natgillin/translations-raw huggingface dataset:
muistuttaa, että uusissa perussopimuksissa ei enää nimenomaisesti viitata neuvoston velvollisuuteen määrittää tapaukset, joissa se toimii lainsäätäjänä, eikä tarpeeseen säilyttää sen päätöksenteon tehokkuus (entisen EY-sopimuksen 207 artiklan 3 kohta) eli keskeneräisten asioiden suoja (”tila ajatella”) ja että tämän käsitteen säilyminen tähän asti perustuu ainoastaan asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 3 kohtaan lainsäädäntömenettelyjen tapauksessa;
Recalls that the new Treaties no longer make specific reference to the Council's obligation to define the cases in which it acts in a legislative capacity and to the need to preserve the effectiveness of its decision-making process (Article 207(3) of the former TEC) – the so-called ‘space to think’ – and that the current ‘survival’ of this concept is based only on Article 4(3) of Regulation (EC) 1049/2001 as far as legislative procedures are concerned;
korostaa merkittävien valtiosta riippumattomien järjestöjen ARTICLE 19, ”The Public's Right to Know: Principles of Freedom of Information Legislation”, Lontoo, 1999; Transparency International, ”Using the Right to information as an Anti-Corruption Tool”, Berliini, 2006.
In accordance with the best international standards developed by major non-governmental organisations Article 19, ‘The Public's Right to Know: Principles of Freedom of Information Legislation’, London, 1999; Transparency International, ‘Using the Right to information as an Anti-Corruption Tool’, Berlin, 2006.
kehittämiä parhaita kansainvälisiä normeja myötäillen, että on otettava käyttöön tiukasti sovellettava kolmijakoinen testi, jonka perusteella voidaan kieltäytyä luovuttamasta asiakirjaa: 1) asiakirjan sisältämien tietojen on liityttävä säädöksessä ilmoitettuun legitiimiin tavoitteeseen, 2) asiakirjan luovuttamisesta on oltava mahdollisesti huomattavaa haittaa kyseisen tavoitteen saavuttamiselle ja 3) tavoitteen saavuttamiselle aiheutuvan haitan on oltava suurempi kuin yleisen edun, joka edellyttää asiakirjan tietojen saamista;
, highlights the need for a strict three-part test to be used in order to justify a refusal to disclose a document: (1) the information contained in the document must relate to a legitimate aim listed in the legislative act, (2) the disclosure of the document must threaten substantial harm to that aim, and (3) the harm to the aim must be greater than the public interest in having the information contained in the document;
muistuttaa, että asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 toimielimille asetetaan selkeä velvollisuus antaa tutustuttavaksi kaikki ne asiakirjan osat, joihin ei sovelleta poikkeusta; panee merkille, että myönnettyä osittaista tutustumisoikeutta rajoitetaan usein aiheetta, ja painottaa, että olisi vilpittömästi harkittava tutustumisoikeuden myöntämistä myös asiakirjan niihin asiasisältöisiin osiin, jotka hakijaa kiinnostavat;
Recalls that Regulation (EC) No 1049/2001 establishes a clear obligation for the institutions to grant access to all those parts of the document that are not covered by any of the exceptions; notes that the partial access granted is often unduly limited, and stresses that access should be given genuine consideration in relation also to those substantive parts of documents that are of interest to the applicant;
huomauttaa, että asetuksen (EY) N:o 1049/2001 nykyisen 4 artiklan 3 kohdan säännöksillä pyritään rajoittamaan keskeneräisten asioiden suojaa (”tilaa ajatella”) asettamalla asiakirjaan tutustumisoikeuden epäämisen edellytykseksi, että asiakirjan ilmaiseminen ei vain vahingoittaisi päätöksentekomenettelyä, vaan vahingoittaisi sitä ”vakavasti”, ja sallimalla tämän seikan sivuuttamisen tapauksissa, joissa ”ylivoimainen yleinen etu edellyttää ilmaisemista”; painottaa, että huolimatta edellä esitetyistä näkökohdista, asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 3 kohdan määritelmä on avoin, eikä siinä aseteta sen soveltamiselle selkeitä ehtoja tai oteta huomioon unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä; korostaa, että oikeusvarmuus edellyttää asianmukaista eli suppeampaa määritelmää;
Points out that the current Article 4(3) of Regulation (EC) No 1049/2001 seeks to limit the scope of the ‘space to think’ by stipulating that, as a prerequisite for refusal to grant access, disclosure of the document must not merely undermine the decision-making process, but must ‘seriously’ undermine it, and in any case allowing this limit to be overstepped where there is ‘an overriding public interest in disclosure’; stresses however that in spite of the above-mentioned considerations, Article 4(3) of Regulation (EC) No 1049/2001 contains an open-ended definition which does not provide clear conditions for application or take into account the case-law of the Court of Justice; stresses the need for an appropriate definition in accordance with the concept of legal certainty by narrowing the concept;
korostaa, että kolmikantaneuvottelut ja sovittelumenettelyt (jotka nimenomaisesti mainitaan SEUT:n 294 artiklassa) ovat lainsäädäntömenettelyn olennainen vaihe eivätkä erillistä pohdintaa, joka kuuluisi keskeneräisten asioiden suojan piiriin; arvioi, että nykyiset menettelyt kolmikantaneuvotteluissa sopimukseen pääsemiseksi ensimmäisessä käsittelyssä eivät turvaa tyydyttäväntasoista avoimuutta ja oikeutta tutustua asiakirjoihin Euroopan parlamentissa ja sen ulkopuolella suhteissa kansalaisiin ja yleiseen mielipiteeseen; pyytää siksi, että niiden yhteydessä laadittuja asiakirjoja, kuten esityslistoja, yhteenvetoja neuvottelujen tuloksista sekä nelisarakkeisia taulukkoasiakirjoja, jotka laaditaan neuvottelujen helpottamiseksi, ei lähtökohtaisesti kohdeltaisi eri tavalla kuin muita lainsäädäntöasiakirjoja ja että ne julkistettaisiin sopimukseen pääsemiseksi ensimmäisessä käsittelyssä järjestettävien kolmikantaneuvottelujen osalta; kehottaa siksi asiasta vastaavia parlamentin elimiä yhtenäistämään tämän menettelyn ja pyytää muita toimielimiä tekemään samoin;
Emphasises that trialogues and the conciliation procedures (as explicitly listed in Article 294 TFEU) are a substantial phase of the legislative procedure, and not a separate ‘space to think’; believes especially that the current procedures as regards trilogues prior to a possible first reading agreement fail to ensure a satisfactory level of legislative transparency and access to documents both internally, to the Parliament, and externally in relation to citizens and public opinion; requests, therefore, that documents created in their framework, such as agendas, summaries of outcomes and the ‘four column’ documents drawn up for facilitating negotiations, should not in principle be treated differently from other legislative documents, and that they should be made public as regards trialogues prior to a possible first reading agreement; consequently instructs its competent bodies to standardise this procedure, and calls on other institutions to do the same;
painottaa, että asetus (EY) N:o 1049/2001 ja Århusin yleissopimus, jonka määräyksiä sovelletaan asetuksella (EY) N:o 1367/2006, poikkeavat monessa suhteessa toisistaan: Århusin yleissopimuksessa ei ole ”ehdottomia” hylkäämisperusteita, siinä ei mainita poikkeuksia, jotka perustuvat suojaan, joka koskee sotilasasioita, unionin tai jäsenvaltion finanssi-, raha- tai talouspolitiikkaa, oikeudellista neuvonantoa tai tarkastus-, tutkinta- ja tilintarkastustoimia, ja kaupallisia etuja koskeva poikkeus rajataan tapauksiin, joissa tällainen luottamuksellisuus suojataan lailla oikeutettujen taloudellisten etujen suojaamiseksi;
Emphasises several divergences between Regulation (EC) No 1049/2001 and the Aarhus Convention, as being applied by Regulation (EC) No 1367/2006, such as the lack in the Aarhus Convention of ‘absolute’ grounds for refusal, and exceptions based on protection of military matters, financial, monetary or economic policy of the Union or a Member State, legal advice or inspections, investigations and audits, and the limitation of the commercial interest exception to cases where such confidentiality is protected by law in order to protect a legitimate economic interest‘;
, ja kehottaa Euroopan kemikaalivirastoa soveltamaan kaikilta osin kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH) 18. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1.
, and calls on the European Chemicals Agency (ECHA) to fully apply Article 119 of Regulation (EC) No 1907/2006 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 concerning the Registration, Evaluation, Authorisation and Restriction of Chemicals (REACH) OJ L 396, 30.12.2006, p.
korostaa, että asetusta (EY) N:o 1049/2001 muutettaessa olisi noudatettava Århusin yleissopimusta kaikilta osin ja muutetussa asetuksessa olisi määriteltävä kaikki poikkeukset siten, että ne vastaavat täysin yleissopimusta;
Stresses that any revision of Regulation (EC) No 1049/2001 should fully respect the Aarhus Convention and should define any exemption in full compliance with it;
korostaa, että yleisöllä olisi oltava oikeus tutustua kansainvälisiin sopimuksiin liittyviin asiakirjoihin, mukaan lukien kyseisten sopimusten täytäntöönpanosta tai soveltamisen valvonnasta vastaavien elinten hyväksymät tai niiden käsiteltäväksi annetut asiakirjat, koska niihin tutustumisoikeutta ei ole nimenomaisesti evätty, ja että kyseinen oikeus olisi evättävä vain, kun siitä aiheutuisi todellista vahinkoa kansainvälisille suhteille, ja ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 4 kohdassa säännökset kolmannen kuulemisesta; korostaa, että koska kansainvälisillä sopimuksilla on sitovia vaikutuksia, poikkeukseen olisi liitettävä yleistä etua koskeva testi; huomauttaa, että perussopimusten mukaan Euroopan parlamentin tehtävänä toimielimenä, jonka EU:n kansalaiset valitsevat, on edustaa yleistä etua; aikoo siksi päättäväisesti varmistaa, että parlamentille Lissabonin sopimuksessa (SEUT:n 218 artikla) annettuja uusia oikeuksia kansainvälisten sopimusten alalla kunnioitetaan täysin, ja painottaa, että tätä ei voida kieltää kahdenvälisissä sopimuksissa kolmansien maiden kanssa;
Stresses that documents relating to international agreements, including documents adopted by, or submitted to, any bodies which have the task of implementing or monitoring the application of such agreements, should be disclosed to the public, as they are not categorically excluded from public access, and that access to them should be refused only when there is real harm to international relations, and taking into account Article 4(4) of Regulation (EC) No 1049/2001 on consultations with a third party; emphasises that since international agreements have binding effects, a public interest test should be introduced with regard to the exception; points out that Parliament, which is elected by the EU's citizens, is entrusted by the Treaties with an institutional role in representing the public interest; expresses its firm determination to make sure that the new institutional prerogatives assigned to Parliament by the Lisbon Treaty (Article 218 TFEU) in the field of international agreements are fully respected, and that no bilateral agreements with third countries may prohibit this;
painottaa, että avoimuus liittyy tiiviisti oikeuteen hyvään hallintoon, johon viitataan SEUT:n 298 artiklassa ja perusoikeuskirjan 41 artiklassa; korostaa, että hallinnon avoimuus takaa EU:n hallintotehtävien demokraattisen valvonnan, kansalaisyhteiskunnan osallistumisen ja hyvän hallintotavan edistämisen (SEUT:n 15 artikla);
Stresses that transparency is closely connected with the right of good administration, as referred to in Article 298 TFEU and Article 41 of the Charter of Fundamental Rights; highlights the fact that administrative transparency guarantees democratic control of EU administrative tasks, the participation of civil society and the promotion of good governance (Article 15 TFEU);
, eikä SEUT:n 15 artiklan 3 kohdassa mainittuja ”hallinnollisia tehtäviä” ole määritelty selvästi; kehottaa siksi EU:n toimielimiä määrittämään pikaisesti EU:n yhteisen hallintolain SEUT:n 298 artiklan nojalla ja tarjoamaan yhteisen ja horisontaalisesti sovellettavan määritelmän ”hallinnolliselle tehtävälle” etenkin Euroopan keskuspankissa, Euroopan investointipankissa ja unionin tuomioistuimessa; pyytää komissiota antamaan SEUT:n 225 artiklan nojalla asiaa koskevan lainsäädäntöehdotuksen, jossa olisi muun muassa ratkaistava ongelmat, jotka liittyvät avoimuuteen ja komission vastuuseen rikkomusmenettelyjen hoitamisesta kantelijoille, Euroopan parlamentille ja kansalaisille;
, or a clear concept of ‘administrative tasks’ as mentioned in Article 15(3) TFEU; calls, therefore, on the EU institutions to urgently define a common EU administrative law pursuant to Article 298 TFEU, and to provide a common and horizontally applicable definition of an ‘administrative task’, especially for the European Central Bank, the European Investment Bank and the Court of Justice; asks the Commission to provide a legislative proposal on this issue, pursuant to Article 225 TFEU, which should, inter alia, address the issue of the transparency and accountability of the Commission's conduct of infringement proceedings vis-à-vis complainants, the Parliament and citizens;
korostaa, että asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 asetetaan tiukat määräajat asiakirjoihin tutustumista koskevien pyyntöjen käsittelylle Asetuksen (EY) N:o 1049/2001 7 ja 8 artikla.
Stresses that Regulation (EC) No 1049/2001 lays down strict deadlines for handling requests for access to documents Articles 7 and 8 of Regulation (EC) No 1049/2001.
; kehottaakin komissiota noudattamaan tarkkaan asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 vahvistettuja määräaikoja; esittää, että määräaikojen noudattamatta jättämisestä määrätään seuraamuksia, kuten velvollisuus julkaista asiakirjat;
; calls on the Commission to fully respect the deadlines set in Regulation (EC) No 1049/2001; suggests introducing consequences, such as the obligation to publish the documents, if the deadlines are not respected;
kehottaa sisällyttämään asetuksen (EY) N:o 1049/2001 17 artiklan mukaisesti laadittaviin ja julkaistaviin vuosikertomuksiin hakemusten käsittelyyn kuluvaa keskimääräistä aikaa koskevan laskelman, jollainen sisältyy neuvoston kertomukseen asiakirjoihin tutustumisoikeudesta vuodelta 2009;
Calls for annual reports prepared and published in accordance with Article 17 of Regulation (EC) No 1049/2001 to contain a calculation of the average time taken to handle applications, as provided for in the Council report on access to documents for 2009;
muistuttaa, että hyvä hallinto yhdistää ”asiakirjoihin tutustumisoikeuden” ja ”tiedonsaannin” käsitteet; kehottaa muuttamaan nykyistä lainsäädäntöä sen suhteen, miten pyyntöjen täsmentämistä ja neuvojen antamista kansalaisille koskevia asetuksen (EY) N:o 1049/2001 6 artiklan 2 ja 4 kohtaa sovelletaan tietopyyntötapauksiin, joissa pyyntöön liittyviä asiakirjoja on olemassa;
Reminds that good governance connects the concepts of ‘access to documents’ and ‘access to information’; calls for a change in the current legislation applying Article 6(2) and (4) of Regulation (EC) No 1049/2001, as regards clarification of requests and assistance to the citizen, to cases of a ‘request for information’ where documents exist which are relevant to such a request;
muistuttaa, että avoimuudessa ei ole kyse pelkästään EU:n toimielinten, elinten ja laitosten passiivisesta reagoinnista vaan se edellyttää ennakoivaa toimintatapaa, mitä Euroopan oikeusasiamies on useaan otteeseen korostanut; kehottaa EU:n toimielimiä asettamaan mahdollisimman monet asiakirjatyypit suoraan julkisesti saataville www-sivustoillaan (mukaan lukien talousarviot ja luettelot kolmena edeltävänä vuonna tehdyistä julkisista hankintasopimuksista); painottaa, että ennakoivalla toimintatavalla voidaan estää tarpeettomat oikeudenkäynnit, joissa veronmaksajien rahaa käytetään tehottomasti ja jotka aiheuttavat tarpeettomia viivästyksiä, kustannuksia ja rasitteita asiakirjoja pyytäville;
Recalls that transparency is not only a matter of passive reactions by the EU institutions, bodies, offices and agencies, but also requires a proactive approach, as emphasised several times by the European Ombudsman; calls on the EU institutions to make as many categories of document as possible publicly accessible by default on their Internet sites (including budgets and lists of public procurement contracts awarded over the last three years); stresses that a proactive approach can prevent unnecessary litigation, which results in tax-payers' money being spent inefficiently, as well as causing unnecessary delays, costs and burdens for those requesting access;
kehottaa komissiota varmistamaan unionin rahavarojen hoidon avoimuuden julkaisemalla yhteisellä www-sivustolla yhdellä EU:n työkielistä samat tiedot kaikista unionin rahoituksen saajista;
Calls upon the Commission to ensure transparency in the administration of European funds by publication of the same categories of information on a single website, in one of the EU working languages, regarding all beneficiaries of those funds;
katsoo, että olisi perustettava asiakirjojen tutustumisoikeuden hallinnosta vastaavia yhteyspisteitä ja toimielinten kussakin pääosastossa tai vastaavassa yksikössä olisi tarjottava virkamiehille asianmukaista koulutusta, jotta saadaan aikaan mahdollisimman hyvä ennakoiva toimintakäytäntö, voidaan arvioida pyynnöt mahdollisimman tehokkaasti ja valvoa, että kaikkia asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 säädettyjä määräaikoja noudatetaan tarkkaan;
Considers that focal points as regards access to documents should be created, and proper training of officials provided in each DG or corresponding unit of the institutions, in order to create the best possible proactive policy, to evaluate requests in the most efficient way and to ensure that all deadlines laid down in Regulation (EC) No 1049/2001 are fully respected;
toistaa, että parlamentin olisi oltava eturintamassa julkisuuteen, avoimuuteen ja asiakirjoihin tutustumisoikeuteen liittyvän ennakoivan toimintatavan soveltajana; korostaa, että kuulemisten ja valiokuntien kokousten suoratoisto täysistuntojen lisäksi on ollut menestys, ja katsoo, että tämän olisi oltava säännönmukaista ja että lainsäädäntötyön seurantatietokantaa (OEIL) olisi laajennettava entisestään siten, että se kattaa kaikki EU:n viralliset kielet ja kaikki valiokunta- ja täysistuntovaiheiden tiedot, kuten tarkistukset, muiden valiokuntien lausunnot, oikeudellisen yksikön lausunnot, äänestysluettelot, nimenhuutoäänestykset, läsnä olevien ja äänestäneiden parlamentin jäsenten nimet, toimielinten keskinäisen kirjeenvaihdon, varjoesittelijöiden nimet, sanahakutoiminnon, monikielisen haun, asiakirjojen jättämisen määräajat, RSS-syötteet, lainsäädäntömenettelyn selityksen, linkit suoratoistona lähetettyihin keskusteluihin jne., jotta kansalaisille voidaan tarjota katkeamaton tietojen jatkumo, oikeus tutustua asiakirjoihin sekä monikieliset kansalaisille suunnatut yhteenvedot lainsäädäntöehdotuksista ja tiivistelmät EU:n voimassa olevasta lainsäädännöstä (SCADPLUS), joita varten olisi tarjottava myös hyvät haku- ja selailutoiminnot;
Reiterates that Parliament should be at the forefront of the proactive approach on publicity, transparency, openness and access to documents; highlights in that regard the success of webstreaming of hearings and committee meetings in addition to plenary sittings, and believes that this should become the norm and that the Legislative Observatory (OEIL) should be expanded even further to include all EU official languages and information, both at committee and plenary level, such as amendments, opinions from other committees, Legal Service opinions, voting lists, roll call votes, present and voting MEPs, interinstitutional letters, names of shadow rapporteurs, a ‘search by word’ function, multilingual search, tabling deadlines, RSS feeds, an explanation of the legislative procedure, links to webstreamed discussions, etc., to ensure a full cycle of information for citizens, giving access to the documents as well to multilingual citizens' summaries of legislative proposals and summaries of existing EU legislation (SCADPLUS), for which adequate search and browsing facilities as described should be offered as well;
palauttaa mieliin tarpeen turvata Euroopan parlamentin jäsenten edustajantoimen riippumattomuus; katsoo samalla, että avoimuutta on sovellettava myös parlamentin virallisten elinten (kuten puheenjohtajakokouksen, puhemiehistön Esimerkiksi parlamentin työjärjestykseen ( P6_TA(2009)0359 ) ei ole vuoden 2009 jälkeen sisältynyt luetteloa EP:n asiakirjoista, jotka ovat suoraan yleisön saatavilla, vaan siinä annetaan puhemiehistölle oikeus laatia tällainen luettelo (104 artiklan 3 kohta).
Recalls the importance of protecting the independence of MEPs' mandates; believes at the same time that transparency has to apply to the work of Parliament's official bodies (such as the Conference of Presidents, the Bureau For example, since 2009 Parliament's Rules of Procedure ( P6_TA(2009)0359 ) have no longer included a list of EP documents directly accessible to the public but now give the Bureau the prerogative to establish such a list (Rule 104(3)).
ja kvestorien) työhön sekä parlamentin jäsenten toimintaan, esimerkiksi osallistumiseen parlamentin työhön ja läsnäoloon parlamentissa, 14. tammikuuta 2009 annetussa parlamentin päätöslauselmassa esitetyin ehdoin; katsoo, että kysymystä Euroopan parlamentin jäsenten korvauksista olisi käsiteltävä avoimesti ja noudattaen tarkkaan henkilötietojen suojaa koskevia sääntöjä;
and the Quaestors) and to MEPs' activities, such as participation in parliamentary work and parliamentary attendance, under the terms requested by Parliament in its resolution of 14 January 2009; considers that the question of MEPs' allowances should be dealt with in a transparent way, while fully respecting personal data protection rules;
katsoo, että EU:n tason avoimuuden tulisi heijastua myös EU:n lainsäädännön saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä jäsenvaltioissa, mikä edellyttää eritoten vastaavuustaulukoiden laatimista, ja kehottaa hyödyntämään sähköisen parlamentin ja sähköisen viranomaisasioinnin avoimuushankkeen yhteydessä kehitettyjä hyviä käytäntöjä;
Considers that transparency at EU level should be mirrored by Member States when transposing EU legislation into national law, notably by establishing correlation tables, drawing, inter alia, on best practice in terms of e-Parliament and e-government transparency;
korostaa, että jäsenvaltioiden viranomaiset eivät yleensä kunnioita kansalaisten oikeutta tiedonsaantiin, ja vaatii siksi komissiota tarkastelemaan hyvän hallinnon periaatteen näkökulmasta jäsenvaltioiden säännöksiä, jotka koskevat oikeutta tutustua asiakirjoihin, ja kannustamaan niitä laatimaan mahdollisimman avoimet säännöt, joilla edistetään kansalaisten oikeutta tutustua asiakirjoihin;
Stresses that citizens' right to information is generally not complied with by the Member States' authorities and therefore calls on the Commission – taking into account the principle of good governance – to study the Member States' provisions on access to documents and to encourage them to draw up maximally transparent rules promoting citizens' access to documents;