natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This growth should be driven by efforts towards greater innovation to open up sources of job creation and consolidate existing jobs.
- aineelliseen tuotantokapasiteettiin,
This can be brought about by a four-pronged investmentled policy comprising:
- taitotietoon ja inhimillisiin voimavaroihin,
• Women have accounted for the entire growth of the labour force in the last 20 years, and their activity rate now stands at 70% for the Union as a whole.
Naiset ovat vastanneet työvoiman koko kasvusta 20 viime vuoden aikana, ja naisten osuus 25-49-vuotiaasta työvoimasta on nyt 70 prosenttia koko unionin alueella.
• investment in physical productive capacity,
- yrittäjyyttä edistävään ympäristöön ja infrastruktuuriin, riin,
• Unemployment of women, which stood at 12.5% in July 1996, has been unaffected by the recovery and remains higher than that for men in all but two Member States.
Naisten työttömyysaste oli 12,5 prosenttia heinäkuussa 1996, eikä talouden elpyminen ole vaikuttanut siihen. Naisten työttömyysaste on miesten työttömyysastetta korkeampi kaikissa jäsenvaltioissa kahta lukuun ottamatta.
• The nature of working is changing.
Työn luonne muuttuu.
The number of people working at night and at weekends has increased almost everywhere.
Yö- ja viikonlopputyötä tekevien määrä on noussut lähes kaikkialla.
Most new jobs created in the 1990s were part-time.
Useimmat 1990-lu-vun uusista työpaikoista ovat olleet osa-aikaisia.
Temporary working accounted for all of the increase in employment of men and just under half of the rise for women.
Määrä aikaistyön osuus miesten työllisyyden kasvusta oli 100 prosenttia ja naisten työllisyyden kasvusta hieman vajaat 50 prosenttia.
• Over the period 1988-95, on an annual average basis, job losses in large enterprises have largely been com pensated by job creation in SMEs.
Vuotuisten keskiarvojen tasolla vuosina 1988-95 suurten yritysten työpaikkojen menetykset on suurelta osin korvattu pk-yritysten uusilla työpaikoilla.
Companies with fewer than than 100 employees have increased employment by an estimated 250 000 a year, while those with over 100 employees have reduced it by over 200 000 a year.
Alle 100 työn tekijän yritykset ovat lisänneet nettotyöllisyyttä 259 000 työpaikalla vuosittain, kun taas yli 100 työntekijän yritykset ovat menettäneet nettomääräisesti laskettuna 222 250 työpaikkaa vuodessa.
At the same time, it must be clear that the reforms must respect the principles of solidarity and social justice.
Samanaikaisesti on selvää, että uudistusten on noudatettava yhteisvastuun ja yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden periaatteita.
Combining efficiency, adaptability and security must be considered as the strength of the European way of organising production and equal opportunity.
Tehokkuus, sopeutumiskyky ja turvallisuus ovat eurooppalaisen tuotannon ja yhtäläisten mahdollisuuksien järjestämistavan vahvuus.
Experience in several European countries has demonstrated that it is possible to combat poverty and marginalisation by providing safety nets for those who cannot respond to market forces, while encouraging an active searfh for work and workers, thereby promoting both flexibility and security.
Useiden Eu roopan maiden kokemus on osoittanut, että on mahdollista torjua köyhyyttä ja syrjäytymistä järjestämällä turvaverkkoja niille, jotka eivät pysty kilpailemaan markkinavoimien kanssa ja toisaalta kannustaa aktiivista työnhakua ja työntekijöiden rekrytoimista, mikä edistää sekä joustavuutta että turvallisuutta.
• The service sector provided most of the net addition to jobs, while the decline in employment in agriculture and industry continued.
Työpaikkojen määrän erilaiseen kasvuvauhtiin Yhdysvalloissa ja Euroopassa on monia syitä, kuten erilainen tuo-
States' multiannual programmes, as agreed by the European Councils should take account of this. Such early action should include appropriate monitoring of those most at risk, adequate counselling services and access to an appropriate range of active measures.
Tiivistelmä - Kuinka työllisyyden haasteisiin vastataan teisiin olisi sisällytettävä uhanalaisimpien ryhmien seuranta, asianmukaiset neuvontapalvelut sekä tarkoituksenmukaiset aktiiviset toimenpiteet.
The differential rate of job creation in the US and Europe is due to a complex of factors including different rates of output growth, differences in sectoral employment trends, greater wage dispersion in the US and differences in the degree of regulation on product and sendee markets.
- tannon kasvuvauhti, toimialakohtaisten työllisyyssuuntausten erot, suurempi palkkahajonta Yhdysvalloissa sekä tavaroiden ja palveluiden markkinoita koskevan sääntelyn erot.
Excessive non-wage labour costs have created distortions in Europe against low-wage, low-skill groups.
Kohtuuttoman suuret välilliset työvoimakustannukset ovat luoneet Euroopassa pienipalkkaisiin, vähemmän koulutettuihin ryhmiin kohdistuvia vääristymiä.
This distortion must be redressed without trading off increased wage dispersion against increased poverty.
Nämä vääristymät on poistettava siten, ettei kasvanut palkkahajonta korvaudu suuremmalla köyhyydellä.
• There is considerable evidence that European labour markets are becoming more flexible, in terms of work organisation, the regulatory framework and working time.
Monet tekijät osoittavat Euroopan työmarkkinoiden muuttuvan joustavammiksi työn organisoinnin, lainsäädännöllisen kehyksen ja työaikajärjestelyjen osalta.
Nevertheless, the employment potential of this increased flexibility is not being realised.
Lisääntyneen joustavuuden tuomat työllistävät mahdol lisuudet eivät kuitenkaan toteudu.
The policy focus should aim to continue the trend towards greater flexibility, but with a new emphasis on security in relation to employment in the wider labour market to ensure a balance between flexibility and security.
Politiikassa olisi keskityttävä jatkamaan joustavuutta lisäävää suuntausta asettaen uudeksi painopisteeksi työhön liittyvän turvan laajemmilla työmarkkinoilla, jotta voitaisiin taata joustavuuden ja turvallisuuden välinen tasapaino.
• Women are accounting for an increasing proportion of the Union labour force, and for a considerable share of the new jobs being created.
Naisten osuus unionin työvoimasta kasvaa koko ajan, ja myös heidän osuutensa uusista työpaikoista on merkittävä.
While some real progress in equality has been achieved, it remains incomplete.
Vaikka tasa-arvon suhteen onkin edistytty, se ei ole toteutunut kaikilta osin.
The thrust of policy should continue to be on achieving equal opportunities for women and men while recognising the specific needs of women in reconciling work and family responsibilities.
Politiikan liikkeelle panevana voimana olisi oltava naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien ulottaminen kaikkialle (mainstreaming) ottaen samalla huomioon naisten erityiset tarpeet, jotka liittyvät työn ja perhevelvollisuuksien yhteensovittamiseen.
Policy action should focus on the removal of labour market segregation of women and the barriers which prevent them from improving their career prospects.
Politiikassa on keskityttävä estämään naisten syrjintä työmarkkinoilla ja poistamaan tekijät, jotka estävät naisia parantamasta työmarkkina-asemaansa.
Women and men should be encouraged to seek non-conventional career opportunities, thus breaking down occupational segregation.
Naisia ja miehiä olisi kannustettava tekemään epäsovinnaisia uravalintoja ja siten murtamaan työelämän syrjinnän perusta.
• The employment strategy calls on the Member States to rebalance their labour market policies in favour of active measures.
Työllisyysstrategian mukaisesti jäsenvaltioita kehotetaan painottamaan aktiivisia toimenpiteitä työmarkkinapolitiikassaan.
This requirement is twofold: to transform passive labour market expenditure into active policies and to strengthen preventive measures in the framework of active policies.
Tämä vaatimus on kaksiosainen: passiiviset työmarkkinakustannukset on muutettava aktiiviseksi politiikaksi, ja ehkäiseviä toimenpiteitä on vahvistettava aktiivisen politiikan avulla.
Such a strategy is fully compatible with the objectives of budgetary consolidation and stable exchange rates.
Tällainen strategia sopii kaikin puolin yhteen budjetin vakauttamisen ja vakaiden valuuttakurssien kanssa.
• The skill level of the European workforce is a critical element in the potential development of future jobs.
Eurooppalaisen työvoiman ammattitaidon taso on tulevien työpaikkojen kehityksen kannalta ratkaiseva tekijä.
The challenge posed by the march of new technology demands an urgent response to the upskilling of the workforce.
Uuden tekniikan kehityksen luoma haaste edellyttää pikaisia toimia työvoiman ammattitaidon tason kohottamiseksi.
A quantum leap in investment in education and training is required to raise the overall levels of educational attainment and skill levels.
Koulutukseen on sijoitettava paljon nykyistä enemmän koulutuksen ja ammattitaidon kokonaistason nostamiseksi.
Continuous training programmes based on partnership between public authorities and enterprises are needed to deal with the demands of continuous structural change.
Tarvitaan viranomaisten ja yritysten väliseen yhteistyöhön perustuvia täydennyskoulutusohjelmia jatkuvan rakennemuutoksen aiheuttamien vaatimusten täyttämiseksi.
• Evidence suggests that there is some shift in emphasis towards more active labour market policies.
Muutos kohti aktiivisempaa työmarkkinapolitiikkaa on ilmeisesti alkanut.
Further progress requires greater efforts in the focusing of la bour market policies, a review of the incentive effects of the benefit system and a recognition of the central role of public employment services.
Kehityksen jatkuminen edellyttää työmarkkinapoliittisten toimenpiteiden voimakkaampaa keskittämistä, etuusjärjestelmän kannustusvaikutusten tarkastelua sekä työvoimatoimistojen keskeistä osuutta työmarkkinapolitiikassa.
• More emphasis must also be given to training for the unemployed to combat the process of deskilling and to give them better access to jobs.
On myös korostettava enemmän työttömien koulutusta, jolla voidaan torjua ammattitaidon rapistumista ja helpottaa työttömien työnsaantia.
A disproportionate share of the unemployed have no skills or outdated skills, and many older workers are leaving the labour force for the same reason.
Suhteettoman suuri osa työttömistä on ammattitaidottomia tai heidän taitonsa eivät ole ajan tasalla, ja monet vanhemmista työntekijöistä jättävät työelämän samasta syystä.
The policy challenge: from uncertainty to confidence
Poliittinen haaste: epävarmuudesta luottamukseen
A successful outcome to the employment strategy thus requires a concerted effort on the part of all Member States and the Union in three areas:
Työllisyysstrategian onnistuminen edellyttää kaikkien jäsenvaltioiden ja unionin yhtenäistä toimintaa kolmella alueella:
• a rebalancing of macroeconomic and structural policies,
- makrotaloudellisen ja rakenteellisen politiikan tasapainottaminen
• Young people have a much greater chance of being unemployed than adults, although the numbers involved are smaller than a decade ago because many more young people are staying on in education and training.
Nuorten työttömyys on paljon todennäköisempää kuin aikuisten, vaikkakin asia koskee nykyisin harvempia kuin kymmenen vuotta sitten, koska entistä useammat nuoret jatkavat koulutuksen parissa.
A balanced policy for young people will involve supplyside policies to prepare young people for the world of work, and demand-side policies to improve the function ing of the labour market for young people.
Tasapainoinen nuorisopolitiikka käsittää sekä työvoiman tarjontaan liittyviä toimenpiteitä, jotka valmentavat nuoria työelämään, että työvoiman kysyntään liittyviä toimenpiteitä, jotka parantavat työmarkkinoiden toimintaa nuorten kannalta.
Active labour market policies should concentrate on early, targeted measures of linked work experience and training.
Aktiivisen työmarkkinapolitiikan olisi keskityttävä hyvissä ajoin työn ja koulutuksen yhdistäviin kohdennettuihin toimenpiteisiin.
• a balanced approach to the participation of all those involved.
tehokkuuteen ja oikeudenmukaisuuteen tähtäävä strategia tegia
• Longterm unemployment is the intractable element of the unemployment problem in Europe, increasing again in 1995 to almost 50% of the unemployed.
Pitkäaikaistyöttömät ovat Euroopan työttömyysongelman hankalin osa; heitä on jälleen vuonna 1995 yli 50 prosenttia työttömistä.
Policy action must focus not only on the reintegration of the longterm unemployed but even more on the prevention of longterm unemployment, by offering every job seeker work experience or training before they reach the threshold of longterm unemployment.
Politiikassa on keskityttävä pitkäaikaistyöttömien uudelleenintegroimisen lisäksi enemmänkin pitkäaikaistyöttömyyden ehkäisemiseen tarjoamalla jokaiselle työnhakijalle työtä tai koulutusta ennen kuin hänestä tulee pitkäaikaistyötön.
• A major role in implementing this early action will be played by the public employment services.
Näiden varhaisten toimenpiteiden toteuttamisesta vastaavat lähinnä työvoimatoimistot.
Meeting the employment challenge — issues and policies
Kuinka työllisyyden haasteisiin vastataan - ongelmia ja ratkaisumalleja
Meeting the employment challenge — issues and policies
Kuinka työllisyyden haasteisiin vastataan - ongelmia ja ratkaisumallej a
The Employment in Europe Report 1996 analyses the current trends and developments in employment and the labour market in the Union in the light of the objectives and priorities defined in the employment strategy.
Työllisyys Euroopassa 1996 -kertomuksessa analysoidaan työllisyyden ja työmarkkinoiden nykysuuntauksia ja kehitystä unionin alueella työllisyysstrategiassa määriteltyjen tavoitteiden ja ensisijaisten alojen valossa.
Last year's report had put forward a note of cautious optimism, suggesting that the recovery in output which had begun to spread across the Union would lead to some increase in net job creation, but that the impact on unemployment would be small.
Viimevuotisessa kertomuksessa tuotiin esille varovaisen optimistinen näkemys, jonka mukaan unionin alueella yleistyvä tuotannon elpyminen saisi aikaan uusien työpaikkojen nettomääräistä kasvua, joskin sen vaikutukset työttömyyteen olisivat vähäisiä.
This year's report confirms that view, but points out that the structural performance of the European labour market needs to be improved at the same time as other measures are taken to strengthen the recovery in output growth.
Tämä näkemys vahvistetaan tämän vuoden kertomuksessa, jossa kuitenkin huomautetaan, että Euroopan työmarkkinoiden rakenteellista tulosta on parannettava samalla kun toteutetaan muita toimenpiteitä tuotannon kasvun elpymisen tehostamiseksi.
structural features played a role in Europe's poor employment per formance.
Eurooppalainen työllisyysstrategia mäisestä öljykriisistä lähtien vuosien 1992 ja 1993 rahapoliittisiin kriiseihin saakka, jona aikana työttömyys on kolminkertaistunut 5 miljoonasta 15 miljoonaan.
The European employment strategy account the objectives of monetary stability and investment profitability.
Työllisyys Euroopan unionin alueella on jäsenmaiden suurin haaste.
Wage developments should also reflect productivity determined by skills, and to a certain extent regional and sectoral differences.
Vaikka on olemassa jo monta kestävän, työllistävän kasvun perusedellytystä, kokonaisrakenne on vielä hyvin puutteellinen ja sitoutuminen rajallista.
This paves the way for lower interest rates and higher investment which will be favourable to growth and employment.
Epävarmuus ja luottamuksen puute vallitsevat, vaikka makrotaloudelliset olosuhteet ovat vakaammat kuin vuosiin.
It is for that reason that since the Essen European Council in December 1994, the Member States have been committed to a European employment strategy based on interrelated measures to enhance employmentcreating growth, so cial solidarity, equal treatment, and special efforts to promote access to jobs for the most vulnerable groups on the labour market.
set - asiaankuuluvat poliittiset toimenpiteet myötävaikuttavat työttömyyden torjuntaan ja tukevat toisiaan.
To increase employment in the European Union is still the most fundamental challenge facing Member States.
Strategian makrotaloudellinen osa perustuu budjetin vakauttamiseen, jonka tavoitteena on keskipitkän aikavälin tasapaino, ja ansiokehitykseen, jossa otetaan huomioon vakaan rahapolitiikan ja kannattavien investointien tavoitteet.
Although many of the building blocks are in place for sustainable, employmentcreating growth, the edifice is far from com plete, and the commitment is far from total.
Ansiokehityksen olisi myös heijastettava ammattitaidon perusteella määritettyä tuottavuutta sekä jossain määrin alueellisia ja toimialakohtaisia eroja.
There is uncertainty, and a lack of confidence, at the same time as macroeconomic conditions are more stable than for many years.
Tämä mahdollistaa alhaisemmat korot ja suuremmat in vestoinnit, jotka edistävät kasvua ja työllisyyttä.
In its Communication of the 5 June, 1996, the Commission has called for a 'Confidence Pact' for employment, which brings the European employ ment strategy a step forward, ie by mobilising all those involved in the job creation process, particularly the social partners.
Joulukuussa 1994 Essenissä pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen jälkeen unionin jäsenmaat ovat tästä syystä sitoutuneet noudattamaan eurooppa laista työllisyysstrategiaa, joka perustuu työllistävään kasvuun tähtääviin, toisiinsa liittyviin toimenpiteisiin, yhteiskunnalliseen yhteisvastuuseen, tasa-arvoiseen kohteluun ja erityisiin toimiin, joilla pyritään helpottamaan työmarkkinoilla heikoimmassa asemassa olevien ryhmien työhönpääsyä.
The fundamental challenge for both employment and macroeconomic policy remains the same: to combat the problem of low employment rates and high unemployment rates.
Sekä työllisyyspolitiikan että makrotalouspolitiikan perustehtävänä on edelleen alhaisten työllisyyslukujen ja korkeiden työttömyyslukujen torjunta.
From after the first oil shock to the monetary crises of 1992-93, when unemployment tripled from 5 million to 15 million, both macroeconomic factors and
Sekä makrotaloudelliset ja rakenteelliset tekijät ovat osaltaan vai kuttaneet Euroopan heikkoon työllisyystilanteeseen aina ensim
This strategy calls for an integrated approach, whereby all the relevant policies, including macroeconomic and structural policies, have to contribute and support each other in the fight against unemployment.
Tämä strategia edellyttää yhdennettyä mallia, jossa kaikki - myös makrotaloudelliset ja rakenteelli
The structural and labour market components of the European Employment Strategy call for a new effort to invest in human resources, notably through education and vocational training, and the promotion of employment, in particular, through
Komissio on 5. kesäkuuta 1996 antamassaan tiedonannossa esittänyt työllisyyttä koskevaa luottamussopimusta, jolla eurooppalainen työllisyysstrategia etenee
Meeting the employment challenge — issues and policies more pronounced in countries whose public finances were not yet per ceived as having been put on a sustainable downward path.
Kuinka työllisyyden haasteisiin vastataan - ongelmia ja ratkaisumalleja uuteen vaiheeseen siten, että kaikki työpaikkojen luomiseen osallistuvat, erityisesti työmarkkinaosapuolet, ovat mukana toiminnassa.
more flexible work organisation, the promotion of initiatives at regional and local level, including the territorial pacts referred to in the 'Confidence Pact', the reduction of non-wage labour costs on low-paid and low-skilled workers and a more effective labour market policy.
Makrotalouden vakausja luotettavuus keämpi tekijä oli keväällä 1995 koettu valuuttakurssien voimakas heilahtelu, jonka aikana EY:n valuuttojen väliset suhteet vaihtelivat huomattavasti ja äkillisesti.
Special efforts should be devoted to the integration of young people into working life, to the prevention of longterm unemployment and to achieving equal opportunities for men and women in the world of work.
Nämä kaksi ilmiötä liittyvät toisiinsa ja heijastelivat useiden jäsenmaiden välillä sovitun konvergenssipolitiikan uskottavuusongelmia tai sitä, että kyseistä politiikkaa ei sovellettu ajoissa.
situation. In terms of pace and com position, such a recovery was indeed just what the European economy needed.
Pitkäaikaiskorkojen nousuun on useita syitä.
On the basis of the macroeconomic strategy set out in the Broad Economic Policy Guidelines, this could have been transformed into the sustainable investmentled growth path which would have progressively created productive capacity and the associated jobs.
Yksi merkittävä syy on se, että elpymisen alettua ei toteutettu määrätietoisia toimenpiteitä rakenteellisten budjettialijäämien (ainoastaan -0,2 prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta vuonna 1994 ja -0,3 prosenttia vuonna 1995) leikkaamiseksi.
This would then have formed the basis for a gradual resorption of unemployment and an easier application of structural reforms on the labour market.
Tämä oli selvimmin nähtävissä maissa, joissa ei ollut vielä ymmärretty, että julkistalouden leikkaukset tulisivat jatkumaan. maan.
The currency turbulence of early 1995 had a significant negative im pact on the economies of the appreciating currencies as well as the depreciating ones.
Eurooppalaisen työllisyysstrategian rakenteelliset ja työmarkkinoihin liittyvät osatekijät edellyttävät uutta panostusta inhimillisiin voi mavaroihin, erityisesti koulutuksen avulla ja työllisyyden edistämistä joustavamman työn organisoinnin avulla sekä alueellisen ja paikallisen tason aloitteiden edistämistä mukaan lukien luottamussopimuksessa tarkoitetut aluesopimukset.
In the first group a profit squeeze occurred in the export/import-competing sector which, combined with a still relatively restrictive monetary policy, induced a downward revision of private expenditure plans.
Lisäksi tarvitaan pienipalkkaisten ja vähemmän koulutettujen työntekijöiden välillisten työvoimakustannusten vä hentämistä ja tehokkaampaa työmarkkinapolitiikkaa.
In the depreciating currency countries, the efforts to moderate the inflationary effects of depreciation also dampened the demand side through higher interest rates (already in creased by the widening of the risk premium), and the erosion in purchasing power of consumers, while the export boom was to some extent offset by lower growth in the main export markets.
Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä nuorten integroimiseen työelämään, pit käaikaistyöttömyyden ehkäisemiseen sekä miesten ja naisten yhtäläisten työelämän mahdollisuuksien saavuttamiseen.
Since then, however, there has been a marked slowdown in growth which has directly affected labour market developments, bringing the moderate employment growth registered since the middle of 1994, which had reached 0.8% in 1995, more or less to a halt at the beginning of 1996.
Vuodesta 1994 aina vuoden 1995 puoliväliin jatkunut selkeä elpyminen herätti toiveita Euroopan talouden myönteisestä kehityksestä.
Such a situation, combined with the expectation that immediate additional efforts are required to make up for the budget deficit slippage, has sapped economic confidence among consumers and investors alike.
Tuotannon ennustettiin kasvavan noin kolme prosenttia vuosina 1995 ja 1996, minkä odotettiin parantavan myös työllisyystilannetta. Vauhdiltaan ja rakenteeltaan elpyminen oli juuri sitä, mitä Euroopan talous tarvitsi.
In the following sections, an examination is made of both the macroeconomic and labour mar ket context within which the above strategy is being implemented, and issues are identified where further action is needed.
Jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikan yleislinjoissa esitetyn makrotaloudellisen strategian perusteella tämä olisi voitu muuttaa kestäväksi investointivetoiseksi kasvusuuntaukseksi, joka olisi luonut lisää tuotantokapasiteettia ja sen myötä työpaikkoja.
This report, however, does not attempt to present an exhaustive analysis of all the many and varied factors which may have an impact on employment in Europe.
Näin olisi luotu perusta työttömyyden asteittaiselle vä henemiselle ja työmarkkinoiden rakenteellisten uudistusten helpommalle toteuttamiselle.