the work the future holds for social policy.
Larsson totesi, että sosiaalialan kansalaisjärjestöt ovat jo rakentaneet onnistuneen ja aktiivisen yhteistyökumppanuuden EAL:n kanssa ja ilmoittaneet halustaan tulla kuulluiksi ja osallistua sosiaalipoliittisiin tehtäviin tulevaisuudessa.
The Director-General proposed to start doing these things immediately and to proceed by addressing some specific and concrete issues of common concern.
Larsson ehdotti näiden asioiden aloittamista välittömästi.
He thus invited the Platform of European Social NGOs and the social partners to a follow-up meeting to answer these questions.
Hän ehdotti, että ensin otetaan käsiteltäväksi tarkoin määriteltyjä ja yhteistä etua koskevia konkreettisia kysymyksiä.
He suggested that such a meeting could review the points presented above and identify a number of concrete issues that could be developed together.
Hän ehdotti, että kokouksessa voitaisiin käsitellä edellä esitettyjä kysymyksiä ja löytää joitakin konkreettisia aiheita, joita voitaisiin kehittää yhdessä.
From contributions to the debate over the last few days, Mr Larsson expected that the agenda to be pursued together would include questions on employability and the social economy, on exclusion and social protection, and on the fight against discrimination and xenophobia.
Viime päivinä käydyistä keskusteluista päätellen Larsson oletti, että yhdessä käsiteltäviin aiheisiin voisivat kuulua työllistettävyys ja sosiaalitalous, syrjäytyminen ja sosiaalinen suojelu sekä syrjinnän ja muukalaisvihan torjuminen.
The Commission looked forward to this "next step in deepening our social and civil dialogue and in working through ways in which we can make common commitments".
Komissio odottaa tätä seuraavaa askelta työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun sekä kansalaisjärjestöjen ja toimielinten vuoropuhelun syventämisessä samoin kuin sellaista työskentelyä, jolla voidaan tehdä yhteisiä sitoumuksia.
And finally...
Lopuksi
Mr Larsson closed the Forum bystating that the "European model of development... with all its national diversity, is built on two great economic and social thoughts; on the one hand, of competition between enterprises as the driving force for economic progress; on the other hand, of solidarity between citizens as a way of creating social cohesion, an idea clearly rooted both in the Christian tradition, and in the trade union tradition.
Allan Larsson päätti foorumin toteamalla seuraavasti: "Eurooppalainen kehitysmalli kaikkien kansallisine eroavaisuuksineen rakentuu kahdelle suurelle taloudelliselle ja sosiaaliselle ajatukselle: toisaalta yritysten välinen kilpailu on taloudellisen kehityksen edellytys ja toisaalta kansalaisten välinen solidaarisuus on sosiaalisen koheesion edellytys - ajatus, joka sisältyy sekä kristilliseen että ammattiliittojen perinteeseen.
These traditions enable us to agree that we do need strong enterprises to create new resources.
Näiden perinteiden perusteella voimme olla yhtä mieltä siitä, että uusien resurssien luomiseen tarvitaan vahvoja yrityksiä.
But we also need strong solidarity between citizens to make a better society.
Mutta tarvitaan myös kansalaisten välistä vahvaa solidaarisuutta paremman yhteiskunnan rakentamiseen.
That requires a strong civil dialogue, dedicated people and a culture of partnership.
Se edellyttää vahvaa kansalaiskeskustelua, asialle omistautuneita ihmisiä ja kumppanuuskulttuuria.
That is why we are all here, to translate these two great traditions into workable, sustainable systems to tackle the shortcomings of our social support systems and to meet the new social policy challenges of the future.
Olemme kokoontuneet tänne juuri sen vuoksi, että siirtäisimme nämä kaksi merkittävää perinnettä toimivaksi ja kestäväksi järjestelmäksi, jolla korjataan sosiaalisten tukijärjestelmien puutteita ja vastataan tulevaisuuden uusiin sosiaalipolitiikan haasteisiin.
That is the agenda that we should take home from the Forum, as we return to our responsibilities and tasks in the Member States'!
Tämä esityslista meidän on otettava mukaamme, kun palaamme kotiin velvollisuuksiemme ja tehtäviemme pariin."
Health and safety at work in Europe Where next?
Työturvallisuus ja työterveys Euroopassa - Mitä seuraavaksi?
Health and safety at work in Europe — Where next?
Työturvallisuus ja työterveys Euroopassa - Mitä seuraavaksi?
Mid-term report on the Community programme concerning safety, hygiene and health at work (1996-2000)
Väliraportti: työturvallisuutta, työhygieniaa ja työterveyttä koskeva yhteisön ohjelma (1996-2000)
Conclusions of a European Commission seminar on health and safety in Europe, (Luxembourg, 11 and 12 June 1998)
Työturvallisuutta ja työterveyttä Euroopassa käsitelleen Euroopan komission seminaarin päätelmät (Luxemburg, 11.-12. kesäkuuta 1998)
Employment & . social affairs Health
Työllisyys & sosiaaliasiat Terveys
European Commission Directorate-General for Employment, Industrial Relations and Social Affairs Unit V/F.5
Euroopan komissio Työllisyys, työmarkkinasuhdeja sosiaaliasiain pääosasto Yksikkö V/F.5
Manuscript completed in January 1999.
Käsikirjoitus valmistunut tammikuussa 1999
If you are interested in receiving the electronic newsletter '5mail' from the European Commission's Directorate-General for Employment, Industrial Relations and Social Affairs, please send an e-mail to (5mail@dg5.cec.be).
Jos olette kiinnostunut tilaamaan Euroopan komission pääosaston "Työllisyys, työmarkkinasuhteet ja sosiaaliasiat" sähköisen tiedotuslehden "5mail", lähettäkää tilauspyyntönne sähköpostilla osoitteeseen 5mail@dg5.cec.be.
Mid­term report on the Community programme concerning safety, hygiene and health at work (1996­2000)
Väliraportti: Työturvallisuutta, työhygieniaa ja työ­terveyttä koskeva yhteisön ohjelma (1996­2000)
The European Agency for Safety and Health at Work in Bilbao
2.1 Euroopan työturvallisuus­ ja työterveysvirasto Bilbaossa
The SAFE programme
2.2 Safe­ohjelma
Transposition and updating of existing legislative measures θ Φ
2.3 Nykyisten lainsäädäntötoimien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja niiden päivitys w
European Commission seminar on health and safety in Europe (Luxembourg, 11 and 12 June 1998) φ
Euroopan komission seminaari työturvallisuudesta ja työterveydestä Euroopassa: Luxemburg, 11.­12. kesäkuuta 1998
Well-designed health and safety is central to creating and sustaining a flexible and productive workforce.
Hyvä työturvallisuus- ja työterveyssuunnittelu on keskeisellä sijalla joustavan ja tuotantokykyisen työvoiman kehittämisessä ja säilyttämisessä.
Better standards of health and safety at work — supported by laws, and by a culture of working life which seeks to avoid accidents rather than accept them as inevitable — bring enormous economic as well as human benefits.
Lisääntynyt työturvallisuus ja työterveys - jonka tukena on lainsäädäntöä ja työkulttuuri, joka pyrkii välttämään tapa turmia eikä hyväksymään niitä välttämättömänä pahana - tuo huomattavia taloudellisia ja inhimillisiä etuja.
When we minimise risk and keep the skills and enterprise of the workforce in the workplace, we maintain the productive capacity of our economies.
Minimoimalla riskit ja pitämällä yllä työvoiman ammat titaitoa ja yrittäjähenkeä työpaikalla voimme pitää yllä talouden tuotantokykyä.
When we do not attain high health and safety standards, we fail in our obligation to reduce suffering and risk.
Jos emme saavuta korkeita työturvallisuus- ja työterveysnormeja, emme myöskään onnistu täyttämään meille asetettua velvoitetta vähentää kärsimystä ja riskejä.
And we incur costs to people, to enterprises and to society as a whole.
Tällöin kustannuksia aiheutuu niin kansalaisille, yrityksille kuin koko yhteiskunnalle.
There are two distinct reasons for health and safety provision at EU level.
EU:n työturvallisuus- ja työterveyslainsäädännön laatimiseen on kaksi syytä.
First, to protect workers from risk.
Tavoitteena on ensinnäkin suojella työntekijöitä riskeiltä.
Second, to ensure a level playing field for companies to realise the growth and jobs potential of the single market.
Toiseksi yrityksille pyritään luomaan yhtäläiset toimintaedellytykset yhtenäismarkkinoiden mahdollistaman kasvu- ja työpaikkapotentiaalin toteuttamiseksi.
Businesses in the EU — and in the applicant countries — must compete on the basis of the added value of skills and enterprise, not on the basis of the cost benefits of death and injury of workers.
EU:n -ja jäsenyyttä hakeneiden maiden - yritysten on kilpailtava ammattitaidon ja yrittäjähengen synnyttämän lisäarvon eikä työntekijöiden kuolemantapausten ja loukkaantumisten perusteella arvioidun kustannushyötysuhteen pohjalta.
The technological, economic and social conditions which shape workplaces and workforces in the EU are changing rapidly and profoundly.
EU:n työpaikkoja ja työvoimaa muokkaavat tekniset, taloudelliset ja sosiaaliset olosuhteet muuttuvat nopeasti ja perinpohjaisesti.
The political, administrative and technical approaches that we apply to health and safety policy must be equal to this pace of change.
Työturvallisuus- ja työterveystoiminnassa omaksuttavien poliittisten, hallinnollisten ja teknisten toimintamallien on vastattava tätä muutostahtia.
Not least since, in asking the workforce to embrace change, in skills, technology, materials and production processes, we must be able to demonstrate clearly that this change can be made without compromising safety.
Tämä on tarpeen.jo siksikin, että pyydettäessä työ voimaa omaksumaan ammattitaitoon, tekniikkaan, materiaaleihin ja valmistusmenetelmiin liittyvät muutokset, sille on pystyttävä osoittamaan selkeästi, että muutokset voidaan toteuttaa turvallisuutta vaarantamatta.
We have much to be proud of in applying health and safety policies in the EU.
EU:n työturvallisuus- ja työterveyspolitiikassa on monta syytä ylpeyteen.
But more needs to be done.
Mutta lisäponnistelut ovat kuitenkin tarpeen.
And there is much work to be done over the next few years in the applicant countries, as they prepare to meet their health and safety obligations under the accession pro­cess.
Liian suuri osa lainsäädäntötason edistysaskelista ei näy vielä jäsenvaltioiden toiminnassa eikä työpaikoilla. Politiikan kehittämisessä on huomioitava paremmin tekniikan, materiaalien ja työpisteiden organisoinnin muutosvauhti.
That is why these priorities are at the centre of the European health and safety agenda.
Nämä ensisijaiset tavoitteet ovat tämän vuoksi Euroopan työturvallisuus-ja työterveystoiminnassa keskeisellä sijalla.
And that is why we have improved our opera­tional base, to equip the EU better to meet our objectives in improv­ing the working environment.
Edellä mainittu on syynä myös siihen, että EU on parantanut toimintaperustaansa, jotta se voisi täyttää paremmin työympäristön parantamiseen liittyvät tavoitteet.
This strengthening of European action and resources will be applied, in particular: to making European legislation work better; to preparing for enlargement; to strengthening the link between a better working environment and employability; and to placing a stronger focus on potential new risks in the new world of work.
Eurooppalaisen toiminnan ja resurssien vahvistamisen taustalla ovat lähinnä seuraavat syyt: Euroopan lainsäädännön tehostaminen, laajentumiseen valmistautuminen, vankempien yhteyksien kehittäminen paremman työympäristön ja työllistettävyyden välillä sekä uudentyyppiseen työhön liittyvien mahdollisten uusien riskien voi makkaampi korostaminen.
This document is intended to provide information on these matters, based upon the role of well-designed health and safety policy as a productive factor in economic performance, and focusing on the Furopean dimension of the responsibility of companies, workers and public policy, at all levels, in making the workplace a safe, pro­ductive environment.
Peruslähtökohtana on hyvin suunniteltu työturvallisuus- ja työterveyspolitiikka taloudellisen toiminnan tuotannontekijänä. Pääpaino on kaikilla tasoilla toimivien yritysten ja työntekijöiden ja kaikella tasolla toteutettavan politiikan vastuussa saada työpaikoista turvallisia ja tuotantokykyisiä ja erityisesti tämän vastuun eurooppalaisessa ulottuvuudessa.
Mid-term report (1) on the Community programme concerning safety, hygiene and health at work (1996-2000)
Väliraportti (1): Työturvallisuutta, työhygieniaa ja työterveyttä koskeva yhteisön ohjelma (1996-2000)
This report is a record of what has been achieved during the first two and a half years of the Community programme concerning safe ty, hygiene and health at work 1996-2000 (2).
Tässä raportissa kerrotaan työturvallisuutta ja työterveyttä koske vasta yhteisön toimintaohjelmasta (1996-2000) (2) ohjelmajakson ensimmäisten kahden ja puolen vuoden aikana.
It is a record of solid achievement.
Raportissa kerrotaan ohjelman saavutuksista.
Significant progress has been made on the transposition and updating of existing legislative measures.
Nykyisen lainsäädännön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen päivittämisessä on edistytty merkittävästi.
In 1996 Member States had transposed some 74 % of health and safety directives.
Vuonna 1996 jäsenvaltiot olivat saattaneet noin 74 prosenttia työturvallisuus- ja työterveysdirektiiveistä osaksi kansallista lainsäädäntöään.
This is now 95%.
Tämä prosenttiosuus on nyt 95 prosenttia.