natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) Valenciassa Espanjassa 17. marraskuuta 2007 julkistaman neljännen arviointiraportin päätelmät,
having regard to the conclusions of the Fourth Assessment Report (AR4) of the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), released in Valencia, Spain, on 17 November 2007,
ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa ilmastonmuutoksesta ja erityisesti 15. marraskuuta 2007 annetun päätöslauselman maailmanlaajuisen ilmastonmuutoksen rajoittamisesta kahteen celsiusasteeseen – Balin ilmastonmuutoskonferenssia (COP 13 ja COP/MOP 3) edeltävät ja sen jälkeiset toimet Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2007)0537 .
having regard to its previous resolutions regarding climate change, and in particular that of 15 November 2007 on limiting global climate change to 2 degrees Celsius – the way ahead for the Bali Conference on Climate Change and beyond (COP 13 and COP/MOP 3) Texts adopted, P6_TA(2007)0537 .
ottaa huomioon, että IPCC:n neljännessä arviointiraportissa vahvistetaan, että ilmastonmuutoksen nopeutuminen johtuu ihmisen toiminnasta ja sillä on jo vakavia maailmanlaajuisia seurauksia,
whereas the IPCC AR4 affirms that the accelerating pace of climate change is the result of human activity and is already causing severe global effects,
ottaa huomioon, että Balin toimintasuunnitelmassa hyväksytään IPCC:n neljännessä arviointiraportissa esitetty havainto, että maailmanlaajuinen lämpeneminen on kiistatonta ja että päästöjen tuntuvan vähentämisen viivästyminen haittaisi mahdollisuuksia alempien vakautustasojen saavuttamiseen ja lisäisi entistä rajumpien ilmastonmuutosvaikutusten riskiä,
whereas the Bali Action Plan endorses the findings of the IPCC AR4 that global warming is unequivocal, and that delay in reducing emissions significantly constrains opportunities to achieve lower stabilisation levels and increases the risk of more severe climate-change impacts,
ottaa huomioon, että moniin maailman alueisiin on jo kohdistunut maapallon keskilämpötilojen nousun vaikutuksia, ja ottaa huomioon viimeisimmät tieteelliset todisteet, jotka viittaavat siihen, että EU:n sopima pitkän aikavälin tavoite ilmaston lämpenemisen rajoittamisesta kahteen celsiusasteeseen esiteolliseen aikaan verrattuna ei riitä ilmastonmuutoksen merkittävien kielteisten vaikutusten välttämiseksi,
whereas many areas in the world have already been affected by the effects of an increase in global average temperatures, and whereas the latest scientific evidence suggests that the EU's agreed long-term goal of limiting warming to +2°C compared to pre-industrial levels may not be sufficient to avoid significant negative effects of climate change,
katsoo, että teollisuusmaat ovat suurelta osin vastuussa kasvihuonepäästöjen kertymisestä ilmakehään; ottaa huomioon, että entistä epävakaamman ilmaston vaikutukset ovat suurimmat köyhimmissä maissa ja väestöissä,
whereas industrialised countries have a major responsibility for the accumulation of greenhouse gas (GHG) emissions in the atmosphere; whereas the poorest countries and populations will be hit hardest by a more unstable climate,
katsoo, että laaja kansainvälinen sopimus päästöjen vähentämiseen liittyvistä pitkän aikavälin tavoitteista on ehdottoman välttämätön, jotta saataisiin varmuus vähän kasvihuonepäästöjä aiheuttaviin teknologioihin, energiatehokkuuteen ja kestävään metsänhoitoon kohdistuvista investoinneista ja jotta voitaisiin välttää investoinnit ei-yhteensopivaan energiainfrastruktuuriin,
whereas a broad international agreement on long-term targets for emission reductions is absolutely essential in order to provide investment certainty for low GHG-emitting technologies as well as energy efficiency and sustainable forestry, and to avoid investments in energy infrastructure which are incompatible with the emissions targets,
pitää myönteisenä, että osapuolet päättivät Balin konferenssissa käynnistää UNFCCC:n yhteydessä viralliset neuvottelut kansainvälisestä ilmastosopimuksesta vuoden 2012 jälkeistä kautta varten pyrkien sopimuksen ja päätöksen tekemiseen Kööpenhaminassa vuonna 2009 pidettävässä osapuolten viidennessätoista konferenssissa;
Welcomes the decision taken by the Parties at the Bali Conference to launch, within the framework of the UNFCCC, a formal negotiation process for an international climate agreement for the period after 2012 with a view to achieving an agreement and adopting a decision at the Fifteenth Conference of the Parties to be held in Copenhagen in 2009;
toteaa tyytyväisenä, että Balin toimintasuunnitelmassa on selvä aikataulu, sopimuksen tekemisen määräajaksi on asetettu vuosi 2009, ja siinä viitataan neuvotteluissa käsiteltäviin pääkysymyksiin, ja uskoo, että toimintasuunnitelma muodostaa siten hyvä perustan neuvotteluprosessille;
Expresses its satisfaction that the Bali Action Plan contains a clear timetable, sets the deadline of 2009 for the conclusion of the agreement and indicates the key issues which will be addressed during the negotiations, and believes that it thus provides a good basis for the negotiating process;
toistaa, että itse sopimuksen olisi perustuttava UNFCCC:n ja Kioton pöytäkirjan pääperiaatteisiin ja -mekanismeihin ottaen huomioon yhteinen vastuu ja eriytetyt velvollisuudet ja että sen olisi perustuttava myös edellä mainitun 15. marraskuuta 2007 annetun päätöslauselman 2 kohdassa yksilöityihin elementteihin;
Reiterates that such an agreement should build on key principles and mechanisms of the UNFCCC and Kyoto Protocol, taking into account common but differentiated responsibilities, and that it should be based on the elements identified in paragraph 2 of its above-mentioned resolution of 15 November 2007;
korostaa EU:n Balin konferenssissa omaksumaa rakentavaa ja johtavaa asemaa, joka edesauttoi merkittävästi neuvottelujen onnistumista; tukee aktiivisen roolin jatkamista tulevissa neuvotteluissa ja edellyttää, että parlamentti on hyvin tiiviisti mukana näissä neuvotteluissa;
Stresses the constructive and leading role played by the EU at the Bali Conference, which greatly facilitated the breakthrough in the negotiations; supports the continuation of such an active role in the forthcoming negotiations and insists that Parliament must be very closely involved in these negotiations;
pitää valitettavana, että Balin toimintasuunnitelmassa ei kyetty tekemään yksiselitteisiä tiedeviittauksia kasvihuonepäästöjen tarvittavan vähentämisen yhteydessä; pitää kuitenkin myönteisenä, että Kioton pöytäkirjan osapuolet myönsivät, että teollisuusmaiden on vuoteen 2020 mennessä kyettävä ryhmänä vähentämään päästöjään 25–40 prosenttia vuoden 1990 tilanteeseen verrattuna;
Regrets that it was not possible to make unambiguous references to science in relation to the necessary reductions of GHG emissions in the Bali Action Plan; welcomes, however, the recognition of the Parties to the Kyoto Protocol that reductions of GHG emissions in the range of 25-40% compared to 1990 by industrialised countries as a group are required by 2020;
toistaa, että teollisuusmaiden – myös niiden, jotka eivät ole vielä ratifioineet Kioton pöytäkirjaa – on oltava johtavassa asemassa ilmastonmuutoksen maailmanlaajuisessa estämisessä ja sitouduttava vähentämään päästöjään vuoteen 2020 mennessä vähintään 30 prosenttia ja vuoteen 2050 mennessä 60–80 prosenttia vuoden 1990 tilanteeseen verrattuna;
Recalls that industrialised countries, including those that have not yet ratified the Kyoto Protocol, must play a leading role in tackling climate change at world level and commit themselves to reducing their GHG emissions by at least 30% by 2020 and by 60-80% by 2050 compared to 1990;
korostaa, että kaikilla kehitysmailla on oikeus kestävään talouskehitykseen; korostaa, että Euroopan unionin ja muiden teollistuneiden kansakuntien on autettava kehitysmaita kestävän tekniikan kehittämisessä;
Stresses that sustainable economic development is a right for all developing countries; emphasises that the European Union and other industrialised countries must assist the developing countries in the development of sustainable technologies;
muistuttaa, että maailmanlaajuisten pyrkimysten uskottavuus ja tehokkuus edellyttävät kaikilta osapuolilta tuntuvampia, mitattavissa, raportoitavissa ja todennettavissa olevia sitoumuksia;
Recalls that the credibility and effectiveness of the global efforts cannot be achieved without deeper, measurable, reportable and verifiable commitments by all the parties involved;
huomauttaa, että tasapuolisen ratkaisun löytäminen on ratkaisevan tärkeää kansainvälisen ilmastopolitiikan onnistumiselle;
Considers that finding an equitable solution is fundamental to the success of international climate policy;
katsoo, että sitoumuksissa olisi – mikä merkitsee innovaatiota Kioton pöytäkirjaan verrattuna – otettava huomioon kehitysmaiden erilainen tilanne ja että nousevien talouksien olisi hyväksyttävä päästöjen vähentäminen kehitysasteen, talouden alakohtaisen rakenteen, päästöjenvähennyspotentiaalin sekä teknisten valmiuksien ja rahoituskyvyn mukaisesti;
Considers that, as an innovation in comparison to the Kyoto Protocol, the different situation of developing countries should be reflected in the commitments entered into, and that emerging countries should accept limits on their emissions in accordance with their stage of development, the sectoral composition of their economies, their emission reduction potential and their technical and financial capacities;
katsoo, että Kioton pöytäkirjan nykymekanismeissa on tilaa innovaatioille kehittyvien ja nousemassa olevien maiden sitoumuksia ja tavoitteenasettelua varten, jotta sitoumukset olisivat kunkin maan tarpeiden ja kapasiteetin mukaisia ja edellyttäen, että ne ovat mitattavissa, raportoitavissa ja todennettavissa;
Considers that there is room for innovation, in relation to the existing Kyoto Protocol mechanisms, in the forms of commitment and the targets set for developing and emerging countries, so as to make such commitments compatible with each country's needs and capabilities, provided that these are measurable, reportable and verifiable;
pitää myönteisenä päätöstä toteuttaa useita poliittisia lähestymistapoja ja kannustimia käsittäviä menetelmäkysymyksiä koskeva työohjelma, jolla pyritään vähentämään kehitysmaiden metsähakkuista ja metsien tilan huonontumisesta aiheutuvat päästöt, samalla kun otetaan tasapainoisesti huomioon metsien moninaiset tehtävät ja edut elävän luonnon monimuotoisuuden arvojen, ekosysteemien toiminnan ja paikallisen toimeentulon kannalta; pitää lisäksi myönteisenä, että osapuolia kannustettiin tukemaan kapasiteetin kehittämistä, antamaan teknistä tukea ja toteuttamaan toimia, kuten pilottihankkeita, jotka kohdennetaan metsähakkuiden lisääntymistä aikaansaaviin tekijöihin ja luonnonvarojen kestävän hyödyntämisen tukemiseen;
Welcomes the decision to undertake a programme of work on methodological issues relating to a range of policy approaches and positive incentives that aim at reducing emissions from deforestation and forest degradation in developing countries, taking account in a balanced manner of the multiple functions and benefits of forests for biodiversity, ecosystem functioning and local livelihoods; also welcomes the fact that the Parties are encouraged to support capacity building, to provide technical assistance and to make efforts, including pilot projects, to address the drivers of deforestation and the need to support the sustainable utilisation of natural resources;
pitää myönteisenä päätöstä strategisen ohjelman käynnistämisestä, jotta voidaan lisätä investointeja hillitsemisen ja sopeutumisen mahdollistavan tekniikan kehittämiseksi ja siirtämiseksi kehitysmaihin ja sen hyödyntämiseksi niissä, ja pitää myönteisenä, että teknologian siirtojen asiantuntijaryhmä sai tehtäväkseen arvioida varojen käytön ja saatavuuden puutteita ja esteitä;
Welcomes the decision to launch a strategic programme to scale up the level of investment for the development, transfer and deployment of both the mitigation and adaptation technologies to developing countries, as well as the allocation to the Expert Group on Technology Transfer of the task of assessing the gaps in and barriers to the use of, and access to, financial resources;
katsoo, että tehokkaampia ja halvempia energiatekniikoita koskeva tutkimus, kehittäminen ja demonstrointi olisi asetettava ensisijaiseksi asiaksi; edellyttää hallituksilta, teollisuudelta, tutkijayhteisöltä ja kansalaisyhteiskunnalta tiivistä yhteistyötä;
Is of the opinion that research into, and the development and demonstration of, more efficient and less costly energy technologies should be a high priority; calls for close collaboration between governments, industry, the research community and civil society;
vaatii kehittämään EU:n politiikan yhteydessä merkittäviä ja ennakoitavissa olevia rahoitusvälineitä, joilla autetaan kehitysmaita sopeutumaan ilmastonmuutoksen vaikutuksiin ja vähentämään kasvihuonepäästöjä sekä metsähakkuita ja metsien tilan huonontumista; muistuttaa, että nykyisten ja tulevien ilmastoa koskevien rahoitusvälineiden todellisia vaikutuksia kehitysmaihin on seurattava tiiviimmin ja kriittisesti; katsoo, että puhtaan kehityksen mekanismia olisi uudistettava, jotta sen potentiaalia voitaisiin hyödyntää täysimääräisesti sitoumuskaudella 2008–2012;
Calls for significant and predictable financial instruments to be developed within the framework of the EU's policies in order to help developing countries to adapt to the impacts of climate change and to reduce GHG emissions as well as deforestation and forest degradation; recalls the need for closer critical monitoring of the real impact of existing and future climate-related financial instruments on developing countries; considers that the Clean Development Mechanism (CDM) should be reformed in order to deliver its full potential during the 2008-2012 commitment period;
korostaa, että EU:n kehitysyhteistyöpolitiikasta ja kehitysavusta on tehtävä pikaisesti ympäristöystävällisempää ja että sitä olisi toteutettava vesittämättä EU:n ympäristöpolitiikkaa ja ilmastonmuutosta hillitsevää politiikkaa; pitää alan hyvin hidasta edistymistä valitettavana ja kehottaa EU:n johtoa asettamaan ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja ilmastonmuutokseen sopeutumisen EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan painopistealoiksi;
Stresses that a "greening" of the EU's development policy and aid is necessary and urgent, and should be implemented without contradicting the EU's environment and climate-change policies; regrets the very slow progress in this area and calls on the EU's leadership to make climate-change mitigation and adaptation key priorities within EU development cooperation policies;
korostaa, että teollisuusmaiden on Balin toimintasuunnitelman uskottavuuden säilyttämiseksi pikaisesti tehtävä ilmastoalan kumppanuuksia Kiinan ja Intian kaltaisten nousevien talouksien kanssa ja edistettävä siten tiivistä yhteistyötä energiapolitiikan uudistamisessa, kapasiteetin kehittämisessä ja energiatehokkuuteen ja vähäpäästöiseen teknologiaan tehtävien investointien edistämisessä;
Stresses that, in order to maintain the credibility of the Bali Action Plan, industrialised countries must, as a matter of urgency, enter into climate partnerships with major emerging economies such as China and India with a view to promoting close cooperation on energy policy reform, capacity building, support to investments in energy efficiency and low-carbon technology;
23 pitää valitettavana, että ei kyetty antamaan selkeää viittausta tarpeeseen sopia ilma- ja meriliikenteen sitovista päästövähennyksistä; toteaa, että Balin valtuudet eivät sulje pois ilma- ja meriliikenteen sitovia toimia; vaatii uudelleen ilma- ja meriliikenteen päästöjen sisällyttämistä vuoden 2012 jälkeisellä kaudella kansainvälisiin kasvihuonepäästöjen vähentämissitoumuksiin UNFCCC:n valvonnassa, sillä Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö (ICAO) ja Kansainvälinen merenkulkualan järjestö (IMO) eivät ole kyenneet käsittelemään asiaa tehokkaasti;
Regrets that it was not possible to include a clear reference to the need to agree on binding emission cuts in aviation and maritime transport; notes that the Bali mandate does not exclude binding measures for aviation and maritime transport; reiterates its call for aviation and maritime transport emissions to be included in international GHG reduction commitments for the post-2012 period under the auspices of the UNFCCC, as the International Civil Aviation Organization (ICAO) and the International Maritime Organization (IMO) have not proved efficient in dealing with the issue;
korostaa, miten tärkeää on saada kaikki kansainvälisen kaupan merkittävät alat sitoutumaan kaikkiin maailmanlaajuisiin ilmastositoumuksiin ja vertailuarvoihin, jotta voidaan taata, että ilmastonmuutosta koskevat maailmanlaajuiset tavoitteet voidaan saavuttaa ja kilpailun maailmanlaajuinen vääristyminen voidaan estää;
Stresses the importance of ensuring that all major sectors involved in international trade are engaged in all worldwide climate commitments and benchmarks, in order to guarantee that the global target for climate change is achieved and to prevent the global distortion of competition;
edellyttää EU:n biopolttoainepolitiikan pikaista uudelleen tarkastelemista, jossa korostetaan erityisesti kunkin biopolttoaineen kestävyyttä koko elinkaaren ajan kasvihuonekaasupäästöjen vähenemisen kannalta; tähdentää, että biopolttoainestrategioita yhtenä energiavaihtoehtona kehitettäessä ja toteutettaessa olisi aina otettava täysipainoisesti huomioon mahdolliset kielteiset ympäristövaikutukset ja yhteiskunnalliset ja taloudelliset vaikutukset ja suojauduttava niiden varalta; pyytää siksi komissiota ehdottamaan kestäviä standardeja ja selkeitä kriteereitä biopolttoainetuotantoa varten;
Calls for an urgent review of EU biofuels policy, with particular emphasis on the life-cycle sustainability of each biofuel in terms of GHG reductions; underlines that developing and implementing biofuel strategies as an energy option should take fully into account for, and safeguard against, any associated negative environmental, social and economic impact; calls on the Commission, therefore, to propose robust standards and clear criteria for biofuel production;
korostaa odottavansa komissiolta ja yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkealta edustajalta Eurooppa-neuvoston Brysselissä 21.–22. kesäkuuta 2007 pyytämää selontekoa ilmastonmuutoksen vaikutuksista kansalliseen turvallisuuteen; korostaa, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä tärkeimpiin aloihin, kuten hillitsemiseen, sopeutumiseen ja ilmastonmuutosnäkökulman sisällyttämiseen kaikkeen politiikkaan, koska ilmastonmuutos saattaa olla merkittävä tekijä köyhimpien maiden olojen epävakautuessa;
Underlines that Parliament is looking forward to the report by the Commission and the High Representative for the Common Foreign and Security Policy on the consequences of climate change for international security, as requested by the Presidency conclusions of the Brussels European Council of 21-22 June 2007; stresses that special emphasis must be placed on key areas such as mitigation, adaptation and the mainstreaming of climate change in all policies, as climate change could be a major cause of destabilisation of the poorest countries;
on tietoinen tulevien neuvottelujen aiheuttaman haasteen mittavuudesta ja edellyttää, että ilmastopolitiikasta tulee EU:n kolmansien maiden, alueellisten sopimusten ja talousjärjestöjen kanssa ylläpitämien ulkosuhteiden painopisteala ja päätekijä; kehottaa lisäksi vuosien 2008 ja 2009 neljää puheenjohtajavaltiota (Slovenia, Ranska, Tšekin tasavalta ja Ruotsi) tiedottamaan Euroopan parlamentille ilmastopolitiikkaa koskevista tavoitteista sekä raportoimaan säännöllisesti yhdessä komission kanssa neuvotteluissa saavutetusta edistyksestä;
Conscious of the magnitude of the challenge for the upcoming negotiations, insists that climate policy must become a key priority and component in all of the EU's external relations with third countries, regional conventions and economic organisations; furthermore, calls on the four Presidencies (Slovenia, France, the Czech Republic and Sweden) in 2008 and 2009 to keep Parliament informed of their objectives regarding climate policy, and to report regularly, together with the Commission, on progress made in the negotiations;
kehottaa yhtäläisten lähtökohtien toistaiseksi puuttuessa komissiota kartoittamaan teollisuuden mahdollisuuksia tehostaa taloudellista potentiaaliaan kehittämällä innovoivaa ympäristöystävällistä teollisuutta; kehottaa siksi harkitsemaan WTO:ssa sellaisten väliaikaisten toimien käyttöön ottamista, jotka suosivat ympäristöystävällisten tuotteiden ja innovatiivisen tekniikan valmistusta ja vientiä;
Urges the Commission to explore, as long as a level playing-field does not exist, possibilities for industry to enhance its economic opportunities by developing an innovative "climate-friendly" industry; calls, therefore, for consideration to be given in the WTO to introducing temporary measures that favour the manufacture and export of climate-friendly products and innovative technology;
tunnustaa, että EU-neuvottelujen uskottavuus riippuu siitä, miten onnistumme omissa päästöjen vähentämispyrkimyksissämme ja vähäpäästöisen teknologian kehittämisessä ja siirtämisessä muihin maihin; vaatii siksi jokaisen tason – paikallisen, kansallisen ja EU:n tason – politiikkaa ja toimia, joilla varmistetaan, että EU saavuttaa tavoitteekseen asettaman kasvihuonepäästöjen vähentämisen ainakin 30 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2020 mennessä edellyttäen, että muut teollisuusmaat sitoutuvat vastaaviin päästövähennyksiin ja taloudellisesti pidemmälle edenneet kehitysmaat antavat vastuutaan ja kykyään vastaavan panoksen; tukee EU:n antamaa sitoumusta, joka ei riipu maailmanlaajuisen sopimuksen aikaansaamisesta vuoden 2012 jälkeistä aikaa koskien ja jonka mukaan kasvihuonepäästöjä vähennetään ainakin 20 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2020 mennessä; edellyttää toimia, joilla tuetaan sekä kansallisen tason että EU:n tason rahoituksen lisäämistä kasvihuonepäästöjen vähentämistä koskevaa tutkimus- ja kehitystyötä sekä innovaatioita varten;
Recognises that the credibility of EU negotiations relies on the success of Europe's domestic reduction efforts and on the development and transfer of low-carbon technologies to other countries; calls, therefore, for the adoption at all levels – local, national and European – of policies and measures which will ensure that the EU achieves domestic reductions in GHG emissions of at least of 30% from their 1990 level by 2020, provided that other industrialised countries commit themselves to similar GHG emission reductions and that more economically advanced developing countries make a contribution commensurate with their responsibilities and respective capacities; acknowledges the obligation accepted by the EU – irrespective of the conclusion of a global agreement for the period after 2012 – to reduce GHG emissions by at least 20% from their 1990 level by 2020; calls for the adoption of policies and measures that will support the spending of more funds at both national and EU level on R&D and innovation in GHG reduction;
kehottaa EU:ta käyttämään vaikutusvaltaansa merkittävänä kansainvälisenä toimijana ja kehittyvän maailman kumppanina, jotta kansainvälisellä tasolla asetettaisiin johdonmukaisia ilmastonmuutostavoitteita;
Calls on the EU to use its power and influence, as a major actor in the international arena and as a partner of the developing world, in order to introduce coherent climate-change objectives at international level;
korostaa lähinnä teollistuneiden maiden historiallista vastuuta kasvihuonepäästöjen suurimpina aiheuttajina ja edellyttää niiltä siksi tiukempaa sitoutumista, jolla vältetään ja rajoitetaan luonnonmullistuksia ja yhteiskunnallisia häiriöitä, joita ilmenee, mikäli maailmanlaajuista lämpenemistä ei onnistuta rajoittamaan;
Emphasises the historical responsibility of mainly industrialised countries as foremost producers of GHG emissions, and therefore calls on them to make a greater commitment to avoiding and limiting the natural disasters and social unrest which are bound to follow unless global warming is limited;