natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ottaa huomioon, että koska ihmiset elävät keskimäärin pidempään ja terveempinä kuin aiemmat sukupolvet, EU:lla on edessään väestön ikääntymiseen liittyvä suuri haaste, nimittäin EU:n jäsenvaltioiden välillä ja sisällä vallitsevat ja yhä kasvavat suuret fyysisen ja henkisen terveyden erot,
whereas, while people live, on average, longer and healthier lives than previous generations, the EU is faced, in the context of an ageing population, with an important challenge, namely the wide disparities in physical and mental health which exist and are growing between and within EU Member States,
ottaa huomioon, että alimpien ja ylimpien sosioekonomisten ryhmien välinen elinajanodotteen ero syntymähetkellä on miehillä 10 ja naisilla 6 vuotta,
whereas the difference in life expectancy at birth between the lowest and highest socioeconomic groups is 10 years for men and six years for women,
ottaa huomioon, että myös sukupuolen vaikutus elinajanodotteeseen on keskeinen haaste, jota on käsiteltävä terveyserojen yhteydessä,
whereas the gender dimension in terms of life expectancy is also a major issue to be addressed in the context of health inequalities,
ottaa huomioon, että perintötekijöiden lisäksi terveyteen vaikuttavat ennen kaikkea ihmisten elintavat ja heidän mahdollisuutensa hoitaa terveyttään ja ehkäistä sairauksia sekä saada lyhyt- ja pitkäaikaishoitoa; toteaa, että alemmat sosioekonomiset ryhmät ovat alttiimpia huonolle ravitsemukselle ja tupakka- ja alkoholiriippuvuudelle, jotka vaikuttavat kaikki osaltaan merkittävästi moniin sairauksiin ja tiloihin, kuten sydän- ja verisuonisairauksiin ja syöpiin,
whereas, apart from genetic determinants, health is influenced above all by people's lifestyles, by their access to healthcare services, including health information and education, disease prevention and treatment for short- and long-term illnesses; whereas lower socioeconomic groups are more susceptible to poor nutrition and to tobacco and alcohol dependency, all of which are major contributory factors in many diseases and conditions, including cardiovascular diseases and cancers,
ottaa huomioon, että kaikissa jäsenvaltioissa on havaittu terveyseroja koulutus-, ammatti- ja tulotasoltaan alempiin ja ylempiin sosiaaliryhmiin kuuluvien henkilöiden välillä,
whereas inequalities in health between people in higher and lower educational, occupational and income groups have been found in all Member States,
ottaa huomioon, että sukupuoli näyttää vaikuttavan aliravitsemuslukuihin, mistä voidaan päätellä, että naiset kärsivät enemmän aliravitsemuksesta, ja että alhainen sosioekonominen asema kasvattaa sukupuolten välistä eroa,
whereas there is evidence of a gender dimension in malnutrition rates which suggests that women suffer more from malnutrition and that this inequality is exacerbated further down the socioeconomic scale,
ottaa huomioon, että sukupuolesta ja iästä johtuva epätasa-arvo biolääketieteellisessä tutkimuksessa ja naisten aliedustus kliinisissä tutkimuksissa heikentävät potilaiden hoitoa,
whereas gender and age inequalities in biomedical research and the under-representation of women in clinical trials undermine patient care,
katsoo, että tehokkaan toiminnan ensimmäisenä perusedellytyksenä on terveyserojen vertaileva mittaaminen,
whereas the comparative measurement of health inequalities is a fundamental first step towards effective action,
toteaa, että kuolleisuusaste on yleensä korkeampi niissä väestöryhmissä, joiden koulutustaso, ammattiasema ja tulot ovat alhaisia; toteaa lisäksi, että merkittäviä eroja on havaittavissa vammaisuuden erityismuotojen sekä erityisten kroonisten tarttumattomien sairauksien, suun sairauksien ja mielenterveysongelmien esiintymisessä,
whereas rates of morbidity are usually higher among those in low educational, occupational and income groups and substantial inequalities can also be seen in the prevalence of most specific forms of disability and of most specific chronic non-communicable diseases, oral diseases and forms of mental illness,
ottaa huomioon, että naisten ja erityisesti nuorten naisten tupakointi yleistyy nopeasti, millä on tuhoisia seurauksia heidän tulevalle terveydelleen; ottaa huomioon, että asiaa pahentaa se, että tupakoinnilla on naisiin monenlaisia haittavaikutuksia,
whereas the incidence of tobacco use among women, particularly young women, is rapidly rising, with devastating consequences for their future health; and whereas, in the case of women, smoking is aggravated by multiple disadvantage,
toteaa komission panneen merkille, että sosiaalinen asema vaikuttaa terveydentilaan kaikissa EU:n jäsenvaltiossa (komission tiedonanto ”Solidaarinen terveydenhuolto: terveyserojen vähentämisestä EU:ssa”), sekä toteaa, että Maailman terveysjärjestö määrittelee sosiaalisen aseman vaikutuksen sosioekonomisen eriarvoisuuden ja terveyteen ja terveyspalvelujen saantiin liittyvien erojen väliseksi yhteydeksi,
whereas the Commission has noted that there is a social gradient in health status in all the EU Member States (Commission Communication of 20 October 2010 entitled ‘Solidarity in Health: Reducing Health Inequalities in the EU’); and whereas the World Health Organisation defines this social gradient as being the link between socioeconomic inequalities and inequalities in the areas of health and access to healthcare,
ottaa huomioon, että useat hankkeet ja tutkimukset ovat vahvistaneet, että etenkin ylipainon ja lihavuuden puhkeamiselle ovat luonteenomaisia sosioekonomiseen ympäristöön liittyvät varhaiset erot ja että ylipainoa ja lihavuutta esiintyy eniten alemmissa sosioekonomisissa ryhmissä; toteaa, että tämä tilanne saattaa lihavuuteen liittyvien sairauksien riskin lisääntymisen vuoksi entisestäänkin kasvattaa terveyseroja ja sosioekonomista eriarvoisuutta,
whereas numerous projects and studies have confirmed that the onset of overweight and obesity in particular is characterised by early disparities linked to the socioeconomic environment and that the highest incidence rates of overweight and obesity are registered in lower socioeconomic groups; whereas this situation could lead to even greater health and socioeconomic inequalities owing to the increased risk of obesity-related diseases,
toteaa, että sosioekonomisen ja ympäristötilanteen parantuminen on pitkään yleisesti parantanut kansanterveyden tilaa mutta sellaisilla tekijöillä kuin hygienia, elin- ja työolot, aliravitsemus, koulutus, tulot, alkoholinkäyttö ja tupakanpoltto on yhä suora vaikutus terveyseroihin,
whereas despite the socioeconomic and environmental progress that has led to an overall improvement in people's health status over long periods, a number of factors, such as hygiene, living and working conditions, malnutrition, education, income, alcohol consumption and smoking, are still having a direct impact on health inequalities,
ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksella odotetaan olevan potentiaalisia terveysvaikutuksia, sillä se lisää äärimmäisiä sääilmiöitä, kuten helleaaltoja ja tulvia, saa aikaan muutoksia tartuntatautien esiintymisessä ja lisää altistusta uv-säteilylle; ottaa huomioon, että kaikki EU-maat eivät ole yhtä lailla valmistautuneita näihin haasteisiin,
whereas climate change is expected to result in a number of potential health impacts through increased frequency of extreme weather events, such as heat waves and floods, through changing patterns of infectious disease, and via increased exposure to ultraviolet radiation; whereas not all EU countries are equally prepared to address these challenges,
toteaa, että terveyserot eivät johdu pelkästään erilaisista taloudellisista sekä ympäristöön ja elintapoihin liittyvistä tekijöistä vaan myös terveyspalvelujen saatavuuteen liittyvistä ongelmista,
whereas health inequalities are not only the result of a host of economic, environmental and lifestyle-related factors, but also of problems relating to access to healthcare,
toteaa, että terveyserot liittyvät myös ongelmiin hoitoon pääsyssä sekä taloudellisista syistä (ei niinkään raskaissa hoidoissa, joiden kustannuksista jäsenvaltiot huolehtivat asianmukaisesti, vaan tavanomaisissa hoidoissa, kuten hammas- ja silmähoito, tai ennaltaehkäisyssä) että siksi, että terveydenhuollon resurssit jakautuvat huonosti tietyillä unionin alueilla,
whereas health inequalities are also linked to problems in accessing healthcare, both for economic reasons (not so much for major treatment, which is dealt with correctly by the Member States, but rather for everyday treatment, such as dental and eye care) and as a result of poor distribution of medical resources in certain areas of the EU,
toteaa, että pula terveydenhoitoalan ammattilaisista ja heidän kykynsä siirtyä helposti muille unionin alueille on todellinen ongelma eräillä unionin alueilla ja että tämä tilanne aiheuttaa merkittävää eriarvoisuutta terveyspalvelujen saatavuudessa ja potilasturvallisuudessa,
whereas the dearth of medical professionals in certain parts of the EU and the fact that they can easily move to other parts of the EU is a real problem, and whereas this situation is resulting in major inequalities in terms of access to healthcare and patient safety,
toteaa, että syrjäisillä alueilla ja saarialueilla asuvilla ihmisillä on edelleen rajalliset mahdollisuudet saada nopeasti laadukkaita terveydenhuoltopalveluja,
whereas people living in remote and island areas continue to have limited access to prompt and high-quality healthcare,
toteaa, että potilaat, joilla on krooninen sairaus tai tila, muodostavat erityisryhmän, jonka mahdollisuudet diagnoosiin ja hoitoon sekä sosiaalisiin ja muihin tukipalveluihin ovat eriarvoiset, ja heidän asemaansa heikentävät muun muassa taloudelliset ja työnsaantiin liittyvät vaikeudet, sosiaalinen syrjintä ja leimautuminen,
whereas patients living with chronic diseases or conditions form a specific group which suffers inequalities in access to diagnosis and care, social and other support services, and disadvantages including financial strain, poor access to employment, social discrimination and stigma,
ottaa huomioon, että naisiin kohdistuva väkivalta on laajalle levinnyt ilmiö kaikissa maissa ja kaikissa yhteiskuntaluokissa ja että sillä on dramaattisia vaikutuksia naisten ja lasten fyysiseen ja emotionaaliseen terveyteen,
whereas violence against women is a widespread phenomenon in all countries and among all social classes and has a dramatic effect on the physical and emotional health of women and children,
ottaa huomioon, että hedelmättömyys on Maailman terveysjärjestön tunnustama terveysongelma, jolla on erityisiä seurauksia naisten terveydelle, ja että Yhdistyneessä kuningaskunnassa toteutettu National Awareness Survey -tutkimus osoitti, että yli 94 prosenttia hedelmättömyydestä kärsivistä naisista kärsii myös eriasteisesta masennuksesta,
whereas infertility is a medical condition recognised by the World Health Organisation which has a particular impact on women's health, and whereas the UK National Awareness Survey has shown that over 94% of women suffering from infertility also suffer from forms of depression,
ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden välillä on huomattavia eroja hedelmättömyyshoitojen saannissa,
whereas there are wide disparities between Member States in terms of access to fertility treatment,
ottaa huomioon, että Euroopan unionin tilastotoimiston Eurostatin mukaan EU:n 27 jäsenvaltion työttömyysaste nousi syyskuussa 2010 9,6 prosenttiin ja että Euroopan unionin neuvoston sosiaalisen suojelun komitea ilmaisi 20. toukokuuta 2010 antamassaan lausunnossa huolensa siitä, että nykyinen talous- ja rahoituskriisi vaikuttaa kielteisesti ihmisten mahdollisuuksiin saada terveyspalveluja ja jäsenvaltioiden terveydenhuoltomenoihin,
whereas, according to Eurostat, the EU's statistical office, unemployment across the 27 EU Member States reached 9.6% in September 2010, and whereas the Council of the European Union's Social Protection Committee, in its opinion of 20 May 2010, expressed concern that the present economic and financial crisis will adversely affect people's access to healthcare and Member States' health budgets,
ottaa huomioon, että nykyinen rahoitus- ja talouskriisi voi vaikuttaa merkittävästi sekä terveydenhuoltopalvelujen kysyntään että niiden tarjontaan useissa jäsenvaltioissa,
whereas the current economic and financial crisis may have a severe impact on the healthcare sector in several EU Member States, on both the supply and the demand sides,
toteaa, että nykyisen talous- ja rahoituskriisin asettamat rajoitukset ja unionin ratkaistavaksi pian tulevan väestöpoliittisen haasteen vaikutukset saattavat vakavasti heikentää jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien taloudellista ja organisatorista kestävyyttä ja haitata näin yhtäläisiä mahdollisuuksia saada hoitoa niiden alueella,
whereas the restrictions due to the current economic and financial crisis, combined with the consequences of the forthcoming demographic challenge that the Union will have to face, could seriously undermine the financial and organisational sustainability of Member States' healthcare systems, thus hindering equal access to care on their territories,
toteaa, että köyhyys ja muut yksilön asemaa heikentävät tekijät, joita ovat esimerkiksi ikä (lapsuus tai vanhuus), vammaisuus tai vähemmistötausta, lisäävät terveyseroihin liittyviä riskejä entisestään ja että toisaalta sairaus saattaa johtaa köyhyyteen ja/tai sosiaaliseen syrjäytymiseen,
whereas the combination of poverty and other forms of vulnerability, such as childhood or old age, disability or minority background, further increases the risks of health inequalities, and whereas, vice versa, ill health can lead to poverty and/or social exclusion,
toteaa, että ensimmäisillä elinvuosilla on elinikäisiä vaikutuksia moniin terveyteen ja hyvinvointiin liittyviin näkökohtiin – lihavuudesta, sydänsairauksista ja mielenterveydestä aina koulutukseen, työelämän mahdollisuuksiin, taloudelliseen asemaan ja elämänlaatuun,
whereas early years have lifelong effects on many aspects of health and well-being – from obesity, heart disease and mental health, to education, professional achievement, economic status and quality of life,
ottaa huomioon, että terveyseroilla on merkittäviä taloudellisia vaikutuksia EU:lle ja jäsenvaltioille; toteaa, että terveyseroista johtuvien menetysten on arvioitu laskevan BKT:tä noin 1,4 prosentilla,
whereas health inequalities have significant economic implications for the EU and for Member States; whereas losses linked to health inequalities have been estimated to cost around 1.4% of GDP,
toteaa, että monissa EU-maissa laittomille maahanmuuttajille ei ole taattu käytännössä eikä laissa yhdenvertaisia mahdollisuuksia saada terveyspalveluja,
whereas in many EU countries equitable access to healthcare is not guaranteed, either in practice or in law, for undocumented migrants,
toteaa, että jäsenvaltioissa eräät sosiaaliryhmät (esimerkiksi vammaiset henkilöt) kohtaavat edelleen esteitä, jotka liittyvät yhtäläiseen hoitoon pääsyyn terveydenhuoltolaitoksissa, mikä rajoittaa heidän mahdollisuuksiaan saada terveyspalveluja,
whereas cases still arise in the Member States of members of various social groups (for example, people with disabilities) being faced with obstacles to equal admission to healthcare establishments, which limits their access to health services,
toteaa, että väestön ikääntyessä jäsenvaltiot joutuvat ratkomaan geriatrisen hoidon tarpeen lisääntymiseen liittyviä ongelmia; katsoo, että terveyspalvelujen järjestämistapaa on siksi muutettava; toteaa lisäksi, että ikääntyneiden terveyspalvelujen saantiin liittyvä eriarvoisuus on kasvussa,
whereas, with their ageing populations, the Member States are having to deal with problems relating to dependency and an increasing need for geriatric care and treatment; whereas a change in the approach to organising healthcare is therefore needed; and whereas inequalities relating to access to healthcare for elderly people are on the increase,
pitää myönteisinä komission tiedonantoon ”Solidaarinen terveydenhuolto: terveyserojen vähentäminen EU:ssa” sisältyviä tärkeimpiä ehdotuksia: (1) huolehtiminen terveyden tasapuolisemmasta jakautumisesta osana yleistä sosiaalista ja talouskehitystä; (2) terveyteen liittyvää sosiaalista eriarvoisuutta koskevan tiedon keruun parantaminen (mittaus-, seuranta-, arviointi- ja raportointimekanismit mukaan lukien); (3) koko yhteiskunnan sitouttaminen terveyserojen vähentämiseen; (4) muita heikommassa asemassa olevien ryhmien tarpeiden täyttäminen ja (5) EU:n politiikan panoksen lisääminen terveyserojen vähentämiseksi;
Welcomes the key suggestions made by the Commission in its Communication entitled ‘Solidarity in health: reducing health inequalities in the EU’: (1) making a more equitable distribution of health part of our overall goals for social and economic development; (2) improving the data and knowledge bases (including measuring, monitoring, evaluation, and reporting); (3) building commitment across society for reducing health inequalities; (4) meeting the needs of vulnerable groups; and (5) developing the contribution of EU policies to the reduction of health inequalities;
korostaa sen merkitystä, että terveyspalveluista on huolehdittava perusoikeuksien mukaisesti; huomauttaa, että kaikkien oikeus terveydenhuoltojärjestelmien palveluihin ja kohtuuhintaiseen terveydenhuoltoon on säilytettävä ja sitä on parannettava;
Stresses the importance of healthcare services being provided in a manner consistent with fundamental rights; points to the need to maintain and improve universal access to healthcare systems and to affordable healthcare;
toteaa, että on tärkeää parantaa mahdollisuuksia saada sairauksien ennaltaehkäisyyn, terveyden edistämiseen sekä perus- ja erikoisterveydenhoitoon liittyviä palveluja ja vähentää eroja eri sosiaali- ja ikäryhmien välillä; korostaa, että nämä tavoitteet voitaisiin saavuttaa optimoimalla terveydenhuoltoon sekä sairauksien ehkäisyyn ja hoitoon tarkoitetut julkiset varat ja luomalla muita heikommassa asemassa oleville ryhmille kohdennettuja ohjelmia;
Points to the importance of improving access to disease prevention, health promotion and primary and specialised healthcare services, and reducing the inequalities between different social and age groups, and emphasises that these objectives could be achieved by optimising public spending on preventive and curative healthcare and targeted programmes for vulnerable groups;
kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan toimiaan sosioekonomiseen eriarvoisuuteen puuttumiseksi, minkä avulla on mahdollista tasoittaa jossain määrin terveydenhuoltoon liittyviä eroja; kehottaa lisäksi komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään ihmisarvoa, vapautta, tasa-arvoa ja yhteisvastuullisuutta koskevien yleisten arvojen pohjalta huomiota muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten heikompiosaiset maahanmuuttajaryhmät ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvat henkilöt, lapset ja nuoret, vammaiset ja erityisesti mielenterveysongelmaiset, potilaat, joilla on krooninen sairaus tai tila, vanhukset, köyhyydessä elävät ihmiset sekä alkoholismista ja huumausaineriippuvuudesta kärsivät henkilöt;
Calls on the Commission and Member States to press ahead with their efforts to tackle socio-economic inequalities, which would ultimately make it possible to reduce some of the inequalities relating to healthcare; furthermore, on the basis of the universal values of human dignity, freedom, equality and solidarity, calls on the Commission and Member States to focus on the needs of vulnerable groups, including disadvantaged migrant groups and people belonging to ethnic minorities, children and adolescents, people with disabilities, with a special focus on mental illness, patients diagnosed with chronic diseases or conditions, older people, people living in poverty, and people affected by alcoholism and drug addiction;
kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikkein heikoimmassa asemassa olevilla ryhmillä, kuten laittomilla maahanmuuttajilla, on yhdenvertainen oikeus saada terveyspalveluja; kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan mahdollisuutta rahoittaa laittomien maahanmuuttajien terveydenhuolto julkisista varoista laatimalla määritelmä terveydenhuollon peruspalveluista kansallisessa lainsäädännössä määritellyn mukaisesti;
Calls on the Member States to ensure that the most vulnerable groups, including undocumented migrants, are entitled to and are provided with equitable access to healthcare; calls on the Member States to assess the feasibility of supporting healthcare for irregular migrants by providing a definition based on common principles for basic elements of healthcare as defined in their national legislation;
kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon maahanmuuttajanaisten terveyden suojeluun liittyvät erityistarpeet ja varsinkin varmistamaan, että terveydenhuoltojärjestelmät järjestävät tarvittavat tulkkauspalvelut; katsoo, että kyseisissä järjestelmissä olisi laadittava koulutusaloitteita, joiden avulla lääkärit ja muut terveydenhuollon ammattilaiset voisivat omaksua kulttuurienvälisen lähestymistavan, joka perustuu monimuotoisuuden sekä eri maantieteellisiltä alueilta lähtöisin oleville ihmisille arkaluonteisten asioiden tunnustamiseen ja kunnioittamiseen; katsoo, että etusijalle on asetettava myös naisten sukupuolielinten silpomisen torjumiseen tähtäävät toimet ja tiedotuskampanjat, mukaan luettuina ankarat rangaistukset niitä suorittaville henkilöille;
Calls on the Member States to take account of the specific health protection needs of immigrant women, with particular reference to the guaranteed provision by health systems of appropriate language mediation services; those systems should develop training initiatives enabling doctors and other professionals to adopt an intercultural approach based on recognition of, and respect for, diversity and the sensitivities of people from different geographical regions; priority must also be given to measures and information campaigns to combat female genital mutilation, including severe penalties for those who practise it;
kehottaa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita etsimään pikaisesti ratkaisuja etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän torjuntaan, sillä tällaista syrjintää ilmenee erityisesti eräissä jäsenvaltioissa, joissa ei ole pantu täytäntöön tällaisen syrjinnän kieltämiseksi annettua neuvoston direktiiviä 2000/43/EY tai joissa etniseen vähemmistöön kuuluvilla naisilla ei ole lainkaan sosiaaliturvaa tai on vain heikko sosiaaliturva ja joissa he eivät saa terveyspalveluja tai saavat niitä heikosti;
Calls on the EU and the Member States rapidly to find ways of combating ethnic discrimination, particularly in certain Member States where Council Directive 2000/43/EC has not been implemented and where women from ethnic minorities have little or no social protection or access to healthcare;
kehottaa jäsenvaltioita edistämään korkeatasoisen oikeusavun ja tiedon saatavuutta yhdessä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa, jotta tavallisia ihmisiä, myös rekisteröimättömiä maahanmuuttajia, voidaan auttaa tuntemaan paremmin henkilökohtaiset oikeutensa;
Calls on the Member States to promote access to high-quality legal advice and information in coordination with civil society organisations to help ordinary members of the public, including undocumented migrants, to learn more about their individual rights;
painottaa, että talous- ja rahoituskriisi ja jäsenvaltioiden säästötoimet voivat etenkin tarjonnan puolella johtaa kansanterveyden ja terveydenhuollon edistämiseen, sairauksien ennaltaehkäisyyn ja pitkäaikaishoitopalveluihin tarkoitettujen varojen vähentämiseen määrärahoja leikattaessa ja verotulojen alentuessa, kun sitä vastoin terveyspalvelujen ja pitkäaikaishoitopalvelujen kysyntä saattaa kasvaa niiden tekijöiden yhteisvaikutuksesta, jotka osaltaan heikentävät väestön terveyttä;
Emphasises that the economic and financial crisis and the austerity measures taken by Member States, in particular on the supply side, may lead to a reduction in the level of funding for public health and health promotion, disease prevention and long-term care services as a result of budget cuts and lower tax revenues, while the demand for health and long-term care services may increase as a result of a combination of factors that contribute to the deterioration of the health status of the general population;