natgillin/translations-raw huggingface dataset:
korostaa, miten tärkeää on varmistaa EU:n asianmukainen rooli toimittaessa tulevissa katastrofeissa EU:ssa ja sen ulkopuolella;
Stresses the importance of ensuring an adequate EU role in responding to future disasters within and outside the EU;
kehottaa komissiota laatimaan yhteistyössä jäsenvaltioiden ja Euroopan avaruusjärjestön kanssa kansainvälisen yhteistyöstrategian, jolla vahvistetaan avaruuspolitiikan alan vuoropuhelua strategisten kumppaneiden (Yhdysvaltojen, Venäjän federaation ja Japanin) kanssa ja selvitetään mahdollisuutta käynnistää samanlainen vuoropuhelu muiden, Kiinan, Intian ja Brasilian kaltaisten nousevien talouksien kanssa;
Calls on the Commission to draw up an international cooperation strategy, in collaboration with the Member States and the ESA, in order to strengthen dialogue in the space policy field with strategic partners (the United States, the Russian Federation and Japan) and explore the possibility of establishing a similar dialogue with other emerging powers such as China, India and Brazil;
muistuttaa Euroopan unionin poliittisia päättäjiä siitä, että suurin osa maailman institutionaalisista markkinoista ei valitettavasti ole avoin kansainväliselle kilpailulle ja että suunnitellun kansainvälisen yhteistyön on perustuttava ehtoihin, jotka mahdollistavat tasavertaiset kaupankäyntiedellytykset;
Reminds the European Union's policy makers that the greater part of the world's institutional markets are unfortunately not open to international competition and that the international competition envisaged must be based on conditions that make fair trade possible;
korostaa, että kansainvälinen yhteistyö on toivottavaa etenkin tutkimuksen alalla mutta sen on perustuttava vastavuoroisuuteen ja molemminpuoliseen hyötyyn; pitää valitettavana, että tärkeimpien kilpailijoidemme avaruusalan institutionaaliset markkinat ovat suljettuja ulkomaisilta yrityksiltä eli myös eurooppalaisilta yrityksiltä;
Points out that international cooperation, although desirable, particularly with regard to research, must be reciprocal and of mutual benefit; regrets that our main space competitors' institutional markets are closed to foreign industries, including European industries;
Euroopan unionin ja Euroopan avaruusjärjestön väliset suhteet
Relations between the European Union and the ESA
muistuttaa, että SEUT-sopimuksen 189 artiklan mukaisesti ”unioni luo tarvittavat yhteydet Euroopan avaruusjärjestöön”, jotta voidaan määritellä keskinäiset velvollisuudet ja välttää tehtävien ja investointien päällekkäisyys;
Points out that, pursuant to Article 189 TFEU, the European Union should establish appropriate relations with the ESA so as to define their mutual responsibilities and avoid any overlapping of their roles or investment;
katsoo, että unionin kasvava rooli avaruusasioissa edellyttää sen ja Euroopan avaruusjärjestön sekä kansallisten virastojen välisten suhteiden uudelleenmäärittelyä siten, että otetaan huomioon, että Euroopan avaruusjärjestön sekä kansallisten virastojen kehittämät tekniset valmiudet ja ohjelmointivalmiudet ovat ratkaisevan tärkeitä teknisten valmiuksien ja Euroopan teollisuuden korkean tason kilpailukyvyn säilyttämisen kannalta, ja että unioni voisi keskittyä operaatioihin, kehitystoimiin, tarvitsemiensa avaruusjärjestelmien jatkuvuuteen sekä markkinoiden kansainväliseen laajentamiseen ja käyttäjien vaatimuksiin;
Considers that the growing involvement of the European Union in the space sector calls for its relations with the ESA and the national agencies to be redefined, taking account of the fact that the technical and planning expertise developed by the ESA and the national agencies are essential to maintaining the technological capacity and the competitiveness of European industry at a high level, and that the European Union could concentrate on the operations, the development and the continuity of the space systems that it needs, as well as on the international expansion of markets and on users' requests;
kehottaa komissiota hoitamaan tehtävänsä poliittisena johtajana ja sen puolesta toimivien organisaatioiden valvontaelimenä;
Calls on the Commission to fulfil its political leadership and supervisory role vis-à-vis organisations which act on its behalf;
Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. tammikuuta 2012 toimista ruoan haaskauksen välttämiseksi: strategiat elintarvikeketjun tehostamiseksi EU:ssa ( 2011/2175(INI) )
European Parliament resolution of 19 January 2012 on how to avoid food wastage: strategies for a more efficient food chain in the EU ( 2011/2175(INI) )
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191 ja 192 artiklan, jotka koskevat ihmisten terveyden ja ympäristön laadun säilyttämistä, suojelua ja parantamista,
having regard to Articles 191 and 192 of the Treaty on the Functioning of the European Union, relating to preserving, protecting and improving the quality of human health and the environment,
ottaa huomioon Euroopan komission ympäristöasioiden pääosaston julkaiseman taustaselvityksen elintarvikejätteestä EU-27:ssä (2010),
having regard to the preparatory study on food waste across EU 27 – DG Environment, European Commission (2010),
ottaa huomioon FAO:n tutkimuksen ”Global food losses and food waste” (2011),
having regard to the FAO study (2011) on global food losses and food waste,
ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan ja sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnot ( A7-0430/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinions of the Committee on Environment, Public Health and Food Safety and the Committee on Internal Market and Consumer Protection ( A7-0430/2011 ),
ottaa huomioon, että elintarvikeketjun kaikissa vaiheissa, kuluttajavaihe mukaan luettuna, päätyy Euroopassa vuosittain yhä suurempi osa – joidenkin arvioiden mukaan jopa 50 prosenttia – terveellisestä ja syötäväksi kelpaavasta ruoasta jätteeksi;
whereas every year in Europe a growing amount of healthy, edible food – some estimates say up to 50% – is lost along the entire food supply chain, in some cases all the way up to the consumer, and becomes waste;
ottaa huomioon, että komission julkaisemassa selvityksessä arvioidaan, että elintarvikejätettä syntyy 27 jäsenvaltiossa vuosittain noin 89 miljoonaa tonnia eli 179 kg henkeä kohden, ja toteaa, että vaihtelut yksittäisten jäsenvaltioiden ja toimialojen välillä ovat suuria eikä luvuissa ole vielä edes otettu huomioon maataloustuotannossa syntyvää elintarvikejätettä tai takaisin mereen heitettyjä kalansaaliita; toteaa, että elintarvikejätteen kokonaismäärä kasvanee noin 126 miljoonaan tonniin (40 prosentin lisäys) vuoteen 2020 mennessä, jollei toteuteta ylimääräisiä toimia tai toimenpiteitä sen ehkäisemiseksi;
whereas a study published by the Commission estimates annual food waste generation in the 27 Member States at approximately 89 million tonnes, or 179 kg per capita, varying considerably between individual countries and the various sectors, without even considering agricultural food waste or fish catches returned to the sea; whereas total food waste will have risen to approximately 126 million tonnes (a 40% increase) by 2020 unless additional preventive actions or measures are taken;
ottaa huomioon, että Euroopan unionissa elää yhä 79 miljoonaa ihmistä köyhyysrajan alapuolella, eli yli 15 prosenttia kansalaisista ansaitsee vähemmän kuin 60 prosenttia asuinmaansa keskitulosta; ottaa huomioon, että näistä ihmisistä 16 miljoonaa on saanut elintarvikeapua hyväntekeväisyysjärjestöjen kautta;
whereas 79 million people are still living below the poverty line in the European Union – in other words, more than 15% of EU citizens earn less than 60% of average earnings in their country of residence; whereas, of these, 16 million have received food aid from charitable institutions;
ottaa huomioon FAO:n ilmoittamat hälyttävät luvut, joiden mukaan 925:tä miljoonaa ihmistä maailmassa uhkaa tällä hetkellä aliravitsemus ja jotka vievät entistä kaukaisemmaksi mahdollisuuden saavuttaa vuosituhannen kehitystavoitteet, joihin kuuluu köyhyyden ja nälän puolittaminen vuoteen 2015 mennessä;
whereas the disturbing figures disclosed by the FAO, according to which 925 million people around the world are currently at risk of undernourishment, make the prospect of achieving the Millennium Development Goals, including halving poverty and hunger by 2015, even more remote;
ottaa huomioon, että FAO:n tutkimuksen mukaan maailman väkiluvun ennakoitu kasvu 7 miljardista 9 miljardiin edellyttää elintarviketarjonnan kasvua vähintään 70 prosentilla vuoteen 2050 mennessä;
whereas, according to the FAO study, the anticipated rise in the world's population from 7 billion to 9 billion will necessitate at least a 70% increase in food supplies by 2050;
ottaa huomioon, että maailman viljantuotanto on vuodesta 1960 vuoteen 2010 kasvanut 824 miljoonasta tonnista noin 2,2 miljardiin tonniin ja että tuotanto kasvaa 27 miljoonalla tonnilla joka vuosi; ottaa huomioon, että jos maailman maataloustuotanto jatkaa samaa kehityskulkua, vuoteen 2050 mennessä nykytilanteeseen verrattuna saavutettu viljantuotannon kasvu riittäisi maailman väestön ruokkimiseen; toteaa, että sadonkorjuun jälkeinen hävikki on noin 14 prosenttia kokonaistuotannosta ja että jakelun aikana ja kotitalouksissa hukkaan menee vielä 15 prosenttia, mikä merkitsee, että kolme viidesosaa tarjonnan kasvusta, joka tarvitaan vuoteen 2050 mennessä, voitaisiin saavuttaa, jos vain lakkaisimme haaskaamasta ruokaa;
whereas world grain production has risen from 824 million tonnes in 1960 to around 2.2 billion tonnes in 2010, 27 million tonnes being added to production every year; whereas, if global agro-production continues to follow this trend, the increase in grain production by 2050 compared with today's figures will be sufficient to feed the world's population; whereas, in the meantime, as post-harvest losses amount to about 14% of total production and another 15% is lost in distribution and in household waste, three-fifths of the total supply increase needed by 2050 could be achieved if we simply stopped wasting food;
ottaa huomioon, että ruoan haaskauksen vähentäminen on tärkeä ensiaskel nälän torjumiseksi maailmassa, FAO:n arvioimaan lisääntyvään kysyntään vastaamiseksi sekä väestön ravitsemustason parantamiseksi;
whereas reducing food waste is a significant preliminary step in combating hunger in the world, responding to the increase in demand predicted by the FAO and improving people's nutritional levels;
katsoo, että elintarvikkeiden haaskauksen vähentäminen tehostaisi maankäyttöä, parantaisi vesivarojen hoitoa ja vaikuttaisi myönteisesti koko maatalouteen maailmanlaajuisesti sekä tukisi voimakkaasti aliravitsemuksen torjuntaa kehitysmaissa;
whereas less food waste would mean more efficient land use, better water resource management, and positive repercussions for the whole agricultural sector worldwide, as well as boosting the fight against undernourishment in the developing world;
ottaa huomioon, että ruoan haaskauksesta ei aiheudu ainoastaan eettisiä, taloudellisia, sosiaalisia ja ravitsemuksellisia vaan myös terveyteen ja ympäristöön liittyviä seurauksia, koska käyttämättä jääneet ruokavuoret lisäävät merkittävästi ilmaston lämpenemistä ja ruokajäte synnyttää metaania, joka on kasvihuonekaasuna 21 kertaa voimakkaampi kuin hiilidioksidi;
whereas food waste has not just ethical, economic, social and nutritional but also health and environmental implications, since unconsumed food mountains make a major contribution to global warming and food waste produces methane, which as a greenhouse gas is 21 times more powerful than carbon dioxide;
ottaa huomioon, että kuluttajat kehitysmaissa haaskaavat hyvin vähän ruokaa; ottaa lisäksi huomioon, että ruokaa menee kehitysmaissa hukkaan pääasiassa koko elintarvikeketjuun liittyvien taloudellisten ja teknisten rajoitteiden vuoksi;
whereas there is minimal wastage of food by consumers in developing countries; and whereas any food waste in those countries is mainly due to financial and technical limitations along the entire food production chain;
ottaa huomioon, että menneinä vuosikymmeninä, kun elintarviketuotanto oli runsasta, ruoan haaskaukseen puuttuminen ei Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa ollut politiikassa tärkeällä sijalla, mikä johti siihen, että ruokaa haaskattiin kaiken kaikkiaan enemmän kautta koko elintarvikeketjun; ottaa huomioon, että Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa ruokaa menee hukkaan pääasiassa vähittäismyynti- ja kulutusvaiheessa, kun taas kehitysmaissa hävikki on yleisintä tuotanto-, sadonkorjuu-, jalostus- ja kuljetusvaiheissa;
whereas in Europe and North America, in the previous decades, when food production was abundant, food waste was not a policy priority, which led to an overall increase in food waste along the food supply chain; whereas in Europe and North America food waste occurs predominantly at the retail and consumption stage, as opposed to in the developing world, where production, harvest, processing and transport are the stages where losses are most common;
ottaa huomioon, että viimeaikaisten tutkimusten mukaan jokaista tuotettua ruokakiloa kohden ilmastoon vapautuu keskimäärin 4,5 kiloa hiilidioksidia; ottaa huomioon, että ruokaa heitetään Euroopassa hukkaan noin 89 miljoonaa tonnia vuodessa, mistä syntyy 170 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia, joka jakautuu seuraavasti: elintarviketeollisuus 59 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia, kotitaloudet 78 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia ja muut 33 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia vuodessa; ottaa huomioon, että ruoasta kuluttamatta jäävän 30 prosentin osuuden tuottamiseen tarvitaan 50 prosenttia enemmän kasteluvettä ja että yhden naudanlihakilon tuottamiseen kuluu 5–10 tonnia vettä;
whereas, according to recent studies, for every kilogram of food produced, 4,5 kg of CO2 are released into the atmosphere; whereas in Europe the approximately 89 Mt of food wasted produce 170 Mt CO2 eq./yr, broken down thus: food industry 59 Mt CO2 eq./yr, domestic consumption 78 Mt CO2 eq./yr, other 33 Mt CO2 eq./yr; whereas the production of the 30% of food which ends up not being consumed accounts for an additional 50% of use of water resources for irrigation, while producing a kilogram of beef requires 5-10 tonnes of water;
ottaa huomioon, että uhattuna olevan elintarviketurvan lisäksi kolikon toisena puolena ovat rikkaille maille ominaiset vitsaukset, kuten liikalihavuus, sydän- ja verisuonitaudit ja syövät, joiden taustatekijänä on runsaasti rasvaa ja proteiineja sisältävä ruokavalio, ja että tämän seurauksena yliravittuja on maailmassa lukumääräisesti yhtä paljon kuin heikosti ravittuja ja aliravittuja;
whereas the threat to food security is accompanied by mirror-image rich-world scourges such as obesity, cardiovascular illnesses and cancers arising from a diet overrich in fats and proteins, the result being that the world's overfed population numbers as many as the underfed and malnourished;
ottaa huomioon, että tuotantopanosten viimeaikainen lasku on ristiriidassa sen kanssa, että elintarviketarjontaa on lisättävä EU:ssa;
whereas the recent fall in factors of production is in contradiction with the need to increase the food supply in the EU;
ottaa huomioon, että kehitysmaille elintarvikeketjun tehostamiseksi myönnetty tuki voi hyödyttää suoraan paikallisia talouksia ja näiden maiden kestävää kasvua, mutta se voi myös epäsuorasti parantaa maataloustuotteiden kansainvälisen kaupan tasapainoa ja helpottaa luonnonvarojen uudelleenjakamista;
whereas support given to developing countries to improve the efficiency of their food supply chains can not only directly benefit the local economies and sustainable growth in those countries but can also, indirectly, aid the global balance of trade in agricultural products and the redistribution of natural resources;
ottaa huomioon, että ruoan haaskauksen maailmanlaajuisessa torjunnassa on erittäin tärkeässä asemassa hyvien käytäntöjen vaihto sekä unionin tasolla että kansainvälisesti, samoin kuin avun tarjoaminen kehitysmaille;
whereas the exchange of good practices at European and international level, as well as assistance for developing countries, are of major importance in combating food waste worldwide;
ottaa huomioon, että yhä useampi jäsenvaltio on käynnistämässä aloitteita valistaakseen väestöä ruoan haaskauksen syistä ja seurauksista, tavoista vähentää sitä sekä tavoista edistää kestävyyden ja yhteisvastuun periaatteisiin pohjautuvaa tieteellistä kulttuuria ja kansalaiskulttuuria;
whereas a growing number of Member States are embarking on awareness-raising initiatives to inform the public about the causes and effects of food waste, ways of reducing it and how to promote a scientific and civic culture guided by the principles of sustainability and solidarity;
ottaa huomioon, että ruokaa menee hukkaan kaikissa elintarvikeketjun vaiheissa aina maataloustuotannosta varastointiin, jalostukseen, jakeluun, hallintaan ja kulutukseen asti;
whereas food waste occurs across the entire food supply chain from the agricultural production stage, to the storage, processing, distribution, management and consumption stages;
ottaa huomioon, että päävastuu elintarviketurvasta sekä ruoan vältettävissä olevan haaskauksen ehkäisemisestä silloin, kun se on mahdollista, kuuluu elintarvikeketjun toimijoille;
whereas the players in the food supply chain are chiefly responsible for food security and addressing avoidable food waste where possible;
ottaa huomioon, että jotkin jäsenvaltiot ovat kieltäneet elintarvikkeiden myynnin omakustannushintaa halvemmalla, jolloin vähittäiskauppiailla ei ole mahdollisuutta myydä myymättä jääneitä tuoreita elintarvikkeita kuluttajille halvemmalla päivän päätteeksi, mikä lisää entisestään elintarvikeketjun aikaista ruokahävikkiä;
whereas some Member States ban food being sold at below cost price, robbing retailers of the opportunity to sell unsold fresh food at a cheaper price to consumers towards the end of the day and contributing further to waste in the food chain;
ottaa huomioon, että äskettäin hyväksytyssä asetuksessa elintarviketietojen antamisesta kuluttajille täsmennetään, että elintarvikkeita, joihin on merkitty viimeinen käyttöpäivä, ei pidetä turvallisina tuon ajankohdan jälkeen;
whereas the recently adopted Regulation on Food Information to Consumers clarifies that foods with a ‘use by’ date should be considered unsafe after the expiry of that date;
ottaa huomioon, että elintarvikeketjun toiminnan parantamista käsittelevä korkean tason foorumi sekä elintarvikkeiden kestävää kulutusta ja tuotantoa käsittelevä EU:n paneeli (European Sustainable Consumption and Production Roundtable) tekevät työtä koko elintarvikeketjun tehokkuuden ja kestävyyden parantamiseksi;
whereas the High Level Forum for a Better Functioning Food Supply Chain and the European Sustainable Consumption and Production Roundtable are working towards improving efficiency and sustainability along the food supply chain;
toteaa, että elintarviketurva on ihmiskunnan perusoikeus, joka toteutuu terveellisen, riittävän, tarkoituksenmukaisen ja ravitsevan ruoan saatavuuden, saannin, käytön ja ajallisen pysyvyyden kautta; korostaa, että maailman elintarviketuotantoon vaikuttavat useat tekijät, kuten se, että luonnonvarat ovat rajalliset suhteessa maailman väkiluvun kasvuun ja että huono-osaisimmilla väestönosilla on rajoitetut mahdollisuudet saada elintarvikkeita;
Believes food security to be a basic human right that is achieved through the availability, accessibility, use and temporal stability of healthy, sufficient, adequate and nutritious food; stresses that world food production is conditioned by a number of factors, including the finite nature of natural resources vis-à-vis the rising global population and the limited access to food of the most vulnerable strata;
pyytää neuvostoa, komissiota, jäsenvaltioita ja elintarvikeketjun toimijoita käsittelemään pikaisesti ruoan haaskausta koskevaa ongelmaa elintarvikeketjun kaikissa vaiheissa, kulutusvaihe mukaan luettuna, ja laatimaan ohjeita tavoista parantaa elintarvikeketjun tehokkuutta kullakin alalla sekä tukemaan näitä tapoja ja kannustaa niitä nostamaan tämän unionin poliittisen toimintaohjelman ensisijaiseksi tavoitteeksi; pyytää tässä yhteydessä komissiota jakamaan tietoa sekä elintarvikeketjun toiminnan parantamista käsittelevän korkean tason foorumin että elintarvikkeiden kestävää kulutusta ja tuotantoa käsittelevän EU:n paneelin parhaillaan tekemästä työstä, muun muassa niiden antamista suosituksista ruoan haaskauksen torjumiseksi;
Calls on the Council, the Commission, the Member States and players in the food supply chain to address as a matter of urgency the problem of food waste along the entire supply and consumption chain and to devise guidelines for and support ways of improving the efficiency of the food supply chain sector by sector, and urges them to prioritise this within the European policy agenda; calls on the Commission, in this context, to raise awareness of the ongoing work in both the High Level Forum for a Better Functioning Food Supply Chain and the European Sustainable Consumption and Production Roundtable, including with regard to recommendations on how to tackle food waste;
on huolestunut siitä, että joka päivä huomattava määrä täysin syötäväksi kelpaavaa ruokaa heitetään pois ja että ruoan haaskaus aiheuttaa sekä ympäristöön liittyviä ja eettisiä ongelmia että taloudellisia ja sosiaalisia kustannuksia, mistä aiheutuu sisämarkkinahaasteita sekä liiketoiminnalle että kuluttajille; kehottaa komissiota näin ollen analysoimaan, mistä syystä Euroopassa vuosittain noin 50 prosenttia tuotetusta ruoasta heitetään pois, haaskataan ja viedään kaatopaikalle ja mitä seurauksia siitä on, sekä varmistamaan, että haaskauksesta tehdään tarkka analyysi ja että sen taloudelliset, ympäristöön liittyvät, ravitsemukselliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset arvioidaan; kehottaa komissiota lisäksi toteuttamaan konkreettisia toimia ruoan haaskauksen puolittamiseksi vuoteen 2025 mennessä ja samalla biojätteen syntymisen ehkäisemiseksi;
Is concerned about the fact that a considerable amount of food is being discarded on a daily basis, despite being perfectly edible and that food waste gives rise to both environmental and ethical problems and economic and social costs, which pose internal market challenges for both business and consumers; calls on the Commission, therefore, to analyse the causes and effects of the disposal, wastage and landfilling annually in Europe of approximately 50% of the food produced and to ensure that this includes a detailed analysis of the waste as well as an assessment of the economic, environmental, nutritional and social impacts; asks the Commission, furthermore, to take practical measures towards halving food waste by 2025 and at the same time preventing the generation of bio-waste;
huomauttaa, että ruoan haaskauksen syyt ovat moninaiset: ylituotanto, tuotteen virheellinen kohdentaminen (epäsopiva koko tai muoto), tuotteen tai sen pakkauksen vahingoittuminen, kaupan pitämistä koskevat säännöt (ulkomuotoon liittyvät ongelmat tai pakkausvirheet), puutteellinen varastojen hallinta ja markkinointistrategiat;
Points out that food waste has a number of causes: overproduction, faulty product targeting (unadapted size or shape), deterioration of the product or its packaging, marketing rules (problems of appearance or defective packaging), and inadequate stock management or marketing strategies;
pyytää komissiota arvioimaan pakkoon perustuvan jätepolitiikan vaikutuksen ruoan haaskaukseen; toivoo, että otettaisiin käyttöön elintarvikeketjun kaikkia vaiheita koskeva pakkoon perustuva jätteiden käsittelypolitiikka soveltamalla ”saastuttaja maksaa” -periaatetta;
Calls on the Commission to assess the impact of a policy of enforcement with regard to food waste; hopes that a waste treatment enforcement policy right along the food chain will be adopted by applying the ‘polluter pays’ principle;