natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Indeed, the majority of the net additional jobs created during the early 1990s were part-time, both for women and men, and this trend continued in 1995 (Graph 5). Some 71% of the net additional jobs for men were part-time and around 85% of those for women.
Työpaikkojen vaihtuvuuden laajuuden perusteella työmarkkinoita ei voi pitää liian joustamattomina ainakaan siltä osin, että työntekijöiden liikkuvuutta toimialalta toiselle rajoitettaisiin kohtuuttomasti.
This is one reflection of a more flexible labour market and of the fact that employment rights of part-time workers are often weaker than those of full-timers. In addition, the relatively small growth in fulltime jobs for men has probably
Tiedot osoittavat kuitenkin, että vähemmän koulutettujen työntekijöiden liikkuvuus on suurinta ja että heidän on kenties helpompaa siirtyä toisenlaisiin tehtäviin kuin enemmän koulutettujen ja yleensä erityiskoulutuksen saaneiden työntekijöiden.
Meeting the employment challenge — issues and policies contributed in large part to their withdrawal from the labour market.
Joustavuus ja työn turvaaminen työaika on muuttunut tuskin lainkaan kymmenen viime vuoden aikana ja itse asiassa pidentynyt vuosien 1990 ja 1995 välisenä aikana.
The big rise in part-time working among men has occurred in the prime-age group, where it is up by 50% over the period 1990-95, and a significant proportion of these have taken a part-time job because they could not find a fulltime one.
50 prosenttia sai juuri määräaikaista työtä.
The introduction of policies to promote flexibility, such as making it easier to employ part-time workers or people on fixed term contracts, raises issues about the role of the social safety net and equality between women and men.
Hieman suurempi osuus alle 25-vuotiaista sai määräaikaisen työpaikan (51 prosenttia verrattuna 45 prosenttiin 25-49-vuotiaista).
• arrangements is regarded as a key element in the changing pattern of employment, particularly through the relaxation of regulations on part-time work and temporary contracts, but also through the reregulation of rules on working time.
Vaikka joihinkin työpaikkoihin sisältyy koulutusjakso, tämä ei ole määräaikaisen työpaikan ottamisen syy.
Other regulations, notably on recruitment and dismissal may affect employment creation and the speed with which firms adjust their la bour force in response to change.
Yrityksessä an nettavasta koulutuksesta hyötyvien työttömien osuus oli itse asiassa pienempi kuin jo työssäkäyvien.
In several Member States, a specific link between more flexible conditions of work and job creation has been put in place.
Näin ollen useimpien saatavilla ei ollut muuta kuin määräaikaisia työpaikkoja.
A reduction in working time, which is accompanied by an intelligent reorganisation of work, can provide gains for both employers and employees.
Viime vuosina käydyssä keskustelussa on yhä useammin todettu, että Euroopan työmarkkinoiden joustavuutta on lisättävä, koska tämä on kilpailukyvyn ja työllisyyden kasvun välttämätön rakenteellinen edellytys.
Encouraging the diffusion of in novative working organisation and workingtime changes and good practice in managing or ganisational change should be developed, especially for small and medium-sized enterprises.
Huomattavasti vä hemmän yksimielisiä ollaan siitä, mitä joustavuudella oikeastaan tarkoitetaan, kuinka siihen päästään ja onko se riittävä kasvun edellytys.
Experiments combining reductions in working time with tax or social security advantages, which until now have been fairly limited and mainly implemented at the firm or local level, should also be developed.
Samaan aikaan on nähtävissä monenlaisia seikkoja, jotka osoittavat Euroopan työmarkkinoiden olevan muuttumassa joustavammiksi työn organisoinnin, lainsäädännöllisen kehyksen ja työaikajärjestelyjen osalta.
Similarly, a high proportion of the jobs created in 1995 were temporary. Temporary jobs accounted for all of the increase in the employment of men in the Union and just under half of the rise in the employment of women.
Määräaikaistyön ja koulutustason välinen suhde ei ole yhtenäinen unionin alueella, eikä voida sanoa yleistäen, että määräaikaiset työpaikat ja vähäinen koulutus liittyvät yhteen.
While temporary jobs account for a relatively small proportion of total employment in the Union (around 12%), over 50% of the unemployed who found jobs in 1995 took temporary positions. A slightly larger proportion of the under 25 year-olds took temporary jobs (51% compared with 45% of those aged 25-49).
On totta, että unionin eteläosissa vähemmän koulutettu jen osuus määräaikaistyötä tekevistä on suhteellisen suuri, kun taas pohjoisosissa on todennäköisempää, että korkeasti koulutettu henkilö on määräaikaisessa työsuhteessa vähemmän koulutettujen si jaan.
The continuing existence of rigidities in goods and services markets is preventing the full potential of increased labour market flexibility from being realised.
Yö- ja viikonlopputyötä tekevien ihmisten määrä on kasvanut viime vuosina useimmilla unionin alueilla, vaikkakaan monet eivät ole halukkaita siihen (äskettäin tehty selvitys, johon osallistui työnantajia viidestä maasta, osoitti, että yritysten on vaikea löytää työvoimaa lauantaiksi).
Such rigidities need to be identified and action taken to overcome them.
Suuntaus on siis kohti joustavampia työaikajärjestelyjä.
While the above evidence suggests that there is more flexibility in the European economy than 10 years ago, the impact of this so far on employment creation is not apparent.
Suurin osa 1990-luvun alun uusista nettolukumääräisistä työpaikoista oli osa-aikaisia - sekä naisten että miesten kohdalla -ja tämä suunta us jatkui vuonna 1995 (kaavio 5).
This may suggest that some barriers to job growth still exist.
Noin 71 prosenttia miesten uusista nettomääräisistä työpaikoista oli osa-aikaisia, naisilla noin 85 prosenttia.
This raises the question why the employment potential of more flexible work and workingtime arrangements does not materialise.
Tämä osoittaa suuntausta kohti joustavampia työmarkkinoita, kun otetaan lisäksi huomioon, että osa-aikatyöntekijöillä on vä hemmän työhön liittyviä oikeuksia kuin kokopäivätyöntekijöillä.
The explanation seems to be related to the way enterprises go about the reorganisation of production and working arrangements.
Lisäksi miesten kokopäivätyöpaikkojen vähäinen kasvu on todennäköisesti ollut osasyynä heidän vetäytymiseensä työmarkkinoilta.
Such measures are often confined to changes at the margin of the work force through expanding the use of out sourcing, temporary contracts and atypical work arrangements.
Miesten osa-aikaisen työskentelyn huomattava kasvu koskee parhaassa työiässä olevien ryhmää, jossa kasvu on ollut 50 prosenttia vuosi na 1990-95.
In or der to exploit fully the employment potential of new forms of work or ganisation a positive and broader approach is warranted, involving workers actively in the process.
Merkittävä osa näistä miehistä on ottanut osa-aikatyön, koska eivät ole löytäneet kokopäivätyötä. vätyötä.
The relationship between temporary employment and educational attainment level 'is not uniform across the Union and it cannot generally be said that temporary jobs and low skills go together.
Muut, erityisesti palvelukseen ottamista ja erottamista koskevat säädökset voivat vaikuttaa työpaikkojen luomiseen sekä siihen, kuinka nopeasti yritykset soveltavat muutokset työvoimaansa.
While it is true that, in the South of the Union, a relatively high proportion of those with a low educational attainment level tend to be in temporary jobs, in the North, there is a greater chance that someone with a high educational level will be in temporary employment than someone with a lower level.
Monissa jäsenmaissa katsotaan joustavampien työolosuhteiden ja uusien työpaikkojen välillä olevan erityinen yhteys.
The 'learning company' must emerge as a vital component of flexibility.
Samaten suuri osa vuonna 1995 luoduista työpaikoista oli määräaikaisia.
This will require new forms of partnership between businesses, other organisations and educators to ensure that the necessary new and changing skills are made available.
Määräaikaistyön osuus miesten työllisyyden kasvusta unionissa oli 100 prosenttia ja osuus naisten työllisyyden kasvusta hieman vajaat 50 prosenttia.
Upgrading skills during exist ing working time can make a more important contribution to increased flexibility than reductions in working time itself.
Vaikka määräaikaisen työskentelyn osuus unionin koko työllisyydestä on suhteellisen pieni (noin 12 prosenttia), vuonna 1995 työpaikan löytäneistä työttömistä yli
In most Member States, the expansion of flexible working
Vaikka edellä mainitut seikat osoittavatkin, että Euroopan taloudessa
Meeting the employment challenge — issues and policies
Kuinka työllisyyden haasteisiin vastataan - ongelmia ja ratkaisumalleja tettävä erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä ajatellen.
• flexibility must not be defined in terms of increased job insecurity.
Tavaroiden ja palveluiden markkinoilla edelleen vallitseva jäykkyys estää joustavien työmarkkinoiden täysien mahdollisuuksien toteutumisen.
The capacity of enterprises to adjust to market and technological change de pends on the existence and cooperation of a skilled, core la bour force.
Joustamattomuuden syyt on selvitettävä ja ne on pyrittä vä poistamaan.
The focus should move away from a simplistic debate about regulationderegulation towards a new balance between flexibility and employability security, with tangible benefits for both workers and employers.
Japanilaiset suuryritykset sijoittavat koulutukseen elinikäisen työsuhteen järjestelmissä, jolloin koulutuksen tuo ma hyöty pysyy yrityksessä. Eu roopassa joustavuus ei saa merkitä sitä, että työpaikan säilyminen vaarantuu.
A widespread feeling of insecurity not just among the unemployed but also among those in employment has contributed to a low level of consumer confidence and dampened prospects for recovery.
Yritysten kyky mukautua markkinoiden ja tekniikan muutoksiin riippuu ammattitaitoisesta ydintyövoimasta ja sen yhteistyökyvystä.
To meet this challenge, and, at the same time, to maintain the balance between flexibility and security, enterprises must be organised in such a way as to offer all workers permanent access to knowledge and information in order to strengthen their capacity to adapt and their employability.
Vastaus näyttää liittyvän tapaan, jolla yritykset organisoivat uudelleen tuotantoaan ja työjärjestelyjään. Toimenpi teet rajoittuvat usein marginaalista työvoimaa koskeviin muutoksiin lisäämällä ulkopuolisten palvelujen käyttöä, määräaikaisia sopimuksia ja epätyypillisiä työjärjestelyjä.
A European concept of security in relation to employment should focus on the employability of workers in the labour market rather than on security in their existing job, thus promoting both flexibility and the acceptance of change, as part of the process of increasing productivity and employment creation.
Jos halutaan hyödyntää uusien työn organisointimuotojen työllistävät mahdollisuudet kattavasti, on oikeutettua ottaa käyttöön myönteinen ja laaja-alainen ratkaisumalli, joka nivoo työntekijät aktiivisiksi prosessin osapuoliksi.
Technological developments and competition between enterprises are stimulating the speed of structural change.
Oppimiseen kannustavasta yrityksestä' on tultava olennainen osa joustavuutta.
Ten years from now, 80% of the technology we operate today will be obsolete, and replaced with new, more advanced technologies.
Tämä edellyttää uudenlaisia yhteistyön muotoja yritysten, järjestöjen ja kouluttajien välillä, jotta tarvittavia uusia ja muuttuvia taitoja olisi tarjolla.
By that time, 80% of the work force will be working on the basis of formal education and training more than 10 years old.
Ammattitaidon parantaminen nykyisenlaisella työajalla voi edistää joustavuutta enemmän kuin työajan lyhentäminen. minen.
The employability of the work force must be continuously reinforced through training. Otherwise, as firms develop more flexible employment contracts, with lower job security, so as to adjust rapidly to changes in labour demand, the rationale for investment in training may weaken.
Eurooppalaisessa näkemyksessä työpaikan turvasta olisi keskityttävä työntekijöiden työllistymismahdollisuuksiin työmarkkinoilla eikä varmuuteen nimenomaan olemassa ole vasta työpaikasta.
Large Japanese firms invest in training in the context of life-long employment systems so that the returns on training are kept within the firm. In Europe,
Siten edistettäisiin sekä joustavuutta että kykyä hyväksyä muutoksia osa na prosessia, jossa parannetaan tuottavuutta ja työpaikkojen luomista.
Greater flexibility in a context of employability and security will depend on the existence of an adequate level of social protection.
Työn uudelleen jakamista koskevat pyrkimykset riippuvat sisäisten ja ulkoisten työmarkkinoiden välisten esteiden madaltamisesta, jotta työttömät pääsevät työhön ja osa-aikaiset ja määräaikaistyötä tekevät pääsevät turvatumpaan kokopäivätyöhön.
Experience in certain countries demonstrates that a flexible economy can be main tained by combining an efficient active labour market policy with high levels of social protection.
Joustavuutta edistävien ohjelmien käyttöön otto, joilla esimerkiksi helpotetaan osa-aikaisten tai määräaikaisten työntekijöiden työllistämistä, nostavat esiin kysymykset yhteiskunnan turvaverkosta sekä naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta.
High levels of output can support a system based on consensus about the respective roles and obligations of labour market policy, employers and workers to enable markets to be flexible.
Suurempi joustavuus työllistymismahdollisuuksien ja turvan yhteydessä riippuu asianmukaisesta sosiaaliturvan tasosta.
Recent trends in Danish labour market policy provide an example of such a consensus approach.
Ko kemukset eräissä maissa osoittavat, että joustava talous on mahdollista ylläpitää yhdistämällä tehokas, aktiivinen työmarkkinapolitiikka ja korkea sosiaaliturvan taso.
The Danish experience also demonstrates, however, that such a system needs to be supplemented with tight control and enforcement rules in order to contain its budgetary costs and avoid significant disincentives to work.
Korkea tuoton ja tuotannon taso voivat luoda järjestelmän, joka perustuu yhteisymmärrykseen työmarkkinapolitiikalle, työnantajille ja työntekijöille markkinoiden
The trend towards the upskilling of the labour force is inexorable. Be tween 1983 and 1991, the numbers of people classified as managerial, professional and technical workers expanded by over 25% a year, while total employment growth was only some 1% a year.
Yritysten kyky mukautua tekniikan ja markkinoiden muutoksiin riippuu siitä, miten tehokkaasti ne kykenevät hyödyntämään muita kuin aineellisia varoja ja erityisesti tutkimus- ja kehitystyötä, innovatiivisuutta sekä elinikäistä oppimista.
The shift of employ ment towards higher-skilled occupations in the Union has continued since 1995. Increased employment of people in these occupations accounted for most of the increase in employment of both men and women which occurred in 1995.
Jotta yritykset täyttäisivät nämä vaa timukset ja säilyttäisivät samalla joustavuuden ja turvan välisen tasapainon, ne on organisoitava siten, että ne tarjoavat kaikille työntekijöille jatkuvan mahdollisuuden saada tietoa, jolloin työntekijät voivat parantaa mukautumiskykyään ja työllistymismahdollisuuksiaan.
There is a need for a radical rethink of all relevant labour market systems — employment protection, working time, social protection and health and safety — to adapt them
Työvoiman työllistymismahdollisuuksia on ammatillisen koulutuksen avulla jatkuvasti tuet joustavuuden takaamiseksi kuuluvista tehtävistä ja velvoitteista.
But a high level of educational at tainment is not a guarantee of
Työajan järkevän uudelleenorganisoinnin myötä lyhenevä työaika voi tuoda etuja sekä työn antajille että työntekijöille.
Meeting the employment challenge — issues and policies demand for low skilled workers while raising that for those with higher education levels.
Kuinka työllisyyden haasteisiin vastataan - ongelmia ja ratkaisumalleja jossa toimivan työvoiman koulutustaso on yksi heikoimmista.
In recent years, Member States have taken many steps to improve the structure, quality, and suitability of vocational education and training, both for employees and the unemployed (Graph 6).
teisymmärrykseen perustuvasta järjestelmästä. Tanskan kokemukset osoittavat kuitenkin myös, että tällainen järjestelmä edellyttää lisäksi tiukkoja valvontaa ja toimeenpanoa koskevia määräyksiä, joilla hillitään talousarvioon koituvia kustannuksia ja ehkäistään työvoiman tarjontaa rajoittavia tekijöitä.
better quality and market-driven education and training and a substantial improvement in the efficiency and appropriateness of current schemes.
Vuosina 1983-1991 johtajiksi tai ammattitai teknisiksi työntekijöiksi luokiteltujen henkilöiden määrä kasvoi yli 25 prosenttia vuodessa, vaikka kokonaistyöllisyys kasvoi vain noin prosentin vuodessa.
Secondly, the work force must be able to meet the needs of continuous structural change.
Työpaikkojen siirtyminen enemmän ammattitai toa vaativiin ammatteihin jatkui unionissa vuonna 1995.
This entails two areas of action: for the unemployed and new entrants to the labour market and for those already employed, who make up the majority of the labour force.
Jäsenmaat ovat viime vuosina tehneet paljon parantaakseen työntekijöiden ja työttömien ammatillisen koulutuksen rakenteita, laatua ja sopivuutta (kaavio 6).
• employment.
Korkea koulutustaso ei kuitenkaan takaa työpaikkaa.
In all Member States there is a growing proportion of people with higher levels of educational attainment who are unemployed.
Kaikissa jäsen maissa on yhä enemmän korkeasti koulutettuja työttömiä.
Various factors have created this apparent paradox.
Tähän näennäisesti ristiriitaiseen tilanteeseen on monia syitä.
The rising over all level of educational attainment is likely to mean that the proportion of more highly qualified people among the unemployed will increase.
Yleinen koulutustason nousu merkitsee luultavasti myös sitä, että ammattitaitoisempien osuus työttömistä kasvaa.
Although levels of educational attainment are rising, the education and training being provided in many cases does not match the skills required, in terms of both the wider range of skills and greater flexibility.
Vaikka koulutustaso nousee, nykyinen koulutus ei monissa tapauksissa tuo vaadittuja taitoja sen enempää moninaisempien valmiuksien kuin suuremman joustavuudenkaan osalta.
A wide variety of instruments have been used to promote investment in training for those in work, including training levies (Ireland), compulsory training investment (France), tax relief or reductions in social contributions (France, the Netherlands).
Moninaisilla keinoilla on koetettu edistää investointeja työssäkäyvien kouluttamiseen, mukaan lukien koulutuksen rahoittamiseksi kan nettavat maksut (IRL), pakolliset koulutusinvestoinnit (F), verohelpotukset tai sosiaalivakuutusmaksujen vähennykset (F, NL).
A widespread measure is the promotion of training leave (Belgium, Denmark, Germany, France, Portugal, Finland, Sweden).
Laajalti käytetty toimenpide on opintovapaan edistäminen (B, DK, D, F, P, FIN, SV).
In a labour market with everincreasing skill needs, too many unemployed people are insufficiently qualified.
Keskeisiä työmarkkinajärjestelmiä — työllisyysturvaa, työaikaa, sosiaaliturvaa sekä työterveyttä ja -turvallisuutta — on arvioitava perinpohjaisesti uudelleen, jotta ne voidaan sopeuttaa uudella ta valla järjestettyyn työelämään.
People with outdated or inadequate training find it difficult to re-enter the work force.
Uudessa työelämässä työntekijöitä koskevan turvan käsite on muotoiltava uudelleen siten, että siinä keskitytään turvaan, joka perustuu työllistettävyyteen työmarkkinoilla eikä niinkään yksilön varmuuteen työpaikastaan.
Rising overall skill levels imply that those with lower educational attainment will be left even further behind and at greater risk of social exclusion.
Yksinkertaistavasta sääntelyn tarpeellisuutta koskevasta keskustelusta olisi siirryttävä etsimään uutta, joustavuuden ja työllistymismahdollisuuksien turvaamisen välistä tasapainoa, josta olisi konkreettista hyötyä sekä työntekijöille että työnantajille.
A particular effort is needed to raise their skill levels to enable them to compete more effectively in an ever more com petitive labour market.
Laajalle levinnyt, sekä työttömien että työssä käyvien keskuudessa vallitseva turvattomuuden ilmapiiri on osaltaan lisännyt ku luttajien varovaisuutta ja heikentänyt elpymisnäkymiä.
All Member States also have a wide range of training programmes for the unemployed; in most of them, the promotion of participation is a cornerstone of the activation of la bour market policies (see below).
Kaikilla jäsenmailla on myös moninaisia koulutusohjelmia työttömille. Useimmissa työllisyyden edistäminen on työmarkkinapolitiikkojen aktivoimisen kulmakivi (katso jäljempänä).
Despite this, however, there are in dications that the proportion of the unemployed aged 25 to 59 in training has fallen slightly over the last 3 years from 7.1% to 6.9%.
Tästä huolimatta on kuitenkin olemassa merkkejä siitä, että 25-59-vuotiai-den, ammatilliseen koulutukseen osallistuvien työttömien osuus on laskenut kolmen viime vuoden aikana 7,1 prosentista 6,9 prosenttiin. tiin.
The pattern of sectoral employment change has important implications for the skills and education attainment levels required of the work force.
Toimialakohtaiset työllisyyden muutokset vaikuttavat huomattavasti työvoimaa koskeviin taito- ja koulutusvaatimuksiin.
The sectors where jobs are expanding most rapidly are, in general, though not invariably, ones in which workers are relatively highly educated and trained, while those in which employment is declining tend to be ones where education and skill levels are relatively low.
Alat, joilla työpaikkojen määrä kasvaa kaikkein nopeimmin, ovat yleensä aloja, joilla työntekijät ovat suhteellisen korkeasti koulutettu ja.
Even given the above improve ments, it is doubtful whether the current rate of human resource de velopment and the institutional arrangements in place are sufficient for Europe to meet the global challenges of the 21st century.
Työpaikat puolestaan vähenevät aloilla, joilla koulutuksen ja ammattitaidon taso on suhteellisen matala.
But the even bigger challenge lies in retraining those already employed to adapt to the new requirements.
Taantuvilla aloilla unionissa noin 45 prosenttia työn tekijöistä oli käynyt vain peruskoulun ja 13 prosentilla oli yliopistotutkinto tai vastaava.
This is particularly important for lower skilled workers, where upgrading and broadening skills while in work could be the most significant and cost effective investment in preventing longterm unemployment and increasing employability.
Korkean kasvun aloilla sitä vastoin vain 27 prosentilla oli ainoastaan peruskoulutus ja 35 prosentilla yliopistotutkinto, vaikka näihin aloihin kuuluu hotelli- ja ravintola-ala,
The clear implication is that sectoral trends are reinforcing the occupational trends within sectors and reducing the
Edellä mainituista parannuksista huolimatta on syytä epäillä,
The challenge for policy is therefore twofold.
Tekninen kehitys ja yritysten välinen kilpailu kiihdyttää rakennemuutosta.
First, it is to make a quantum leap in investment in human resources to raise overall skill levels to meet the trend towards more skilled jobs. This implies both
Kymmenen vuoden kuluttua 80 prosenttia nyt käyttämästämme tekniikasta on vanhentunutta, ja sen tilalla on uusia, kehittyneempiä tekniikoita.
Improved design and provision of training should be based on a partnership between business
Silloin 80 prosenttia työvoimasta työskentelee yli kymmenen vuotta vanhan koulutuksen pohjalta. jalta.
Meeting the employment challenge — issues and policies has been developed and translated into three structural goals:
Kuinka työllisyyden haasteisiin vastataan - ongelmia ja ratkaisumalleja uudelleenkoulutusta eikä pitkä aikaistyöttömyyttä ja taitojen rapistumista.