natgillin/translations-raw huggingface dataset:
korostaa vastavuoroisuutta koskevan hengen merkitystä Euroopan unionin ja sen tärkeimpien strategisten kumppanien suhteissa sekä suhteista saatavia molemminpuolisia etuja; katsoo tässä yhteydessä, että Euroopan unionin pitäisi miettiä, olisiko asianmukaista hankkia välineitä kolmansien maiden valtiontukea koskevien taloudellisten käytäntöjen tutkimiseksi ja sellaisten menettelyjen arvioimiseksi, joiden tavoitteena voisi olla keskeisten teknologioiden siirtäminen EU:n alueen ulkopuolelle;
Stresses the importance of the spirit of reciprocity, and the mutual benefits to be gained, in the EU's relations with its main strategic partners; considers in this regard that the EU should ask itself whether it might not be expedient to equip itself with tools with which to examine the state aid-related economic practices of third countries and to assess any behaviour which might have the aim of transferring key technologies outside EU territory;
panee merkille, että tällä hetkellä kansainvälisiä kirjanpitosäännöksiä säätelevä elin International Accounting Standards Board (IASB) velvoittaa vain alueellisesti koottuihin tilinpäätöksiin; vaatii ottamaan käyttöön kirjanpitosääntöä, joilla kaikki yritykset ja säätiöt velvoitetaan maakohtaiseen kirjanpitoon, sekä edistämään kansainvälistä veroyhteistyötä viranomaisten välisillä tiedonvaihtosopimuksilla;
Notes that, at present, the International Accounting Standards Board (IASB) requires combined balancing of accounts only at regional level; calls for the adoption of accounting rules which require all businesses and foundations to keep accounts per country, and for the promotion of international tax cooperation by means of agreements between authorities on exchanging information;
palauttaa mieliin, että on tehtävä kauaskantoisia muutoksia maailmanlaajuiseen talous- ja finanssihallintaan avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden edistämiseksi ja kansainvälisten talous- ja rahoituslaitosten yhteensopivan toiminnan varmistamiseksi; kehottaa ensimmäisenä askeleena kohti maailmantalouden ohjausjärjestelmää sisällyttämään Bretton Woodsissa perustetut instituutiot ja muut olemassa olevat taloutta ohjaavat elimet, G20 mukaan lukien, YK:n järjestelmään, jossa niiden olisi toimittava yhdessä Maailman kauppajärjestö WTO:n, ILO:n ja vielä perustamatta olevan, maailman ilmastoa käsittelevän järjestön kanssa;
Recalls its insistence on a far-reaching reform of global economic and financial governance, in order to promote transparency and accountability and to ensure coherence between the policies of the international economic and financial institutions; calls for the Bretton Woods institutions and other existing economic governance bodies, including the G20, to be integrated, as a first step towards a global economic governance structure, into the UN system, where they should engage with the World Trade Organisation (WTO), with the ILO and with a world climate organisation that needs to be created;
kehottaa G20-maita hyväksymään pikaisesti globaaleja ja koordinoituja poliittisia toimia, jotta ne voivat osaltaan edistää vahvaa, vakaata ja tasapainoista maailmanlaajuista kasvua; kehottaa kyseisten maiden parlamenttien ottamista mukaan legitiimiyden ja vastuuvelvollisuuden lisäämiseksi; kehottaa edelleen uudistamaan ja antamaan lisäresursseja IMF:lle, jotta voidaan lisätä sen avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta ja tehdä siitä entistä demokraattisempi, samalla kun vahvistetaan sen roolia jäsentensä talous- ja rahoitusvalvonnan suhteen ja perustaa uskottava turvaverkko maailmantalouden epätasapainon torjumiseksi;
Calls for the prompt adoption by the G20 countries of global and coordinated policy measures to contribute to strong, stable and balanced global sustainable growth; calls for the involvement of those countries' respective parliaments with a view to increasing legitimacy and accountability; calls, moreover, for a reform of, and more financial resources for, the IMF in order to enhance its transparency and accountability and render it more democratic, while strengthening its role in the economic and financial surveillance of its members, with a view to setting up a credible safety net to combat global imbalances;
kehottaa ottamaan käyttöön seuraavia uusia rahoitustukijärjestelyjä:
Calls for new financial assistance arrangements to be introduced, as follows:
uudistettu IMF voisi toimia maailmanlaajuisena hätävaraluotottajana ja tarjota vastapainoa yksittäisten maiden valuuttareservien tarpeelle, jos sen lyhyen aikavälin likviditeettiä ja rahoitusta koskevaa turvaverkkoa vahvistettaisiin;
a reformed IMF could act as a global lender of last resort and could counteract the need of individual countries to accumulate currency reserves if its ability to deliver short-term liquidity and stronger financial safety nets were strengthened;
Vuosituhannen kehitystavoitteet: nykyinen kriisi on paljastanut, että rahoitusmarkkinat tarvitsevat kannustimia edistääkseen pitkän tähtäimen investointeja ja kestävää kehitystä; monenkeskisten ja kahdenvälisten kehityspankkien ja -järjestöjen rahoitusroolia olisi päivitettävä ja tehostettava vastauksena kehitysmaiden kasvaviin rahoitustarpeisiin; pääomasiirtojen transaktioveron tuloja voitaisiin käyttää vuosituhattavoitteiden saavuttamisen osarahoittamiseen ja niitä tarvitaan ilmastonmuutostavoitteiden toteuttamiseen; olisi jatkuvasti tutkittava kehitysvälineiden muiden rahoituslähteiden merkitystä, erityisesti velan uudelleenjärjestelyn ja köyhimpien maiden velkojen peruuttamisen sekä rahalähetysten edistämisen; sitoumukset ennakoitavissa olevaan viralliseen kehitysapuun on vahvistettava uudelleen ja on tutkittava innovatiivisia ylimääräisiä rahoituslähteitä kehitysmaiden kutistuvien talouksien aiheuttaman rahoitusvajeen täyttämiseksi; jäsenvaltioiden olisi vahvistettava uudelleen lupauksensa osoittaa 0,7 prosenttia bruttokansantulostaan kehitysapuun vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisen rahoittamiseksi;
MDGs: the current crisis has highlighted the need to create incentives for financial markets to promote long-term investment and sustainable development; the financial role for the multilateral and bilateral development banks and organisations should be updated and upgraded in response to the increased financing demands from developing countries; revenues from the financial transaction tax could be used in part to finance achievement of the MDGs and will be needed to meet climate change commitments; the importance of other financing for development instruments should be continuously explored, especially debt restructuring, cancellation of the debts of the poorest countries and promotion of remittance flows; the commitments in relation to foreseeable official development assistance should be reiterated and additional innovative sources of financing, aimed at closing the financing gap caused by shrinking economies in the developing world, should be explored; the Member States should reaffirm their pledge to assign 0.7% of their GNI to development aid aimed at financing achievement of the MDGs;
Välimeren kumppanuusmaissa tapahtuneiden mullistusten ja niihin liittyvien tapahtumien seurauksena EU:n on määritettävä tiiviimmän Euro–Välimeri-yhteistyön poliittiset painopisteet ja sovittava sen rahoituksesta; EU:n joukkovelkakirjalainoja on tässä yhteydessä laajennettava kestävän liikenteen, energia-alan, eurooppalaisen digitaalistrategian ja koulutusalan Euro–Välimeri-hankkeisiin, jotka tuottavat lisäarvoa Välimeren molemmilla puolilla;
the EU must identify political priorities and agree on funding for closer Euro-Mediterranean cooperation following the upheavals and accompanying developments in the South Mediterranean partner countries; it is necessary in this context for European project bonds to be extended to Euro-Mediterranean projects in the fields of sustainable transport and energy, the digital agenda and education, thereby creating added value for both sides of the Mediterranean;
palauttaa mieliin, että ”valuuttasota” ei ajaisi yhdenkään maan tai maiden ryhmän etua ja että se voisi tehdä tyhjäksi kaikki EU:n kansalaisten pyrkimykset vähentää julkisen talouden velkaantumista ja toteuttaa rakenteellisia uudistuksia; panee merkille, että euro on estänyt sellaisen valuuttakriisin syntymisen, joka tavallisesti on usein liittynyt rahoitusalan kriisiin; palauttaa mieliin, että monenkeskinen kauppajärjestelmä, kuten WTO, ei ulota sääntöjään pääomavirtoihin eikä niiden vastapainona ole monenkeskistä finanssijärjestelmää;
Recalls that no country or block of countries would benefit from a ‘currency war’, which could reverse any efforts made by EU citizens in response to the need to reduce sovereign debt and to carry out structural reforms; notes that the euro has prevented the onset of a currency crisis of the kind historically often associated with financial crises; recalls that the multilateral trade system (WTO) rules do not cover capital flows and are not matched by a multilateral monetary system;
palauttaa mieliin G-20-maiden Koreassa asettaman tavoitteen kehittää entistä vakaampaa ja joustavaa kansainvälistä finanssijärjestelmää; on tietoinen kansainvälisen finanssijärjestelmän toimintaa koskevasta maailmanlaajuisesta huolestumisesta ja vaatii pikaisesti suuren harppauksen ottamista asiassa; pyytää siksi uudistamaan kansainvälistä finanssijärjestelmää siten, että varmistetaan systemaattinen ja kattava makrotason talousyhteistyö kestävän ja tasapainoisen globaalin kasvun aikaansaamiseksi;
Recalls the Korea G20 goal of building a more stable and resilient international monetary system (IMS); recognises the global concern about the functioning of the IMS and calls for a major leap forward to be taken as a matter of urgency; requests, therefore, that the IMS be reformed in such a way as to ensure systematic and comprehensive macroeconomic cooperation with sustainable and balanced global growth;
vaihtokurssit: ensimmäisenä vaiheena olisi noudattaa politiikkaa, joka mahdollistaa vaihtokurssien asteittaisen ja asianmukaisen mukautumisen muuttuviin makrotaloudellisiin perustekijöihin;
exchange rates: the first step would be to pursue policies that allow exchange rates to adjust gradually and sufficiently to changing macroeconomic fundamentals;
varantovaluutta: kansainvälistä valuuttavarantojärjestelmää olisi uudistettava, jotta varannot eivät aiheuta maailmantalouden epätasapainoa; dollariin perustuva nykyinen kansainvälinen varantojärjestelmä voitaisiin asteittain korvata monenkeskisellä järjestelmällä, joka keskittyisi erityisnosto-oikeuksiin, jotka edustaisivat laajaa koko maailman valuuttojen valuuttakoria, erityisesti Kiinan renminbia ja Brasilian realia;
reserve currency: reforms to the international reserve system would be needed to avoid a situation in which reserves lead to global imbalances; the current dollar-based international reserve system could be gradually replaced by a multilateral system centred on Special Drawing Rights (SDRs) representing a broad basket of currencies from across the globe, notably the Chinese renminbi and the Brazilian real;
pääomavirrat: monenkeskisten säännösten järjestelmä olisi otettava käyttöön pääomien pitkäaikaisten liikkeiden suosimiseksi, pääomien tavallisen ulosvirtauksen helpottamiseksi ja pirstaloituneiden arvopaperimarkkinoiden aiheuttamien häiriötekijöiden välttämiseksi sekä valtionobligaatiomarkkinoiden avoimen ja sujuvan toiminnan varmistamiseksi, samalla kun vältetään niiden väärinkäyttöä merkantilistisen tai muita hyväksikäyttävän politiikan edistämisen välineinä;
capital flows: a multilateral system of rules would need to be adopted to favour long-term movements of capital, to facilitate non-speculative capital outflows, to avoid disruptive effects in fragmented securities markets and to ensure transparent, open and smooth functioning of treasury bond markets, while avoiding their misuse as vehicles for the promotion of mercantilist or beggar-thy-neighbour policies;
EU:n kilpailukyvyn ja kestävyyden lisääminen sekä Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpano innovointia sekä työpaikkoja ja kasvua lisääviä investointeja edistämällä
Increasing the competitiveness and sustainability of the EU and implementing the Europe 2020 strategy by fostering innovation and long-term investment for jobs and growth
Kilpailukyky, lähentyminen ja Eurooppa 2020 -strategia
Competitiveness, convergence and the Europe 2020 strategy
kehottaa talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson sisältöä määriteltäessä ottamaan täysimääräisesti ja johdonmukaisesti huomioon Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet ja tarpeen selviytyä kaikista EU:n talouden sisäisistä epätasapainoista;
Calls for full and consistent account to be taken of the Europe 2020 strategy objectives and the need to overcome all EU internal imbalances when defining the content of the European semester;
korostaa, että Eurooppa 2020 -strategian kestävyyttä koskeva tekijä on valtavirtaistettava kaikille asiaankuuluville politiikan aloille, jotta EU:sta tulisi jälleen alan suunnannäyttäjä maailmassa; painottaa, että jotta Eurooppa säilyttäisi kilpailukykynsä globaalissa taloudessa, sen on otettava johtoasema vihreässä muutoksessa kohti resurssitehokasta ja kestävää yhteiskuntaa; korostaa, että laaja-alaiset investoinnit ympäristöystävällisiin infrastruktuureihin, uusiutuvaan energiaan ja energiatehokkuuteen ovat erinomainen tapa edistää elpymistä sekä pitkän ajanjakson kasvua ja uusien työpaikkojen luomista;
Stresses that the sustainability element of the Europe 2020 strategy needs to be mainstreamed across all relevant policy fields in order for the EU to regain world leadership; underlines that, if Europe is to remain competitive in the global economy, it must take the lead in the eco-friendly transformation towards a resource-efficient, sustainable society; emphasises that large-scale investment in eco-friendly infrastructures, renewable energies and energy efficiency is an excellent way of stimulating the recovery and promoting long-term growth and job creation;
muistuttaa, että sisämarkkinoiden täyttä potentiaalia ei vielä ole toteutettu ja että tarvitaan uutta poliittista määrätietoisuutta ja päättäväisiä toimia niiden täyden potentiaalin vapauttamiseksi kestävää ja sosiaalisesti osallistavaa kasvua ja työllisyyttä varten; korostaa tarvetta kehittää edelleen Euroopan palvelualaa ja edistää palvelukauppaa;
Recalls that the full potential of the single market has not yet been realised, and that renewed political determination and resolute action are required with a view to unlocking its full potential for sustainable and socially inclusive growth and jobs; underlines the need to further develop the European service sector and to enhance trade in services;
painottaa, että Eurooppa 2020 -strategian menestys riippuu koko EU:n sitoutumisesta, siitä, miten jäsenvaltiot, kansalliset parlamentit, paikalliset ja alueelliset viranomaiset ja työmarkkinaosapuolet omaksuvat sen; palauttaa mieliin painokkaiden ja asianmukaisesti toimivien työmarkkinaneuvottelujen ja kollektiivisen edunvalvonnan merkityksen Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä, samoin kuin makrotalouspolitiikkaa ja -toimia koskevien todellisten eurooppalaisten työmarkkinaneuvottelujen merkityksen; toteaa, että nämä toimenpiteet olisi toteutettava laajan konsensuksen aikaansaamiseksi etenemistavasta;
Emphasises that the success of the Europe 2020 strategy depends on the commitment of the EU as a whole, and on ownership by Member States, national parliaments, local and regional authorities and social partners; recalls the importance of a strong and properly functioning social dialogue and collective agreements within the framework of the Europe 2020 strategy, as well as the promotion of a genuine European social dialogue on macroeconomic policies and measures; notes that these measures should be pursued in order to achieve broad consensus on the way forward;
panee merkille alue- ja paikallisviranomaisten lisääntyvän toimivallan ja vastuun; muistuttaa, että kaksi kolmasosaa Euroopan julkisista investoinneista tehdään edelleen valtiotasoa alemmalla tasolla; toteaa, että julkisten investointien toteutus- ja täytäntöönpanotason valinta vaikuttaa hyvin suuresti niiden tehokkuuteen; korostaa tämän vuoksi, että on tärkeää varmistaa, että julkiset investoinnit toteutetaan kaikkein tehokkaimmalla hallinnon tasolla;
Notes the growing powers and responsibilities of regional and local authorities; recalls that two thirds of public investment in Europe remains at sub-national level; notes that the choice of the level at which public investment is made and executed has a very significant impact on its efficiency; stresses, therefore, the importance of ensuring that public investment takes place at the most efficient level of governance;
kehottaa jäsenvaltioiden kansallisia parlamentteja ja hallituksia toimimaan kansallisessa päätöksenteossaan EU:n kannalta vastuullisella tavalla EU:ta kohtaan ja sisällyttämään EU-ulottuvuuden kansallisiin keskusteluihinsa;
Urges the national parliaments and governments of the Member States, when engaging in national decision-making, to act in a responsible manner vis-à-vis the EU and to include the EU dimension in their national discussions;
tähdentää, että finanssipolitiikan konsolidoinnin täydennyksenä on oltava myös Eurooppa 2020 -strategiassa esitettyjä keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteita, jotka koskevat erityisesti uusien työpaikkojen luomista, sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä investointeja infrastruktuuriin, resurssitehokkuuteen ja tietoperustaiseen talouteen, jotta kilpailukyky paranee ja sosiaalinen, taloudellinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus lisääntyy; toteaa, että kansallisilla ja EU-tason politiikoilla olisi tuettava strategiaa johdonmukaisesti ja että talousarviokuri voi ilman tarkkaan määritettyä strategiaa heikentää kasvunäkymiä, vähentää kilpailukykyä ja haitata pitkällä ajanjaksolla vakavasti taloutta; muistuttaa, että – koska avoin koordinointimenetelmä on epäonnistunut – EU 2020 -strategiaan olisi sisällyttävä komission jäsenvaltioille laatimia sitovia tavoitteita enimmäis- ja vähimmäisarvoineen sovellettaviksi niiden talouksien tiettyihin makrotaloudellisiin näkökohtiin;
Stresses that fiscal consolidation must be accompanied by medium- and long-term targets such as those identified by the Europe 2020 strategy, especially with regard to job creation, social inclusion, investment in infrastructure, resource efficiency, ecological transformation of the economy and a knowledge-based economy, so as to increase competitiveness and social, economic and territorial cohesion; notes that the various national and EU policies should provide coherent support for the strategy and that budget discipline can, if imposed without a well-defined strategy, undermine growth prospects, reduce competitiveness and seriously harm the economy in the long run; recalls that, as the open method of coordination has failed, the Europe 2020 strategy should include binding targets drawn up by the Commission for Member States with maximum and minimum values to be applied to certain macroeconomic aspects of their economies;
kehottaa komissiota käynnistämään kaikkien jäsenvaltioiden tiukan tilintarkastuksen tiiviissä yhteistyössä Eurostatin kanssa niiden tosiasiallisen taloudellisen aseman määrittämiseksi, jotta voidaan tehdä Eurooppa 2020 -strategiaa, alueellisia hankkeita ja koheesiohankkeita koskevia tosiseikkoihin perustuvia päätöksiä; kehottaa valvomaan kaikki Euroopan unionin rahoitusohjelmia sekä kansallisia ja alueellisia tukia, suosittelee niiden hankkeiden ja ohjelmien tehostamista, joiden onnistuminen on hyvin tärkeää, ja vastavuoroisesti luopumista tehottomista tuista ja talouskehityssuunnitelmista;
Calls for a strict financial audit of all Member States, to be initiated by the Commission in close cooperation with Eurostat, in order to determine their actual financial status, thereby enabling fact-based decisions to be taken with regard to the Europe 2020 strategy and regional and cohesion projects; calls for scrutiny of all funding programmes in the European Union and of national and regional subsidies; recommends intensification of the projects and programmes, the success of which is vital, and in turn the eradication of ineffectual subsidies and economic development schemes;
korostaa, että erityisesti naiset ovat muita suuremmassa vaarassa ajautua köyhyyteen; toteaa, että lasten köyhyys on lisääntynyt joissakin jäsenvaltioissa kriisin aikana; painottaa, että tätä ei voida hyväksyä ja että kielteiset suuntaukset on pysäytettävä; kehottaa tämän vuoksi kehittämään erityisesti nykyiset valtiosta riippumattomat järjestöt vankaksi verkostoksi, jolla poistetaan lasten köyhyyttä lapsikeskeisin lähestymistavoin, lapsikohtaisin tavoittein ja painottamalla voimakkaasti lasten oikeuksia;
Points out that women, in particular, are at greater risk of experiencing poverty; notes that child poverty has increased in a number of Member States during the crisis; underlines that this is unacceptable and that the negative trends must be reversed; consequently, calls on, in particular, the existing non-governmental organisations to be developed into a solid network for the eradication of child poverty by means of child-centred approaches, child-specific targets and a strong focus on their rights;
toteaa, että vankat sosiaaliturvajärjestelmät ovat merkittäviä talouden vakauttajia huonoina aikoina; korostaa tämän vuoksi, että vaikka julkista taloutta on vahvistettava, on myös selvästi tarpeen turvata julkisen sektorin palvelut ja säilyttää sosiaaliturvan nykyinen taso; vaatii ottamaan käyttöön toimenpiteitä tuloerojen pienentämiseksi erityisesti puuttumalla nuorisotyöttömyyteen;
Notes that solid welfare systems are important economic stabilisers in bad times; stresses, therefore, that while there is a need to consolidate public finances, there is also a convincing case for safeguarding public-sector services and maintaining existing levels of social protection accordingly; calls for the adoption of measures to reduce income inequalities, in particular, by tackling youth unemployment;
korostaa, ettei taloudellinen taantuma saisi hidastaa työn ja yksityiselämän yhteensovittamispolitiikkojen edistymistä, etenkään kun on kyse naisten työmarkkinoille pääsyä helpottavista politiikoista;
Underlines that the economic downturn should not slow down progress on reconciliation policies concerning the work-life balance, particularly those facilitating women's access to the labour market;
panee merkille kriisin aiheuttamat haasteet, kuten taloudellisen toiminnan huomattavan taantumisen, rakenteellisesta ja pitkäaikaisesta työttömyydestä johtuvan talouskasvun heikkenemisen sekä julkisten ja yksityisten investointien vähenemisen ja kehittyvien talouksien myötä tulleen kilpailun lisääntymisen;
Notes the challenges arising from the crisis, with a major downturn in economic activity, a decline in the growth rate, brought about by a strong rise in structural and long-term unemployment, and a fall in rates of public and private investment, as well as increased competition from emerging economies;
tunnustaa, että EU:n sisällä nykyisin olevan talouden epätasapainon torjumiseen ei riitä ”yhden koon” politiikka ja että talouspolitiikan koordinoinnin onnistumiseksi on otettava huomioon EU:n kansallisten talouksien lähtökohdat ja niiden erityispiirteet; korostaa talouden koordinoinnin tarvetta ja sitä, että on edistyttävä kestävään julkiseen talouteen palaamisessa;
Recognises that, to overcome the current imbalances inside the EU, a ‘one-size-fits-all’ approach will not be enough and that, in order to be effective, economic policy coordination will need to take proper account of the starting-points of the different EU national economies and their specific characteristics; stresses the need for economic coordination and progress in restoring sound finances;