natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tunnustaa kahdenväliset ja alueelliset aloitteet, kuten vuonna 2010 tehdyt Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan väliset puolustussopimukset, Pohjoismaiden puolustusyhteistyön ja Baltian maiden puolustusyhteistyön, merkittäviksi askeliksi järkeistettäessä resurssien käyttöä ja korjattaessa valmiuksissa olevia lyhyen aikavälin puutteita; panee merkille ehdotukset samankaltaisesta yhteistyöstä muilla alueilla, kuten Visegrád-ryhmän maissa; katsoo kuitenkin, että jäljellä on merkittäviä rakenteellisia puutteita, jotka on korjattava koordinoidusti EU:n tasolla, ja että tietyssä vaiheessa nämä kahdenväliset tai alueelliset järjestelyt onkin sisällytettävä laajempiin EU:n puitteisiin ja samalla on varmistettava, että tällaisilla aloitteilla ei vaikuteta YTPP:n kehittämiseen eikä millään tavalla aiheuteta sille esteitä; katsoo tässä yhteydessä, että Euroopan puolustusviraston olisi vastattava toimien yleisen yhdenmukaisuuden varmistamisesta, ja kehottaa harkitsemaan edelleen myös sitä, kuinka pysyvää rakenteellista yhteistyötä koskevia perussopimuksen määräyksiä voitaisiin käyttää yleisten koordinointipuitteiden varmistamiseen;
Recognises bilateral and regional initiatives such as the 2010 UK-French defence agreements, the Nordic Defence Cooperation and the Baltic Defence Cooperation as important steps for rationalising the use of resources and fill short-term capability gaps; notes the proposals for similar cooperations in other regions, such as among the Visegrád Group countries; takes the view, however, that significant structural gaps remain which need to be addressed in a coordinated fashion at EU level and that, therefore, at a certain point these bilateral or regional arrangements need to be integrated into the wider European perspective, making sure that they contribute to the development of CSDP and do not, in any way, run counter it; in this context, believes that the EDA should be given a role in ensuring overall coherence of efforts and encourages further reflection on how the Treaty provisions on the Permanent Structured Cooperation could be used to provide an overall coordination framework;
katsoo, että EU:n pysyvä siviili- ja sotilasalan operatiivinen esikunta, jonka perustamista Euroopan parlamentti on toistuvasti vaatinut, parantaisi huomattavasti EU:n kykyä tukea kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta, ja että toisaalta se tuottaisi pitkällä aikavälillä myös säästöjä kansallisissa puolustusmäärärahoissa yhdistämisen ja yhteiskäytön avulla; korostaa, että tarvitaan komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan poliittista ohjausta, ja kehottaa komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa jatkamaan ”Weimarin aloitteen” mukaisia toimia ja selvittämään mahdollisimman nopeasti neuvostolle heinäkuussa 2011 esitellyn mallin mukaisen itsenäisen operatiivisen suunnittelun ja sen mukaisten valmiuksien, jotka koostuvat kahdesta erillisestä (siviili- ja sotilasalan) komentoketjusta, perustamisen oikeudellisia vaihtoehtoja;
Considers that a civil-military EU Operational Headquarters, for which it has repeatedly called, would not only substantially enhance the EU's capacity to support international peace and security, but would in the long run also generate savings for the national budgets in the logic of pooling and sharing; stresses that political guidance by the Vice-President / High Representative is needed and calls on the Vice-President / High Representative to continue work based on the ‘Weimar initiative’ and to investigate legal options for the establishment of an autonomous operational planning and conduct capability comprising two separate (civilian and military) chains of command, in line with the model presented to the Council in July 2011, as soon as possible;
pitää myönteisenä ”älykästä puolustusta” koskevaa Naton aloitetta ja vahvistaa EU:n ja Naton jatkuvan yhteistyön ja EU:n ja Naton välisten kiistojen purkamisen merkityksen kaikilla tasoilla tarpeettoman päällekkäisyyden välttämiseksi; korostaa, että EU:n ja Naton välisen käytännön yhteistyön tehostaminen erityisesti vastattaessa rahoituskriisin haasteisiin on välttämätöntä; kehottaa erityisesti Euroopan puolustusvirastoa ja Naton strategisen tason transformaatioesikuntaa tekemään tiivistä yhteistyötä sen varmistamiseksi, että kummankin järjestön yhdistämistä ja yhteiskäyttöä koskevat hankkeet täydentävät toisiaan ja ne toteutetaan aina kehyksessä, jolla tarjotaan eniten lisäarvoa;
Welcomes the ‘Smart Defence’ initiative within NATO and reaffirms the importance of continuous coordination and deconfliction between the EU and NATO at all levels to avoid unnecessary duplication; stresses that an intensification of EU-NATO practical cooperation, in particular concerning the responses to the challenges of the financial crisis, is a must; calls in particular on the EDA and the Allied Command Transformation to cooperate closely to make sure that pooling and sharing projects of both organisations are complementary and are always implemented in the framework with the most added value;
panee merkille mahdollisuuden yhdistää tietoverkkopuolustuksen voimavaroja, kun otetaan huomioon Euroopan verkkojärjestelmien yhdentäminen, ja katsoo, että EU:n koordinointia tällä alalla on lisättävä;
Notes the potential for pooling of cyber defence assets, given the integration of European cyber systems, and the need to address the need for more EU coordination in this area;
Puolustusalan tutkimuksen ja teknologian kehittämisen tukeminen
Supporting defence research and technological development
muistuttaa tutkimuksen ja innovoinnin merkityksestä turvallisuus- ja puolustusalalla, sillä se muodostaa Euroopan puolustusteollisuuden kilpailukyvyn ja kestävyyden perustan, samoin kuin sen merkityksestä Eurooppa 2020 -strategiaan sisältyvien kestävää kasvua koskevien tavoitteiden saavuttamisessa; huomauttaa, että nykyinen tutkimus ja kehittämistoiminta (T&K) on ratkaisevassa asemassa tulevan teknologisen edistymisen hallinnan kannalta; pitää valitettavana, että vain 1 prosentti EU:n jäsenvaltioiden puolustusmenojen kokonaismäärästä käytetään tutkimukseen ja kehittämiseen, kun taas 50 prosenttia käytetään edelleen henkilöstömenoihin, ja pitää erityisen valitettavana sitä, että useimmissa jäsenvaltioissa T&K:n osuus on alle yhden prosentin; vaatii jäsenvaltioita kiireellisesti jättämään T&K:n menoleikkausten ulkopuolelle;
Recalls the importance of research and innovation in the security and defence sector as the basis for the competitiveness and resilience of the European defence industry, and its importance for the achievement of the Europe 2020 goals of sustainable growth; points out that current research and technology (R&T) efforts will be determining in mastering future technological advances; deplores the fact that only about 1 % of EU countries' overall defence spending goes to R&T, while more than 50 % continues to be spent on personnel, and in particular that for most Member States this is well below 1 %; urges the Member States to exclude R&T from their spending cuts as a matter of priority;
pitää valitettavana, että yhteistyöhankkeiden mittakaavaedut jäävät edelleen suurelta osin käyttämättä, koska noin 85 prosenttia T&K:n määrärahoista käytetään edelleen kansallisella tasolla ja valtaosa jäljelle jäävästä osasta käytetään kahdenvälisellä eikä monikansallisella tasolla, minkä vuoksi jäsenvaltioiden kehitys hajanaistuu; muistuttaa, että Euroopan puolustusministerit hyväksyivät marraskuussa 2007 yhteiset arviointiperusteet, joiden tavoitteena on nostaa puolustuksen tutkimusta ja kehittämistä koskevat määrärahat 2 prosenttiin puolustusmenojen kokonaismäärästä sekä eurooppalaiseen yhteistyöhön perustuvan tutkimus- ja kehittämistoiminnan määrärahat 20 prosenttiin;
Regrets the fact that the potential of economies of scale from collaborative projects remains largely unused, with about 85 % of R&T expenditure still spent nationally and the large majority of the rest spent at bilateral and not multinational level, having as consequence the fragmentation among Member States; recalls that European Ministers of Defence agreed in November 2007 collective benchmarks to increase defence R&T spending to 2 % of all defence expenditure and to bring European collaborative defence R&T spending to a level of 20 %;
korostaa Euroopan puolustusviraston merkittävää roolia puolustusta koskevien yhteisten tutkimushankkeiden koordinoinnissa ja suunnittelussa; korostaa tutkimusyhteistyön merkitystä yhteentoimivuuden tehostamisen kannalta ja viime kädessä kansallisten asevoimien varusteiden ja valmiuksien yhdenmukaisuuden tehostamisen kannalta, koska tutkimus on kaikkien varusteluohjelmien ensimmäinen vaihe;
Highlights the fundamental role of the EDA in coordinating and planning joint defence research activities; stresses the benefits of research cooperation in terms of improved interoperability, and eventually greater homogeneity among the equipment and capabilities of the national armed forces, since research is the first phase of any equipment programme;
muistuttaa, että yhä useamman teknologian muodon yhteydessä sovelletaan kaksikäyttöteknologiaa, ja muistuttaa sen vuoksi Euroopan puolustusalan ja siviilialan turvallisuustutkimusohjelmien enenevästä keskinäisestä täydentävyydestä ja synergiavaikutuksista; kehottaa Euroopan puolustusvirastoa ja komissiota jatkamaan toimiensa koordinointia turvallisuus- ja puolustusalan tutkimuksen eurooppalaisen puiteyhteistyön yhteydessä, jotta synergiaedut voidaan maksimoida tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemännen puiteohjelman ”turvallisuusosion” yhteydessä erityisesti biologisia, kemiallisia, radiologisia ja ydinaineita koskevan varoitusjärjestelmän, improvisoitujen pommien torjunnan, miehittämättömien ilma-alusjärjestelmien, merivalvonnan, tiedonhallinnan ja tietojenkäsittelyn sekä tietoverkkojen puolustamisen kaltaisilla aloilla;
Recalls the ever growing number of technologies with dual-use applications, and therefore the importance of increasing complementarities and synergies between European defence and civilian security research programmes; encourages the EDA and the Commission to pursue their coordination within the European Framework Cooperation, in order to maximise synergies with the ‘Security’ theme of the Framework Programme for Research and Technological Development, in particular in areas such as CBRN protection, counter improvised explosive devices, unmanned aerial systems, maritime surveillance, information management and processing, and cyber defence;
korostaa erityisesti, että turvallisuustutkimusta on jatkettava riippumattomana osatekijänä seuraavassa Horizon 2020 -ohjelmassa; katsoo, että turvallisuusosiota olisi laajennettava nykyisestä, niin että osiossa näkyisi myös se, että innovaatioiden ja teknologian siirto siviiliteollisuuden ja puolustusteollisuuden välillä on välttämätöntä, mutta katsoo, että turvallisuusosiossa on edelleen keskityttävä siviilipuoleen ottaen kuitenkin samalla asianmukaisesti huomioon ohjeiden ja hankkeiden kaikki asiaa koskevat puolustukseen liittyvät vaatimukset;
Stresses in particular that security research needs to be maintained as an independent component in the next Horizon 2020 Programme; takes the view that the scope of the ‘Security’ theme should be expanded to reflect the necessity for innovation and technology transfer between the civil and the defence industry, but maintains that, while taking due account of any relevant defence-related requirements in the programmes and projects, the theme should keep its civilian focus;
korostaa, että samoin kuin siviilipuolen tutkimustuloksia voidaan käyttää puolustussovelluksissa, myös puolustustutkimuksen tulokset hyödyttävät monesti koko yhteiskuntaa; palauttaa esimerkkeinä mieleen erityisesti internetin ja GPS:n; katsoo, että pitkällä aikavälillä seuraavissa puiteohjelmissa voitaisiin pyrkiä kiinnittämään enemmän huomiota puolustustutkimukseen, jotta voitaisiin lisätä yhteistyöhön perustuvaa eurooppalaista tutkimusta ja edistää hajanaisten kansallisten varojen yhteiskäyttöä;
Points out that, just as the results of civilian research often have defence applications, the spin-offs from defence research frequently benefit the whole of society; recalls in particular the examples of the internet and GPS; takes the view that, in the long run, more specific focus on defence research could be envisaged in the next Framework Programmes, in order to stimulate European collaborative research and help bring together dispersed national funds;
korostaa kuitenkin, että mitään varoja ei pidä siirtää siviilitutkimuksesta ja EU:n rahoittaman puolustustutkimuksen ensisijaisena tavoitteena olisi oltava EU:n kriisinhallintavalmiuksien kehittäminen ja keskittyminen kaksikäyttösovellusten tutkimukseen;
Stresses, however, that no resources must be transferred from civilian research and that any EU-funded defence research activity should first of all follow the objective of the development of EU crisis management capabilities and focus on research with dual applications;
muistuttaa, että kuten seitsemännen puiteohjelman oikeusperustassa todetaan, seitsemännellä puiteohjelmalla tuetun tutkimuksen olisi noudatettava eettisiä perusperiaatteita, Euroopan unionin perusoikeuskirjan sisältämät periaatteet mukaan luettuina; kehottaa komissiota parantamaan tapaa, jolla se valvoo eettisten periaatteiden toteutumista, kun se arvioi seitsemännen puiteohjelman turvallisuusalan tutkimusohjelmiin osallistumisen kelpoisuusperiaatteita; kehottaa komissiota lisäksi edellyttämään kaikissa seitsemännestä puiteohjelmasta ja tulevista tutkimusohjelmista rahoitettavissa hankkeissa eettisten ja yhteiskunnallisten vaikutusten arviointia;
Recalls that, as specified in the legal basis of the 7th Framework Programme (FP7), research activities supported by the FP7 should respect fundamental ethical principles, including those reflected in the Charter of Fundamental Rights of the European Union; calls on the Commission to improve the way in which it enforces ethical principles in the evaluation of eligibility criteria for participation in the FP7 research programmes in the area of ‘security’; also calls on the Commission to make an ethical and societal impact assessment a standard element of each project to be financed under the FP7 and future research programmes;
korostaa, että SEUT:n 185 artiklan mukaisesti EU voi osallistua jäsenvaltioiden yhteenliittymän käynnissä olevien tutkimus- ja kehittämisohjelmien rahoittamiseen; katsoo, että olisi perehdyttävä mahdollisuuteen hyödyntää mainittua artiklaa siten, että sillä nopeutetaan YTPP:n operaatiovalmiuksien kehittämistä;
Points out the provision of Article 185 TFEU allowing an EU contribution to existing research and development programmes undertaken by a group of Member States; believes that the possibility could be explored of using this article to speed up the development of capabilities needed for CSDP missions and operations;
muistuttaa, että vastaavia synergiaetuja on etsittävä myös Euroopan avaruusohjelmista, ja kehottaa jatkamaan Euroopan puolustusviraston, komission ja Euroopan avaruusviraston toimien koordinointia eurooppalaisten yhteistyöpuitteiden yhteydessä erityisesti avaruustieteellisten kaukokartoitusohjelmien ja avaruustilannetietoisuuden aloilla; vaatii MUSIS-, GMES- ja ERDS-ohjelmien tiivistä koordinointia maanhavainnoinnin yhteydessä ja paikkatietoinfrastruktuuria koskevien siviili- ja sotilaallisten standardien yhtenäistämistä; vaatii, että GMES-hankkeen rahoittamista EU:n talousarviosta on jatkettava seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä (2014–2020);
Recalls also the equally important synergies to be sought with European space programmes, and encourages further coordination between the EDA, the Commission and the European Space Agency within the European Framework Cooperation, in particular on space-based Earth observation and space situational awareness; calls for close coordination of the MUSIS, GMES and EDRS programmes for Earth observation and for the harmonisation of standards for civilian and military spatial data infrastructures; demands that the GMES project continue to be funded from the EU budget under the next Multiannual Financial Framework (2014-2020);
Euroopan puolustuksen teknologisen ja teollisen perustan kehittäminen
Building a European defence technological and industrial base
muistuttaa, että on edettävä Euroopan puolustuksen teknologisen ja teollisen perustan vahvistamisessa, sillä teknologian jatkuva kehittyminen, lisääntyvä kansainvälinen kilpailu ja puolustusmäärärahojen leikkaukset ovat aiheuttaneet sen, että yhdenkään EU:n jäsenvaltion puolustusteollisuus ei ole elinkelpoinen puhtaasti kansalliselta pohjalta; pitää valitettavana sitä, että huolimatta tietynlaajuisesta keskittymisestä Euroopan avaruusteollisuudessa puolustusteollisuus on maavoimien ja laivaston aloilla edelleen ylivoimaisesti suurimmalta osaltaan jakautunut valtioiden rajojen mukaisesti; varoittaa jäsenvaltioita mahdollisuudesta, että puolustusinvestointien leikkaukset saattavat Euroopan puolustusteollisuuden ja tekniset innovaatiot alttiiksi vaaralle, että ne joutuvat strategisilta etunäkökohdiltaan erilaisten kolmansien maiden valvontaan;
Recalls the need to progress in the consolidation of the European defence technological and industrial base, as, in the face of increasing sophistication of technologies, growing international competition, and decreasing defence budgets, in no EU Member State can the defence industry any longer be sustainable on a strictly national basis; deplores the fact that, while a certain level of concentration has been achieved in the European aerospace industries, the land and naval equipment sectors are still overwhelmingly fragmented along national lines; warns Member States against the possibility that reductions in defence investment will expose European defence industries and technological innovation to the risks of being overtaken by the control of third powers with different strategic interests;
katsoo, että A-osassa kuvatulla turvallisuus- ja puolustuskatsauksien koordinoinnilla olisi tähdättävä EU:n jäsenvaltioiden puolustushankintojen yhdenmukaistamiseen, mikä on ennakkoehto sille, että kysyntäpuolella luodaan olosuhteet, jotka mahdollistavat Euroopan puolustusteollisuuden ylikansallisen rakenneuudistuksen onnistumisen;
Considers that a harmonisation of military requirements, through a process of coordinated security and defence reviews as described under (A), should lead to a harmonisation of equipment acquisition among the EU Member States, which is the first prerequisite for creating conditions on the demand side for a successful transnational restructuring of the defence industry in Europe;
tunnustaa, että yksi rakenneuudistuksen todennäköisistä seurauksista on luopuminen jostakin kansallisen teollisuuden kannattamattomasta kapasiteetista, mutta korostaa, että tällaisen rakenneuudistuksen kaikkien keskipitkän ja pitkän aikavälin suunnitelmien tavoitteena olisi oltava ainakin työllistävä vaikutus; suosittaa sen vuoksi laajempaa uudelleensuuntaamista ja yhteistoimintaa, joka perustuu laajempaan erikoistumiseen, yhteentoimivuuteen ja täydentävyyteen; vaatii EU:n rahoituksen, kuten Euroopan sosiaalirahaston ja Euroopan globalisaatiorahaston, käytön tehostamista ennakoinnin ja sopeutumisen tukemisessa;
While recognising that one of the likely consequences of restructuring will be the abandonment of some non-viable national industrial capacities, stresses that any medium and long term plans for such restructuring should be aimed at having the least impact on employment; recommends, therefore, greater reorientation and synergies, based on more specialisation, interoperability and complementarity; calls for a better use of EU funding, such as the European Social Fund and European Globalisation Adjustment Fund, to support anticipation and adaptation to change;
korostaa, että Euroopan puolustuksen teknologisen ja teollisen perustan edistäminen voi luoda kestäviä työpaikkoja Euroopan kansalaisille ja EU:n puolustusteollisuudelle;
Stresses that promoting a European defence technological and industrial base can create sustainable jobs for European citizens in EU defence industries;
korostaa, että teollisuuden rakennemuutoksen yhteydessä on varmistettava, että toimitusvarmuutta ei vaaranneta; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota kehittämään nopeasti kokonaisvaltaisen ja kunnianhimoisen EU:n laajuisen toimitusvarmuusjärjestelmän, joka perustuu keskinäisiin takuisiin; kehottaa jäsenvaltioita ensimmäisenä toimena kohti mainitun tavoitteen saavuttamista käyttämään täysin hyväkseen siirtodirektiiviä ja nopeuttamaan vuodelta 2006 peräisin olevan toimitusvarmuutta kiireellisten operaatioiden yhteydessä koskevan puitesopimuksen käyttöönottoa;
In the context of industry restructuring, highlights also the importance of ensuring that security of supply is not put at risk; calls on the Member States and the Commission to rapidly develop a comprehensive and ambitious EU-wide security-of-supply regime based on a system of mutual guarantees; urges the Member States, as first steps towards this objective, to fully exploit the potential of the Directive on transfers and to speed up work to operationalise the 2006 Framework Arrangement for Security of Supply in Circumstances of Operational Urgency;
kehottaa Euroopan puolustusvirastoa muodostamaan yhteisen kannan myös keskeisestä teollisuuskapasiteetista, joka on säilytettävä tai jota on kehitettävä Euroopassa; pyytää edellä mainitun yhteydessä Euroopan puolustusvirastoa arvioimaan riippuvuutta Euroopan ulkopuolisesta teknologiasta ja hankintalähteistä Euroopan strategista riippumattomuutta varten ja antamaan konkreettisia suosituksia jäsenvaltioille komission työn perusteella ja panee merkille, että komissiolla on myös tiettyjä ohjelmia, joilla pyritään vähentämään Euroopan riippuvuutta toimituksista ja energiasta;
Encourages the EDA to further develop a common European view on key industrial capabilities that have to be preserved or developed in Europe; as part of this effort, invites the Agency to analyse dependencies on non-European technologies and sources of supply for European strategic autonomy and make concrete recommendations for Member States, in line with the work of the European Commission which also has certain programmes aimed at reducing European supply dependency and energy dependency;
katsoo, että yhteistyöhön perustuvat asehankintaohjelmat, kuten Euroopan puolustusviraston käynnistämä ja hallinnoima puolustusmateriaalialan yhteistyöorganisaatio, toimivat ratkaisevan tärkeinä kustannusten leikkaamisen, teollisuuden keskittymisen tukemisen, standardoinnin ja yhteentoimivuuden ja kansainvälisen kilpailukyvyn edistäjinä; korostaa Euroopan puolustusviraston roolia siltä osin kuin se edistää valmiustarpeiden muuntamista yhteistyöohjelmiksi ja kartoittaa mahdollisuuksia harjoittaa ensivaiheen yhteistyötä; kehottaa Euroopan puolustusvirastoa jatkamaan yhteistyötietokannan kehittämistä siten, että sen avulla kansallisia hankkeita voidaan yhdistää toisiinsa yhteistyömahdollisuuksina, ja kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään tätä tietokantaa; kehottaa Euroopan puolustusvirastoa esittelemään puolustusalan yhteistyön parhaiden käytänteiden oppaan eurooppalaista puolustusmateriaalialaa koskevan yhteistyöstrategian mukaisesti;
Believes that collaborative armaments programmes, such as those initiated by the EDA and managed by the Organisation for Joint Armament Cooperation (OCCAR), represent a vital tool for reducing development costs, supporting industry consolidation, fostering standardisation and interoperability, and boosting global competitiveness; highlights the EDA's role in facilitating the translation of capability needs into cooperative programmes and identifying opportunities to cooperate early in the life cycle; calls on the EDA to continue work on the Collaborative Database for matching national projects as cooperative opportunities and encourages the Member States to populate this database; calls on the EDA to present a Guide to Armaments Cooperation Best Practice, as provided for in its European Armaments Cooperation Strategy;