natgillin/translations-raw huggingface dataset:
muistuttaa, että ennen Durbanin ilmastokokousta Euroopan parlamentti kehotti nostamaan hiilidioksidin vähennystavoitteen 20 prosentin yläpuolelle vuoteen 2020 mennessä;
Recalls that in the run-up to the Durban Climate Conference, the European Parliament called for the CO2 reduction target to be increased above 20 % by 2020;
korostaa, että selkeät päästötavoitteet kannustavat varhaisvaiheen investointeja tutkimus- ja kehittämistyöhön, demonstrointiin ja vähäpäästöisten teknologioiden käyttöön ja että on äärimmäisen tärkeää laatia pitkän aikavälin strategia, jotta voidaan varmistaa, että EU pysyy aikataulussa tavoitteessaan päästöjen vähentämiseksi vuoteen 2050 mennessä;
Stresses that clear emissions targets will stimulate the early investments needed in R&D, demonstration and deployment for low-emitting technologies, and that defining a long-term strategy is paramount to ensuring that the EU is on track to achieve its agreed objective of reducing emissions by 2050;
kehottaa komissiota esittämään kustannus-hyötyanalyysin ehdotetun keinon toteuttamisesta jäsenvaltioiden tasolla ja ottamaan siinä huomioon kansalliset olosuhteet, joihin vaikuttavat tekniikan eriasteinen kehitys sekä tarvittavat investoinnit (ja niihin liittyvä yhteiskunnallinen hyväksyttävyys) ja mahdollisten maailmanlaajuisten olosuhteiden laajempi kirjo;
Calls on the Commission to present a cost-benefit analysis of meeting the proposed pathway at Member State level, taking into account national circumstances stemming from different technological development, as well as the necessary investments (and the attendant social acceptability) and the existence of a wider range of possible global conditions;
korostaa, että vähähiiliseen talouteen siirtyminen tarjoaisi huomattavan mahdollisuuden luoda uusia työpaikkoja siten, että turvataan samalla talouskasvu ja varmistetaan eurooppalaiselle teollisuudelle kilpailuetu;
Underlines that moving to a low carbon economy would have significant potential for creating additional jobs, while securing economic growth and providing a competitive advantage for European industry;
muistuttaa, että siirtyminen puhtaisiin teknologioihin vähentäisi merkittävästi ilman pilaantumista ja varmistaisi tätä kautta huomattavat terveys- ja ympäristöhyödyt;
Recalls that the transition to clean technologies would drastically reduce air pollution and thus ensure significant health and environmental benefits
panee merkille, että vähähiilisten tekniikoiden maailmanlaajuinen kehittäminen ja käyttöön ottaminen lisääntyy nopeasti ja että Euroopan tulevan kilpailukyvyn kannalta on ratkaisevan tärkeää lisätä investointeja näiden tekniikoiden tutkimukseen, kehittämiseen ja käyttöön ottamiseen;
Notes that the worldwide development and application of low carbon technologies is increasing rapidly, and that it is essential for Europe's future competitiveness to increase levels of investment in research, development and application in relation to these technologies;
panee merkille kestävien tieteellisten ja teknologisten innovaatioiden siirtymisen Euroopasta muualle maailmaan, mistä saattaa seurata, että EU menettää teknologisen johtoasemansa tällä alalla ja muuttuu tällaisen teknologian ja siihen liittyvien lopputuotteiden nettotuojaksi; korostaa tämän vuoksi, että eurooppalainen lisäarvo on tärkeää erityisesti energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävien teknologioiden ja tuotteiden kehittämiselle ja valmistamiselle unionissa;
Notes the shift in sustainable scientific and technological innovation away from Europe to other parts of the world, which may lead to the EU losing its technological leadership in the field and turn it into a net importer of these technologies and the related finished products; emphasises, therefore, the importance of European added value for the development and domestic production of technologies and products, in particular for energy efficiency and renewables;
korostaa, että Kiina on maailmanlaajuinen johtaja tuulivoimakapasiteetin asennuksessa, että kiinalaiset ja intialaiset kuuluvat tuulivoimaloiden turbiinien tuottajina kymmenen ensimmäisen joukkoon ja että Kiina ja Taiwan tuottavat tällä hetkellä suurimman osan maailman aurinkopaneeleista; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään toimiin edistääkseen näiden teknologioiden ja uusien teknisten innovaatioiden ekotehokasta kehitystyötä ja tuotantoa unionissa, koska niitä tarvitaan kasvihuonekaasupäästöjen kunnianhimoisten vähennystavoitteiden saavuttamiseksi;
Emphasises that China is the world leader in terms of installed wind farm capacity, that Chinese and Indian producers are among the top ten wind turbine producers, and that China and Taiwan currently manufacture most of the world's photovoltaic panels; calls on the Commission and the Member States to take steps to promote the eco-efficient development and production in the EU of these technologies and of the new and innovative technologies that are needed to achieve the ambitious targets for the reduction of greenhouse gas emissions;
kehottaa EU:ta toimimaan edelleen kansainvälisissä neuvotteluissa aktiivisessa roolissa, jotta saavutetaan kunnianhimoinen, kattava ja oikeudellisesti sitova sopimus; panee merkille, että EU:n on tärkeää osoittaa vakuuttuneisuutensa ja toimia esikuvana osoittamassa vähähiilisen talouden hyötyjä ja toimivuutta; panee tyytyväisenä merkille sen, että Durbanin kokouksen tuloksena sovittiin selkeästä määräajasta vuoden 2012 jälkeistä aikaa koskevan kansainvälisen sopimuksen tekemiselle, sekä yleisesti hyväksytyn ajatuksen, että päästöjen suurten aiheuttajien, olipa kyse sitten teollisuus- tai kehitysmaiden talouksista, on hyväksyttävä kunnianhimoisia ja riittäviä tavoitteita kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi;
Calls on the EU to continue to play an active role in the international negotiations to finalise an ambitious, comprehensive and legally binding agreement; notes the importance of the EU demonstrating its convictions and acting as a role model in demonstrating the benefits and viability of the low carbon economy; welcomes the outcome of the Durban conference in agreeing a clear timeline for drafting an international post-2012 agreement and the acceptance that large emitters, whether they be developed or developing economies, must adopt ambitious and sufficient targets for the reduction of greenhouse gas emissions;
korostaa, että EU:n on jatkossakin toimittava rakentavasti maailmanlaajuisissa ilmastoneuvotteluissa ja että eurooppalaista ilmastodiplomatiaa on kehitettävä edelleen Euroopan ulkosuhdehallinnon yhteydessä;
Stresses that the EU must continue to act constructively in global climate negotiations, and that European climate diplomacy needs to be further developed under the umbrella of the EEAS;
huomauttaa, että kestävän vähähiilisen talouden suurin haaste on varmistaa, että ilmastonmuutostoimet integroidaan kaikkiin keskeisiin toiminta-aloihin, jotka liittyvät muun muassa energiaan, liikenteeseen, maatalouteen, koulutukseen ja innovointiin;
Points out that the main challenge for a sustainable low carbon economy is to ensure that climate change policies are integrated into all key fields of activity relating to energy, transport, agriculture, education, innovation, etc;
korostaa, että maailmanlaajuisten ja EU:n ilmastotoimien viivyttäminen kasvattaisi vuoden 2050 tavoitteen saavuttamisesta aiheutuvia kustannuksia runsaasti hiilidioksidipäästöjä aiheuttavaan pääomaan sidottujen investointien ja hitaamman teknologisen oppimisen vuoksi ja että sen lisäksi EU menettäisi innovatiivisen johtoasemansa tutkimuksessa, työpaikkojen luomisessa ja vihreämmän kestävän talouden edistämisessä; huomauttaa lisäksi, että vuoden 2020 tavoitteen saavuttamiseksi tarvittavien toimien viivyttäminen pienentää päästöjen vähentämismahdollisuuksia vuotta 2030 ja sen jälkeistä aikaa ajatellen;
Stresses that delaying global and European climate action would result in higher costs, not only for achieving the 2050 target due to stranded investment in high-carbon capital stock and slower technological learning, but also in terms of losing an innovative leading role for the EU in research, job creation and guidance for a greener sustainable economy; points out, furthermore, that delayed action for 2020 will result in reduced abatement potential for 2030 and beyond;
toistaa, että kumulatiiviset päästöt ovat ratkaisevia ilmastojärjestelmän kannalta; huomauttaa, että vaikka päästöt vähenisivät 30 prosenttia vuoteen 2020 mennessä, 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä, 75 prosenttia vuoteen 2040 mennessä ja 90 prosenttia vuoteen 2050 mennessä, EU:lle kuuluva osuus maailmanlaajuisesta kahden celsiusasteen tavoitteen mukaisesta hiilitaseesta olisi silti lähes kaksinkertainen verrattuna sen henkeä kohti suhteutettuun osuuteen ja että päästövähennysten viivyttäminen lisää kumulatiivista osuutta huomattavasti;
Reiterates that cumulative emissions are decisive for the climate system; notes that even with a pathway of 30 % reductions in 2020, 55 % in 2030, 75 % in 2040 and 90 % in 2050, the EU would still be responsible for approximately double its per capita share of the global 2°C compatible carbon budget, and that delaying emissions reductions increases the cumulative share significantly;
muistuttaa, että maapallon lämpötilan nousun rajoittaminen keskimäärin kahteen celsiusasteeseen ei takaa sitä, että vältytään huomattavilta haitallisilta ilmastovaikutuksilta;
Recalls that limiting the raise of global temperature to an average of 2°C does not guarantee avoiding significant adverse climate impacts;
toteaa, että EU:n päästökauppajärjestelmä on ensisijainen mutta ei ainoa väline, jolla voidaan vähentää teollisuuspäästöjä ja edistää investointeja vähähiilisiin tekniikoihin; huomauttaa, että päästökauppajärjestelmää on edelleen parannettava; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita täydentämään EU:n päästökauppajärjestelmää tekniikkaan ja innovaatioihin perustuvalla lähestymistavalla, jotta voidaan varmistaa tarvittavat huomattavat vähennykset;
Recognises that the EU Emissions Trading System (ETS) is the principal instrument, although not the only one, for reducing industrial emissions and promoting investment in low carbon technologies; notes that further improvement of the ETS is necessary; calls on the Commission and the Member States to complement the EU ETS with a technology- and innovation-based approach in order to secure the significant reductions needed;
panee merkille, että EU:n päästökauppajärjestelmä toimii suunnitelmien mukaisesti ja että hiilen hinnan aleneminen on seurausta taloudellisen toiminnan vähenemisestä ja siitä, että päästöoikeuksien tarjonta ylittää reilusti niiden kysynnän; on huolissaan siitä, että jos ei kannusteta hiilidioksidipäästöjen vähentämistä tukevia investointeja ja energiatehokkuuden parantamista, saatetaan heikentää EU:n asemaa sen teollisuuden kilpailijoihin nähden; on selvillä tiedoista, joiden mukaan hiilen hinnan ei odoteta nousevan, ellei talouskasvu ole huomattavasti nopeampaa tai ellei päästökauppajärjestelmää mukauteta;
Notes that the EU ETS is functioning as designed, and that the lower carbon price is a result of reduced economic activity and available allowances far exceeding demand; expresses concern that the lack of stimulus for low carbon investments and greater energy efficiency risks putting the EU at a disadvantage towards its industrial competitors; acknowledges reports that the carbon price is not expected to increase in the absence of much higher growth or adjustment to the ETS;
myöntää, että nykyinen hiilen hinta ei kannusta sijoittamaan vähähiilisiin tekniikoihin, mistä syystä sillä on hyvin pieni merkitys päästövähennyksiin kannustamisessa, samalla kun on vaarana, että EU sitoutuu hiili-intensiiviseen infrastruktuuriin tuleviksi vuosikymmeniksi;
Recognises the fact that current carbon price will not incentivise investments in low carbon technologies and thus will have a very limited role in driving emission reductions, while risking to lock the EU into carbon-intensive infrastructures for the decades to come;
korostaa, että ilmastonmuutoksen lieventämis- ja sopeutumistoimet eivät voi olla riippuvaisia pelkästään markkinoihin perustuvista mekanismeista;
Stresses that climate change mitigation and adaptation policies cannot rely solely upon market-based mechanisms;
sellaisen lainsäädäntöehdotuksen esittäminen mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, jolla voidaan muuttaa 1,74 prosentin vuotuista lineaarista vähennysvaatimusta siten, että se täyttää vuodeksi 2050 asetettuja hiilidioksidipäästöjen vähennystavoitteita koskevat vaatimukset;
proposing legislation at the earliest appropriate date to modify the 1.74 % annual linear reduction requirement so as to meet the requirements of the 2050 CO2 reduction target;
päästöoikeuksien huutokaupan reservin hinnan asettamisen merkitystä koskevan arvioinnin toteuttaminen ja julkistaminen;
undertaking and publishing an assessment of the value of establishing a reserve price for the auction of allowances;
sellaisten toimien toteuttaminen, joilla lisätään merkityksellisten tietojen syöttämistä ja päästökauppajärjestelmän rekisterin avoimuutta seurannan ja arvioinnin tehostamiseksi;
taking steps to increase the input of relevant information and the transparency of the ETS registry, so as to enable more effective monitoring and evaluation;
hyvitysjärjestelmien käytön parantaminen entisestään esimerkiksi siten, että rajoitetaan sellaisten hyvitysjärjestelmien käyttöä, joilla tuetaan EU:n teollisia kilpailijoita, kuten fluorihiilivetyjen alalla;
further improving the use of offset mechanisms, for example by limiting access to offsets that subsidise Europe's industrial competitors, as in the area of HFCs;
kuitenkin sen varmistaminen, ettei yksikään näistä toimenpiteistä supista niiden alojen päästöoikeuksien määrää, jotka saattavat olla viitearvopäätöksen (komission päätös 2011/278/EU) perusteella alttiita hiilivuodolle;
ensuring nonetheless that none of these measures have the effect of reducing the level of allowances for sectors that may be prone to carbon leakage according to the Benchmark-Decision (Commission Decision 2011/278/EU);
toteaa, että nämä toimenpiteet lisäävät jäsenvaltioiden huutokauppatuloja, muistuttaa hallituksia siitä, ettei näiden varojen käyttöä ilmastonsuojelutarkoituksiin ole rajoitettu, ja suosittelee, että kyseisiä varoja käytettäisiin teollisuuden vähähiilisiin investointeihin tai että niillä edistettäisiin muita keinoja luoda työpaikkoja esimerkiksi vähentämällä ansiotuloverotusta;
Notes that these measures will increase the auctioning revenue for Member States, reminds governments that there is no limit on the proportion of such money that can be spent on climate-related purposes, and recommends that the sums concerned be used to spur low-carbon investment in industry or to encourage other means of job creation, e.g. reducing taxes on labour;
kehottaa komissiota esittämään vuoden 2013 loppuun mennessä ehdotuksia siitä, että vaatimusta päästöoikeuksien ostamisesta huutokaupalla laajennettaisiin kattamaan energiaintensiiviset teollisuudenalat, joihin kohdistuva kansainvälisen kilpailun uhka on hyvin pieni;
Calls on the Commission to put forward proposals by the end of 2013 for extending, to those energy-intensive industries that face only minimal threat from overseas competition, the requirement that allowances be purchased through auction;
panee merkille, että vähähiiliseen talouteen siirtymistä koskevan etenemissuunnitelman tavoitteiden saavuttamiseksi on tulevaisuudessa mukautettava myös Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöstä N:o 406/2009/EY jäsenvaltioiden pyrkimyksistä vähentää kasvihuonekaasupäästöjään yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen vähentämissitoumusten täyttämiseksi vuoteen 2020 mennessä;
Acknowledges that, in order to achieve the targets of the Low Carbon Roadmap, the Effort Sharing Decision (Decision No 406/2009/EC of the European Parliament and of the Council) will have to be adjusted;
kehottaa komissiota julkistamaan yksityiskohtia EU:n tosiasiallisesta osallistumisesta maapallon hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen vuoden 1990 jälkeen siten, että otetaan huomioon sen nykyään muualla valmistettavien tuotteiden kulutus;
Calls on the Commission to publish details of the EU's real contribution to reducing global CO2 emissions since 1990, taking into account its consumption of products now manufactured elsewhere;
korostaa, että vähähiiliseen talouteen siirtymistä olisi tuettava järkevällä ja harkitulla sääntelyllä; vahvistaa, että hallinnollisesti ja taloudellisesti kuormittavat ympäristöehdot vaikuttavat merkittävästi työllisyyteen ja tuotantoon energiaintensiivisillä aloilla, lisäävät hiilivuodon riskiä ja ajavat yrityksiä ja siten työpaikkoja pois EU:sta;
Insists that the transition to a low-carbon economy should be underpinned by a reasonable and measured regulatory approach; affirms that administratively and financially burdensome environmental compliance has a significant impact on employment and output in energy-intensive sectors, and increases the risk of carbon leakage, while also forcing businesses and therefore jobs out of the EU;
yhtyy komission käsitykseen siitä, että raja-alueiden sopeutustoimet eli toimet tuonnin sisällyttämiseksi päästökauppajärjestelmään olisi yhdistettävä täysimääräiseen huutokauppaamiseen asianomaisille aloille; kehottaa komissiota tekemään selvityksen aloista, joilla päästöoikeuksien maksuttomalla jakamisella ei pystytä ehkäisemään hiilivuotoa;
Concurs with the Commission's view that border adjustment measures or measures including imports in the ETS would need to be combined with full auctioning to the sectors concerned; calls on the Commission to produce an analysis of sectors for which free allocation of allowances fails to prevent carbon leakage;
kehottaa komissiota antamaan jäsenvaltioille neuvontaa, jotta nämä voisivat hyväksyä mahdollisia toimenpiteitä, joilla hyvitetään mahdollisimman pian kasvihuonekaasupäästöihin liittyvät välilliset kustannukset direktiivissä säädetyllä tavalla aloille, joihin todistetusti kohdistuu merkittävä hiilivuoden riski;
Calls on the Commission to provide Member States with guidance for the adoption of any measures intended to compensate industries proven to be exposed to a significant risk of carbon leakage for indirect costs relating to greenhouse gas emissions as foreseen in the directive as soon as possible;
kehottaa komissiota tekemään selvityksen maantieteellisten kriteerien puuttumisesta hiilivuotoa koskevasta arviosta Kaakkois-Euroopan sähkömarkkinoiden osalta;
Calls on the Commission to produce an analysis of the absence of the geographical criterion in the carbon leakage assessment for the electricity market in south-east Europe;
panee merkille etenemissuunnitelman päätelmän, että sähköntuotannon pitäisi muuttua lähes täysin hiilettömäksi vuoteen 2050 mennessä (93–99 prosentin päästövähennys); toteaa, että EU:n teollisuuden näkökulmasta ensimmäisillä vähäpäästöiseen teknologiaan siirtyvillä toimijoilla on kilpailuetu tämän päivän ja huomisen vähähiilisessä maailmassa; huomauttaa, että päästövähennykset olisi näin ollen saavutettava tavalla, joka ei vahingoita EU:n kilpailukykyä ja joka pyrkii vähentämään hiilivuodon riskiä erityisesti energiaintensiivisillä aloilla;
Notes the roadmap's conclusion that the power sector should decarbonise almost completely by 2050 (93-99 % emissions reduction); recognises that, from an EU industrial perspective, first movers on low-emission technologies have a competitive advantage in today's and tomorrow's low-carbon world; notes that emissions reductions should therefore be achieved in a way which does not harm the EU's competitiveness and addresses the risk of carbon leakage, especially in energy-intensive sectors;
muistuttaa, että nykyisten arvioiden mukaan tavoitetta parantaa energiatehokkuutta ja vähentää energian käyttöä 20 prosentilla ei vuoteen 2020 ulottuvien ennusteiden valossa saavuteta nykyvauhdilla; kehottaa toimimaan nopeammin ja kunnianhimoisemmin ja vaatii voimakkaampaa poliittista sitoutumista vuodeksi 2020 asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen sekä kehottaa suuntaamaan katseen vuoden 2020 jälkeiseen aikaan ja siten houkuttelemaan sopivia investointeja; on täysin samaa mieltä komission etenemissuunnitelman päätelmien kanssa, että energiatehokkuuden parantaminen on avain hiilipäästöjen vähentämiseen entisestään; katsoo näin ollen, ettei sitovia tavoitteita pidä jättää laskuista; korostaa, että energiatehokkuutta parantavilla toimenpiteillä luodaan uusia työpaikkoja ja säästöjä sekä parannetaan toimitusvarmuutta ja kilpailukykyä; suhtautuu tässä suhteessa myönteisesti ehdotetussa energiatehokkuusdirektiivissä asetettuihin ensisijaisiin tavoitteisiin, jotka koskevat energiatehokkuuden parantamista kaikilla aloilla ja etenkin rakennusten energiatehokkuuden parantamista nykyistä rakennuskantaa kunnostamalla ja keskittymällä julkisten rakennusten kunnostamiseen; kehottaa lisäämään resursseja ja toimenpiteitä uusien rahoituslähteiden käyttöönottamiseksi unionissa ja jäsenvaltioissa, myös uusia rahoitusvälineitä käyttäen; korostaa yksityisten investointien merkitystä pyrittäessä ratkaisemaan julkisen sektorin nykyiset budjettirajoitukset;
Recalls the existing assessments which indicate that improving energy efficiency and reducing energy use by 20 % compared to 2020 projections is not currently on track; calls for rapid action, greater ambition and stronger political commitment in terms of achieving the 2020 targets and looking beyond 2020, thus attracting appropriate investment; endorses the conclusion in the Commission's roadmap that energy efficiency policies are key to further reducing carbon emissions; considers, therefore, that binding targets should not be excluded; stresses that energy efficiency measures lead to job creation, economic savings, and increased security of supply and competitiveness; welcomes in this regard the priorities set by the proposed Energy Efficiency Directive for increasing energy efficiency in all sectors, and particularly in buildings through the renovation of existing building stock, focusing on a target for the renovation of public buildings; calls for an increase in resources and measures to mobilise new sources of funding at European and national level, including through new financing instruments; highlights the importance of private investment in order to overcome the current budgetary constraints in the public sector;
pahoittelee, ettei ole toimenpiteitä, joilla saataisiin siirrettyä negatiivisin kustannuksin toteutettavien kasvihuonekaasupäästövähennysten mahdollisuudet energiatehokkuuteen ja luonnonvarojen järkevään käyttöön, ja kehottaa nopeuttamaan ekologista suunnittelua koskevan direktiivin 2009/125/EY mukaisia toimia siten, että elinkaaren pienimpien kustannusten periaatetta sovelletaan tiukasti tai täytäntöönpanotoimenpiteet vahvistetaan tasolle, joka vastaa parhaiten suoriutuvien tasoa, ja siten, että vahvistetaan myös muita kuin sähkötuotteita koskevat vähimmäisvaatimukset;
Deplores the lack of measures to capture the negative-cost greenhouse gas reduction potential in energy and resource efficiency, and calls for acceleration of the work under the Ecodesign Directive (2009/125/EC), for strict application of the least life-cycle cost principle or for implementing measures to be set at the level of the best performers, as well as for minimum requirements also to be set for non-electrical products;
pyytää, että ekologista suunnittelua koskevan direktiivin mukaiset toimet käsittäisivät myös lämmityslaitteet, boilerit ja eristemateriaalit, jotka voivat osaltaan vähentää energian ja luonnonvarojen käyttöä, ja että samalla mahdollistettaisiin kierrätyksen lisääminen; kehottaa myös laajentamaan ja kehittämään merkintöjä koskevia vaatimuksia, sillä nämä voivat auttaa kuluttajia tekemään tietoon perustuvia päätöksiä;
Calls for work under the Eco Design Directive to include heating equipment, boilers and insulating materials that can facilitate reductions in energy and resource use while enabling greater recycling, as well as for the extension and development of labelling requirements that can assist consumers in making informed decisions;