natgillin/translations-raw huggingface dataset:
on lujasti sitä mieltä, että kunkin jäsenvaltion hallinta- ja valvontajärjestelmien vahvuuksia ja heikkouksia on arvioitava yksittäisillä politiikanaloilla, jotta parannetaan niiden menettelyjen laatua, joilla jäsenvaltioissa hallitaan ja valvotaan EU:n varoja; katsoo myös, että on parannettava hallintaa, vähennettävä byrokratiaa ja lisättävä avoimuutta sekä parannettava valvontaa – mikä ei tarkoita valvonnan lisäämistä – EU:n varojen käytön ja myös niiden käyttöasteen tehostamiseksi; katsoo siksi, että valvonnan ja sen kustannusten välillä on saavutettava tasapaino;
Strongly believes that an assessment of the strengths and weaknesses of each Member States' management and control systems in individual policy areas is necessary in order to improve the quality of Member States' management and control of EU funds; further believes that better management, less bureaucracy and more transparency, as well as better, not more, controls are necessary to increase the efficiency and effectiveness of EU funds, also with regard to their absorption rate; considers, in this respect, that a balance needs to be found between the level of control and its cost;
korostaa oikeusvarmuuden ja talousarvion jatkuvuuden merkitystä monivuotisten toimintalinjojen ja ohjelmien täytäntöönpanon onnistumisen näkökulmasta; katsoo siksi, etteivät säännöt saisi muuttua kesken ohjelmakauden ilman asianmukaisia perusteluja ja riittävää vaikutustenarviointia, sillä tämä voi nostaa siirtymäkustannuksia, hidastaa täytäntöönpanoa ja lisätä virheriskiä;
Underlines the importance of legal certainty and budgetary continuity for the successful implementation of multi-annual policies and programmes; believes, therefore, that rules should not change during programming periods without due justification and adequate impact assessment, as this can result in higher transition costs, slower implementation and increasing risk of error;
korostaa, että institutionaaliset valmiudet ovat yksi keskeisistä tekijöistä, joita unionin politiikkojen menestyksellinen kehittäminen, täytäntöönpano ja valvonta edellyttävät; katsoo näin ollen, että institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien vahvistaminen kansallisesti, alueellisesti ja paikallisesti saattaisi tukea rakenteellisia mukautuksia ja edistää EU:n varojen sujuvaa ja menestyksellistä käyttöä;
Stresses that institutional capacity is one of the key elements for successful development, implementation and monitoring of Union policies; considers, accordingly, that strengthening institutional and administrative capacity at national, regional and local level could underpin structural adjustments and contribute to smooth and successful absorption of EU resources;
muistuttaa, että Lissabonin sopimuksen voimaantulo vahvistaa unionin politiikkoja ja antaa unionille merkittäviä uusia etuoikeuksia erityisesti ulkopolitiikan, urheilun, avaruuden, ilmastonmuutoksen, energian, matkailun ja kansalaisten suojelun alalla; painottaa, että tämä edellyttää riittäviä taloudellisia varoja; muistuttaa tässä yhteydessä SEUT:n 311 artiklasta, jonka mukaan unionin on huolehdittava siitä, että sillä on tavoitteidensa saavuttamiseksi ja politiikkansa toteuttamiseksi tarvittavat varat;
Recalls that the entry into force of the Treaty of Lisbon strengthens Union policies and gives the Union significant new prerogatives, notably in the fields of external action, sport, space, climate change, energy, tourism, and civil protection; stresses that this requires sufficient financial resources; recalls in this context Article 311 TFEU which requires the Union to provide itself with the means necessary to attain its objectives and carry out its policies;
katsoo, että Eurooppa 2020 -strategia olisi asetettava seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen pääasialliseksi poliittiseksi viitekehykseksi; katsoo samalla, ettei Eurooppa 2020 -strategia ole unionin kaikki politiikanalat kattava strategia; painottaa, että muut perustamissopimuksiin perustuvat politiikat, joille on asetettu eri tavoitteita, on otettava asianmukaisesti huomioon seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä;
Believes that the Europe 2020 strategy should be the main policy reference for the next MFF; maintains, at the same time, that Europe 2020 is not an all-inclusive strategy covering all Union policy fields; stresses that other Treaty-based policies pursuing different objectives need to be duly reflected in the next MFF;
on sitä mieltä, että Eurooppa 2020 -strategian pitäisi auttaa EU:ta toipumaan kriisistä ja selviytymään siitä entistä vahvempana parantamalla innovoinnin, tutkimuksen ja kehityksen edellytyksiä ja lisäämällä niihin ohjattavia varoja, saavuttamalla ilmastonmuutosta ja energiaa koskevat tavoitteet, parantamalla koulutustasoa ja edistämällä sosiaalista osallisuutta erityisesti köyhyyttä vähentämällä; korostaa, että Eurooppa 2020 -strategialla on määrä puuttua paitsi talouskasvuun ja rahoituksen vakauteen lyhyellä aikavälillä, myös pitkän aikavälin rakenteellisiin muutoksiin, jotka vievät kohti resurssien tehokkaampaan käyttöön perustuvaa kestävämpää kasvua;
Takes the view that the Europe 2020 strategy should help the EU recover from the crisis and come out stronger by improving the conditions for - and expenditure on- innovation, research and development, meeting the EU's climate change and energy objectives, improving education levels and promoting social inclusion, in particular through reduction of poverty; notes that Europe 2020 is intended to address not only short term economic growth and financial stability, but longer term structural transformation to a more sustainable growth path based on more efficient use of resources;
katsoo, että Eurooppa 2020 -strategian nykyinen sisältö, kuten yleistavoitteet, lippulaivahankkeet, pullonkaulat ja indikaattorit, on hyvin yleisluonteinen, ja kehottaa komissiota esittämään yksityiskohtaisempia ehdotuksia; katsoo lisäksi, että yhtenäismarkkinoiden uudelleen käynnistäminen on Eurooppa 2020 -strategian olennainen osa, jolla lisätään sen eri lippulaiva-aloitteiden välistä synergiaa; painottaa, että strategian tavoitteet voidaan toteuttaa ainoastaan konkreettisten ja johdonmukaisten lainsäädäntöehdotusten avulla, toimintalinjoilla, joihin on liitetty toimiviksi todettuja täytäntöönpanomekanismeja, ja edellyttäen, että jäsenvaltiot sitoutuvat konkreettisesti kansallisiin uudistusohjelmiinsa;
Considers that the current content of the Europe 2020 strategy, such as the headline targets, flagship proposals, bottlenecks and indicators remain of a very general nature and calls on the Commission to submit more detailed proposals; considers, furthermore, that the re-launch of the single market is an essential element of the Europe 2020 strategy which increases the synergy between its various flagship initiatives; underlines that the objectives of the strategy can only be achieved through concrete commitments from Member States in their National Reform Programmes, policies with proven delivery mechanisms and concrete and consistent legislative proposals;
korostaa myös, että Eurooppa 2020 -strategia voi olla uskottava ainoastaan, jos varmistetaan siihen sisältyvien tavoitteiden ja niitä varten EU:ssa ja kansallisella tasolla varattavan rahoituksen välinen johdonmukaisuus; katsoo, että seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä on otettava huomioon Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet, ja aikoo työskennellä määrätietoisesti komission ja jäsenvaltioiden kanssa laatiakseen uskottavan rahoituskehyksen, jolla pyritään erityisesti varmistamaan strategian lippulaiva-aloitteiden ja yleistavoitteiden asianmukainen rahoitus; toteaa tältä osin, että tehtävät, varat ja vastuut on määriteltävä selvästi ja jaettava tasapainoisesti unionin ja sen jäsenvaltioiden ja myös paikallis- ja alueviranomaisten välillä; kehottaa komissiota selkeyttämään lippulaiva-aloitteiden talousarvioon liittyvää ulottuvuutta, sillä kyseisten ensisijaisten toimintasuunnitelmien aiheet ulottuvat kaikkiin EU:n talousarviosta rahoitettaviin politiikkoihin;
Stresses, moreover, that the Europe 2020 strategy can only be credible if consistency is ensured between its objectives and the funding allocated to them at EU and national level; takes the view that the next MFF should reflect the ambitions of the Europe 2020 strategy and is determined to work with the Commission and the Member States to produce a credible funding framework ensuring, in particular, adequate funding for its flagship initiatives and headline targets; argues, in this respect, that tasks, resources, and responsibilities must be clearly defined and well orchestrated between the Union and its Member States, including local and regional authorities; calls on the Commission to clarify the budgetary dimension of the flagship initiatives as these priority action plans cut across all policies funded through the EU budget;
varoittaa, että kymmenvuotisen Eurooppa 2020 -strategian kehittäminen edellyttää riittävää talousarvioon liittyvää joustavuutta, jotta voidaan varmistaa, että talousarviovarat ovat asianmukaisesti mukautettavissa muuttuviin tilanteisiin ja painopisteisiin;
Warns that the development of a ten-year Europe 2020 strategy requires sufficient budgetary flexibility to ensure that budgetary means can be appropriately aligned with evolving circumstances and priorities;
korostaa, että nykyisen Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin kehyksessä lainatakuita on katettava 60 miljardin euron verran omien varojen enimmäismäärän ja vuosittain budjetoitujen menojen välisestä marginaalista; viittaa lisävelvoitteisiin, joista sovittiin muille kuin euroalueeseen kuuluville jäsenvaltioille tarkoitetun keskipitkän aikavälin rahoitustuen yhteydessä ja jotka on katettava samasta marginaalista;
Highlights the fact that under the current European Financial Stabilisation Mechanism up to EUR 60 billion of loan guarantees must be covered by the margin between the own resources ceiling and the annual budgeted expenditure; points to the additional obligations agreed in the context of the medium-term financial assistance to non-Eurozone Member States, which have to be covered by the same margin;
kehottaa parantamaan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson aikana talousarvioiden yhteensovittamista sekä unionin ja jäsenvaltioiden välistä synergiaa eurooppalaisen lisäarvon lisäämiseksi; kehottaa toteuttamaan toimia, jotta talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson aikana lisätään myös jäsenvaltioiden talouksien yhteensovittamista yhteisömenetelmän periaatteen mukaisesti ja parannetaan euroalueen ja sen jäseniksi haluavien jäsenvaltioiden talouden ohjausjärjestelmää rahoituksenvakautusmekanismin hyödyntämistarpeen vähentämiseksi; katsoo, että eurooppalaisen ohjausjakson aikana pitäisi keskittyä EU:n ja jäsenvaltioiden julkisten investointien välisen synergian parantamiseen;
Calls for the European semester to provide for improved budgetary coordination and synergies between the Union and the Member States, thus increasing EAV; calls for the European semester to also increase economic coordination among Member States in accordance with the Community method principle and to provide improved economic governance to the Eurozone and to the Member States wishing to join, thus reducing the need to make use of the Financial Stabilisation Mechanism; believes that the European semester should focus on improving synergies between European and national public investments;
toteaa, että vuoden 2013 jälkeinen Euroopan vakausmekanismi on organisoitu yksinomaan hallitustenvälisellä tavalla; on huolissaan tästä kehityksestä ja painottaa hallitustenvälisestä lähestymistavasta puuttuvaa demokraattista valvontaa, vastuuvelvollisuutta sekä toimeenpanoa; korostaa tarvetta ottaa yhteisömenetelmä huomioon Euroopan vakausmekanismissa; muistuttaa, että EU:n talousarvio tarjoaa takuut lainoille, joita jäsenvaltioille myönnetään Euroopan vakausmekanismista sekä järjestelystä, joka tarjoaa keskipitkän aikavälin rahoitustukea euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden maksutaseita varten;
Notes that the European Stability Mechanism (ESM) after 2013 has been organised in a purely intergovernmental manner; expresses its concern about this development and underlines the lack of democratic control, accountability, as well as the enforcement of the intergovernmental approach; stresses the necessity of taking the Community method into account for the ESM; reminds that the EU budget provides guarantees for loans to Member States under the European Financial Stabilisation Mechanism, as well as the mid-term financial assistance for non-Euro area Member States' balances of payments facility;
muistuttaa, että EU:lle on luotu valuutta ilman, että niiden valtioiden välillä, jotka ovat halunneet ottaa sen käyttöön, on tapahtunut todellista taloudellista lähentymistä, ja ilman, että unionilla on riittävän suurta talousarviota omaa valuuttaa varten; katsoo, että tällainen talousarvio edellyttäisi sitä, että huomattava osa nykyisistä jäsenvaltioiden menoista korvattaisiin unionin menoilla, jotta voidaan ottaa yhteisömenetelmä asianmukaisesti huomioon ja vakauttaa euroalueen ja EU:n julkinen talous, mitä velkakriisistä selviäminen edellyttää; pyytää komissiota arvioimaan euro-obligaatiojärjestelmän mahdollista vaikutusta EU:n talousarvioon;
Recalls that the European currency has been created without real economic convergence between the states willing to introduce it, and in the absence of a Union budget large enough to accommodate a currency of its own; considers that such a budget would require significant parts of current Member State expenditure to be replaced by Union expenditure, in order to take due account of the Community method and provide the Eurozone and the EU with the fiscal stability required in order to overcome the debt crisis; asks the Commission to assess the possible impact of a Eurobonds system on the EU Budget;
Tutkimus ja innovointi 48.
Research and innovation 48.
panee merkille tutkimuksen ja innovoinnin merkityksen nopeutettaessa siirtymistä maailman huipputasoa olevaan kestävään osaamistalouteen; katsoo näin ollen, että seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä talousarviovarat pitäisi keskittää voimakkaammin aloille, jotka edistävät talouskasvua ja kilpailukykyä, kuten tutkimukseen ja innovointiin, Euroopan tasolla saatavan lisäarvon ja huippuosaamisen periaatteiden mukaisesti;
Notes the importance of research and innovation in accelerating the transition towards a sustainable, world-leading, knowledge-based economy; believes, consequently, that the next MFF should see a greater concentration of budgetary resources in areas that stimulate economic growth and competitiveness, such as research and innovation according to the principles of European added value and excellence;
on lujasti vakuuttunut lisäarvosta, jota saadaan kokoamalla yhä suurempi osa kansallisista tutkimus- ja innovointimenoista yhteen EU:n talousarvioon, jotta saavutettaisiin tarvittava kriittinen massa ja mittakaavaedut, parannettaisiin vaikutusta sekä vähennettäisiin päällekkäisyyttä ja niukkojen varojen tuhlausta;
Is firmly convinced of the added value of increasingly pooling national research and innovation expenditures in the EU budget in order to reach the necessary critical mass and economies of scale, improve impact and reduce overlapping and waste of scarce funds;
on sitä mieltä, että unionissa ja jäsenvaltioissa on toteutettava yhteisiä julkisen ja yksityisen sektorin toimia, jotta saavutetaan Eurooppa 2020 -strategian tavoite, jonka mukaan kolme prosenttia bruttokansantuotteesta (BKT) käytetään tutkimukseen ja kehitykseen sekä eurooppalaisen tutkimusalueen ja ”innovaatiounionin” perustamisen päätökseen saattamiseen; kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita sopimaan viipymättä yksityiskohtaisesta etenemissuunnitelmasta tämän tavoitteen saavuttamiseksi ja huomauttaa, että tämä tavoite edellyttäisi EU:n ja jäsenvaltioiden talousarvioista huomattavaa, yhteensä noin 130 miljardin euron vuosittaista taloudellista sitoumusta ja yksityiseltä sektorilta kaksinkertaista sitoumusta;
Believes that a concerted public and private effort is needed at European and national levels to reach the Europe 2020 target of 3 % of gross domestic product (GDP) expenditure on R&D, to achieve the creation of the European Research Area and of an ‘Innovation Union’; calls on the EU institutions and the Member States to agree without further delay on a specific roadmap for achieving this target, and points to the massive economic commitment that this target would entail, amounting to around 130 billion Euro annually for both the EU and national budgets and twice as much for the private sector;
katsoo, että tutkimus- ja kehittämistyöhön myönnettävää julkista rahoitusta on lisättävä tuntuvasti, sillä julkiset investoinnit toimivat kannustimena myöhemmille yksityisille investoinneille; korostaa unionin tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoiminnan rahoituksen lisäämisen, edistämisen ja varmistamisen tarvetta siten, että asianmukaisia määrärahoja lisätään huomattavasti vuodesta 2013 lähtien erityisesti kahdeksatta tutkimuksen puiteohjelmaa silmällä pitäen; tähdentää tässä yhteydessä, että koheesiopolitiikka on toiminut katalyyttisesti nykyisellä ohjelmakaudella, sillä se on lisännyt tutkimus- ja kehitysinvestointeja, ja kehottaa jatkamaan ja vahvistamaan tätä suuntausta seuraavalla kaudella;
Believes that public funds for R&D have to be substantially increased as public investment often provides an incentive for ensuing private investment; stresses the need to enhance, stimulate and secure the financing of research, development and innovation in the Union via a significant increase in relevant expenditure from 2013 notably for the Eighth Research Framework Programme; highlights, in this respect, the catalytic role that cohesion policy has played in the current programming period in increasing R&D investment and urges that this trend be continued and strengthened in the next period;
painottaa, että määrärahojen lisäämisen ohella on yksinkertaistettava jyrkästi rahoitukseen liittyviä menettelyjä; on erityisen huolissaan siitä, että EU:n varojen käyttöaste Euroopan tiedeyhteisön keskuudessa on pieni, ja kehottaa komissiota jatkamaan sinnikkäästi pyrkimyksiään sovittaa yhteen vaatimukset, jotka koskevat hallinnollisen taakan vähentämistä ja rahoituksen saatavuuden helpottamista tutkijoiden ja pk-yritysten kannalta, siten että samalla säilytetään riittävä budjettivalvonta; tähdentää, että pk-yritykset on vapautettava tietyistä hallinnollisista vaatimuksista siten, että vähennetään byrokratiaa ja kannustetaan innovointiin helpottamalla rahoituksen saatavuutta;
Emphasises that the increase of funds must be coupled with a radical simplification of funding procedures; is particularly concerned by the relative low uptake of EU funds by the European scientific community and calls on the Commission to persevere in its efforts to reconcile the demands of reducing administrative burdens and simplifying access to funding streams for researchers, SMEs and civil society organisations while maintaining sufficient budgetary control; highlights the need for exempting SMEs of certain administrative demands by cutting red tape and encouraging innovation through easier access to finance;
pyytää vahvempaa yhteyttä perustutkimuksen ja teollisen innovoinnin sekä innovoinnin ja valmistusprosessin välille; muistuttaa erityisesti, että yksi EU:n tutkimus- ja innovointiohjelmien keskeisistä ongelmista on, ettei tuloksia saada tehokkaasti markkinoille, ja korostaa, miten tärkeää on luoda kannustimia tutkimus- ja kehitystuotteiden kaupallistamiseksi etenkin helpottamalla rahoituksen saatavuutta; korostaa tässä yhteydessä, miten suuri merkitys on rahastoilla, jotka toimivat sulavasti yhdessä ja kehottaa komissiota tekemään tarvittavat mukautukset, jotta keskeiset rahastot voivat täydentää toisiaan;
Calls for a stronger link between basic research and industrial innovation and between innovation and the manufacturing process; recalls, in particular, that one of the main difficulties in EU research and innovation programmes is the fact that the results are not effectively brought to the market and stresses the importance of creating incentives to commercialise the R&D products in particular through easier access to finance; highlights, in this respect, the importance of different funds working smoothly together and calls on the Commission to make the necessary adjustments so that the relevant funds can complement each other;
muistuttaa, että EU:n energia- ja ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi EU:n tutkimus- ja kehittämistoimia on edistettävä huomattavasti erityisesti ympäristötutkimuksen, energiatehokkuuden ja uusiutuvan energian teknologian alalla; katsoo lisäksi, että EU voi säilyttää edelläkävijän asemansa vihreän teknologian alalla vain, jos sitä tuetaan asianmukaisilla tutkimustoimilla;
Recalls that in order to meet the EU climate and energy targets EU R&D efforts should be significantly stepped up notably on environmental research, energy-efficiency and renewable energy technologies; considers, furthermore, that Europe's frontrunner status on green technologies can only be kept if it is underpinned by appropriate research efforts;
katsoo, että innovoivat eurooppalaiset yritykset eivät tarvitse ainoastaan tukia vaan parempaa lainsäädäntöä, parempia yhteyksiä tutkimusperustaan sekä monipuolisempia ja parempia mahdollisuuksia hyödyntää rahoitusta apurahoista lainoihin ja pääomarahoitukseen; kehottaa sen vuoksi jäsenvaltioita ja komissiota luomaan kansallisella ja EU:n tasolla oikeanlaiset edellytykset, jotta yksityinen sektori voi lisätä osuuttaan tutkimus- ja kehitysinvestoinneista; korostaa tarvetta parantaa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia vähentämällä byrokratiaa ja yksinkertaistamalla nykyisiä menettelyjä; korostaa tältä osin EIP:n ja EIR:n tärkeää roolia ja katsoo erityisesti, että pysyviä riskinjakovälineitä, joita EIP tarjoaa riskinjakorahoitusvälineen välityksellä, olisi laajennettava erityisesti pk-yritysten tukemiseksi;
Believes that it is not only subsidies that innovative European companies need, but also better legislation, better links to the research base and better and more diverse access to funding and financing, ranging from grants, to loans and to equity financing; calls, therefore, on the Member States and the Commission to create at national and European level the right conditions that will allow for the private sector to increase its share in R&D investments; stresses the need to improve PPPs in this field by cutting red tape and streamlining existing procedures; highlights, in this respect, the important role that the EIB and the EIF should play and considers, in particular, that permanent risk-sharing instruments offered by the EIB via the RSFF should be expanded, in particular in support to SMEs;
korostaa, että innovointi on yksi Eurooppa 2020 -strategian keskeisistä painopisteistä; tunnustaa, että Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti on potentiaalisessa avainasemassa EU:n kestävän talouskasvun ja kilpailukyvyn moottorina ja maailman huipputason innovaatioiden edistäjänä, ja kehottaa laajentamaan osaamis- ja innovaatioyhteisöjä ja rahoittamaan niitä asianmukaisesti; korostaa Euroopan tutkimusneuvoston merkitystä sen tarjotessa uraa uurtavaa tietoa tuleville innovoijille ja tukiessa tutkimusideoita, joihin liittyy suuri riski; tukee lisäksi käsitystä, että suurien tutkimus- ja kehityshankkeiden rahoituksen turvaamiseksi on tarpeen laatia pitkän aikavälin rahoitusstrategioita;
Highlights that innovation is one of the key priorities of Europe 2020 strategy; recognises the potential role of the European Institute of Innovation and Technology as a driver of EU sustainable growth and competitiveness, achieving this through the stimulation of world-leading innovation, and calls for the Knowledge and Innovation Communities to be enlarged and duly funded; underlines the importance of the European Research Council to provide cutting edge knowledge for future innovators and to support high-risk research ideas; supports, moreover, the need for elaborating long term financial strategies to secure funding for large-scale R&D projects;
Teollisuus ja pk-yritykset 57.
Industry and SMEs 57.