natgillin/translations-raw huggingface dataset:
katsoo, että jäsenvaltioihin, jotka eivät noudata julkista taloutta ja uskottavien tilastojen esittämistä koskevia euroalueen sääntöjä, olisi sovellettava laajennettua ja koko ajan tiukentuvaa toimenpiteiden valikoimaa entistä tarkemman noudattamisen varmistamiseksi;
Considers that Member States not following the rules of the euro area with regard to public finances and access to credible statistics should subjected to an enlarged and incremental spectrum of measures to ensure stricter compliance;
katsoo, että ennalta määritellyn kriisinhallintamekanismin puuttuminen ja eräiden hallitusten asenne ovat vaikeuttaneet euroalueen eräiden jäsenvaltioiden sisäisen velkakriisin nopeaa ratkaisua heikentäen samalla EMU:n mahdollisuuksia reagoida nopeasti mahdollisiin vastaaviin tilanteisiin tulevaisuudessa; kehottaa siksi perustamaan pysyvän kriisinhallintakehyksen;
Believes that the lack of a predefined crisis management mechanism and the behaviour of some governments has made a rapid solution to the sovereign debt crisis in some Member States of the euroarea difficult and will weaken the EMU's ability to react quickly in potentially similar situations in the future; calls therefore for a permanent crisis management framework;
toteaa, että velkakriisissä olevien EU-maiden rahoitusapu on suunniteltava siten, että sillä kannustetaan lainojen takaisinmaksuun, talousarvion tasapainottamiseen ja talousuudistukseen, ja korostaa, että vaarana on lainojen muuntuminen maksuosuuksiksi, koska se kannustaisi lainaamiseen ja velkaantumiseen;
Urges that financial support to EU countries in a debt crisis must be designed to encourage repayment of loans, budgetary balance and economic reform, and stresses the danger of turning loans into financial contributions while encouraging borrowing and the creation of debts;
kehottaa sen vuoksi komissiota tekemään ehdotuksia, joilla lujitetaan vakaus- ja kasvusopimusta sisällyttämällä siihen erityistavoitteita, jotka koskevat Euroopan talouksien kilpailukykyerojen tasaamista, jotta voitaisiin edistää työpaikkoja luovaa kasvua;
Calls therefore on the Commission to put forward proposals to strengthen the Stability and Growth Pact by including specific targets for closing the competitiveness gap between European economies, in order to stimulate job-creating growth;
on muiden tavoin huolestunut euroon mahdollisesti kohdistuvasta keinottelusta;
Shares concerns about possible speculation against the euro;
katsoo, että luottojen kasvun ja varallisuushintojen kehitys EU:ssa ja jäsenvaltioissa ovat ratkaisevia ilmaisimia talous- ja rahaliiton ja laajemmin tarkasteltuna koko EU:n rahoitusalan vakauden seurannassa;
Takes the view that credit growth and assets price developments in the EU and in Member States are crucial indicators for an effective monitoring of financial stability within the EMU and, more broadly, the EU;
on huolissaan jatkuvasta euroalueen valtion joukkovelkakirjamarkkinoihin kohdistuvasta rasituksesta, mikä näkyy osto- ja myyntikurssien välisen eron kasvamisena; katsoo, että nykyisen rahoituskriisin synnyttämästä paniikista aiheutuva turvallisuuteen pyrkiminen on aiheuttanut massiivisia vääristymiä ja luonut kalliita negatiivisia ulkoisvaikutuksia;
Is concerned about continuous strains on the euro area sovereign bond markets reflected in widening spreads; deems that the flight to safety provoked by waves of panic experienced during the current financial crisis has had massive distorting effects and created costly negative externalities;
kehottaa panemaan ajoissa täytäntöön luottoluokituslaitoksista annetun asetuksen (asetus (EY) N:o 1060/2009) ja pitää myönteisenä 2. kesäkuuta 2010 annettua komission ehdotusta mainitun asetuksen muuttamisesta, mutta kehottaa samalla komissiota kehittämään ehdotuksia näiden laitosten toiminnan tiukemmasta valvonnasta, jotta voidaan parantaa luottoluokituslaitosten vastuuvelvollisuutta ja arvioida mahdollisuutta perustaa Euroopan luottoluokituslaitos; korostaa, että euroalueen valtioiden velan arviointi on osoittautunut vaikeaksi kriisin aikana;
Asks for a timely implementation of the Regulation on Credit Rating Agencies (Regulation (EC) No 1060/2009) and welcomes the Commission proposal on amending Regulation (EC) No 1060/2009 on Credit Rating Agencies of 2 June 2010, but at the same time calls on the Commission to go further with proposals for the more rigorous surveillance of the operation of these agencies, for improving the liability of Credit Rating Agencies and for assessing the possibility of create a European Credit Rating Agency; underlines the fact that the rating of euro area sovereign debt has proved problematic during the crisis;
korostaa EKP:n riippumattomuutta;
Highlights the independence of the ECB;
katsoo, että EKP:n uuden, Lissabonin sopimuksen mukaisen oikeudellisen aseman vuoksi neuvoston esittämille ehdokkaille johtokunnan jäseniksi olisi järjestettävä erityiset kuulemistilaisuudet toimivaltaisessa parlamentin valiokunnasta ja tämän jälkeen heistä olisi äänestettävä Euroopan parlamentissa; toteaa, että lisäksi EKP on ollut kriisistä lähtien ratkaisevassa roolissa, ja katsoo siksi, että rooliin olisi sisällytettävä avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden parantaminen;
Considers that, given the new legal status of the ECB under the Lisbon Treaty, the candidates for the Executive Board proposed by the Council should be subject to special hearings by the relevant parliamentary committee and then to a vote by the European Parliament; notes that, in addition, the role of the ECB has been crucial since the crisis and deems therefore that such a role should involve reinforced transparency and accountability;
pitää myönteisenä, että euroryhmälle luotiin oikeushenkilöllisyys Lissabonin sopimuksella ja että EKP osallistuu sen kokouksiin;
Welcomes the conferral of legal personality on the Eurogroup by the Lisbon Treaty and the participation of the ECB in its meetings;
toteaa jatkavansa päättäväisesti rahapolitiikkaa koskevaa vuoropuhelua, joka on tärkeä osa EKP:n demokraattista valvontaa;
Points out the determination of the European Parliament to continue the Monetary Dialogue as an important element in the democratic scrutiny of the ECB;
pitää myönteisenä ehdotusta perustaa Euroopan järjestelmäriskikomitea, koska siten paikataan nykyinen aukko makrotason vakauden valvonnassa; kehottaa EKP:tä laatimaan selkeät mallit ja määritelmät, jotta voidaan varmistaa Euroopan järjestelmäriskikomitean tehokas toiminta ja vastuuvelvollisuus; toteaa lisäksi, että EKP:lle annettavat Euroopan järjestelmäriskikomiteaan liittyvät uudet tehtävät eivät millään lailla vaaranna EKP:n riippumattomuutta;
Welcomes the proposal to establish a European Systemic Risk Board (ESRB), which will close the current gap in macro-prudential supervision; calls on the ECB to establish clear models and definitions to ensure the effective functioning and accountability of the ESRB; adds that any new tasks conferred upon the ECB with regard to the ESRB will not compromise the independence of the ECB in any way;
toteaa, että malli, jossa Euroopan järjestelmäriskikomitea ainoastaan antaa varoituksia ja suosituksia ilman mahdollisuutta valvoa niiden täytäntöönpanoa, ei ole tyydyttävä tehokkaan täytäntöönpanon ja vastuullisuuden näkökulmasta; pitää valitettavana, että Euroopan järjestelmäriskikomitea ei voi itse ilmoittaa kriisitilanteesta;
Notes that the concept whereby the ESRB only gives warnings and recommendations with no actual enforcement is not satisfactory in terms of effective implementation and responsibility; regrets that the ESRB cannot declare the emergency by itself;
pitää myönteisenä ehdotusta, jonka mukaan Euroopan järjestelmäriskikomitean puheenjohtajalle järjestetään kuulemistilaisuuksia Euroopan parlamentissa erillään rahapolitiikkaa koskevasta vuoropuhelusta;
Welcomes the proposal to hold hearings of the Chair of the ESRB before the European Parliament, in a different framework from the Monetary Dialogues;
Kriisistä irtautuminen
Exit from the crisis
uskoo, että taloudellisen toiminnan elpyminen vuoden 2009 toisella puoliskolla johtui hallitusten ja keskuspankkien vuoden 2008 lopusta alkaen kaikkialla maailmassa toteuttamista poikkeuksellisista toimista, joita olivat pankkien vastuiden takuut, pääoman lisäykset ja ongelmallisiin omaisuuseriin suunnattavat tukijärjestelyt;
Believes that the revival of economic activity in the second half of 2009 was a result of the extraordinary measures taken by governments and central banks worldwide since the end of 2008 in the form of guarantees for bank liabilities, capital injections and asset support schemes;
toteaa, että euroalueen rahoituskriisi on vakavaraisuuskriisi, joka konkretisoitui alun perin likviditeettikriisinä; katsoo, että tilannetta ei voida ratkaista pitkällä aikavälillä pelkästään myöntämällä uutta velkaa ja maksuvalmiusresursseja jo ennestään erittäin velkaantuneille talouksille samalla kun julkisen talouden vakauttamissuunnitelmia nopeutetaan;
Notes that the financial crisis in the euro area is a solvency crisis that initially manifested itself as a liquidity crisis; deems that such a situation cannot be resolved in the long term by simply pouring new debt and liquidity into highly indebted economies in combination with accelerated plans for fiscal consolidation;
katsoo samoin kriisin osoittaneen viime vuosien talouspolitiikassa kehityskulun, joka on johtanut tämänhetkiseen julkisen ja yksityisen velan korkeaan tasoon, minkä korjaaminen vie useita vuosia; katsoo, että joissakin Euroopan osissa kriisin seurausten ja sen kehityksen käsittely on vaikeampaa kuin muualla, ja näissä osissa on samoin vaikeampaa saavuttaa kestävä taloudellinen kehitys, saada aikaa uusia innovaatioita ja luoda uusia työpaikkoja; korostaa uudistusten tarvetta koko Euroopassa;
Believes, similarly, that the crisis revealed a trend in the economic policies of recent years which have contributed to the current high level of public and private debt which will take many years to correct; deems that some parts of Europe will find it more difficult than others to tackle the consequences and developments of the crisis and achieve sustainable economic growth, new innovations and the creation of new jobs; underlines the need for reforms throughout Europe;
muistuttaa, että ennen rahoituskriisin puhkeamista euroalueen, koko EU:n ja useimpien jäsenvaltioiden julkisen velan suhde bkt:hen laski vuosina 1999–2007, kun taas kotitalouksien, yritysten ja rahoitusalan velkaantuminen lisääntyi tuntuvasti samalla kaudella;
Recalls that, before the outbreak of the financial crisis, the ratio of public debt to GDP of the euro area and the EU as a whole, as well as the ratio for the majority of Member States, declined between 1999 and 2007 and that, by contrast, debt levels of households, firms and the leverage of the financial sector experienced a significant increase over the same period;
muistuttaa, että julkisen velan voimakas kasvu useissa jäsenvaltioissa vuoden 2008 jälkeen on johtunut siitä, että näiden valtioiden oli selvittävä yksityisten velkojen aiemmasta kestämättömästä kasvusta ja jättimäisistä rahoituskuplista; katsoo siksi nykyisen kriisin osoittaneen selvästi, että julkisen talouden tila on kestämätön, jos yksityisen sektorin rahoitus on kestämätöntä;
Recalls that the huge increase of public debt since 2008 in several Member States has been triggered by the fact these countries had to face excesses previously caused by an unsustainable growth of private debt and huge financial bubbles; believes therefore that the current crisis made it clear that the fiscal position is unsustainable if the financing of the private sector is unsustainable;
toteaa, että kriisi, sen jälkeiset pelastusoperaatiot ja talouden elvytyspaketit ovat yhdessä johtaneet usein jo kauan kaivattuihin kauaskantoisiin säästötoimiin, jotka rajoittavat samalla huomattavasti hallitusten toimintamahdollisuuksia;
Notes that the crisis, together with subsequent ‘bail-outs’ and economic stimulus packages, has led to far-reaching austerity measures which are often overdue but which at the same time heavily constrain the capacity of governments to act;
varoittaa, että nämä säästöpaketit eivät saisi johtaa toimiin, jotka saattavat heikentää pahoin talouden elpymistä, mikä edellyttää uutta taloushallintomallia, jonka välineiden ja aikataulun avulla saavutetaan tasapaino julkisen talouden vakauttamisen ja työpaikkoihin ja kestävään kehitykseen investoimista koskevien tarpeiden välillä;
Warns that these austerity packages should not lead to measures which could seriously dampen the economic recovery, which requires a new model of economic governance with instruments and a time schedule that will provide a balance between the process of fiscal consolidation and safeguarding needs in terms of investment in jobs and sustainable development;
korostaa, että se, että reaalitalouden ja erityisesti pk-yritysten käytettävissä ei ollut lainoja, johtui alhaisesta kysynnästä reaalitalouden toiminnan vähenemisen vuoksi sekä pankkien haluttomuudesta myöntää lainoja;
Underlines that the lack of credit reaching the real economy, specifically for SMEs, stemmed from lower demand due to diminished activity in the real economy as well as from the reluctance of banks to grant credit;
korostaa, että useiden jäsenvaltioiden pankit ovat olleet liian riippuvaisia EKP:n järjestämästä likviditeetistä;
Underlines that several Member States' banks have been excessively reliant on liquidity provided by the ECB;
panee merkille, että EKP:n lokakuusta 2008 lähtien toteuttamat epätavanomaiset toimet luottojen tukemiseksi ovat olleet onnistuneita, sillä niillä on vältetty taantuman syveneminen ja rahoitusmarkkinoiden epävakauden paheneminen; toistaa, että näiden toimien lopettaminen on ajoitettava oikein ja koordinoitava huolellisesti kansallisten hallitusten ja niiden toimien kanssa etenkin kun otetaan huomioon monien jäsenvaltioiden kollektiivinen ja samanaikainen turvautuminen säästötoimiin;
Notes that the non-standard measures which the ECB has introduced since October 2008 to support credit have been successful in avoiding a deeper recession and additional financial turmoil; reiterates that lifting these measures needs to be well timed and carefully coordinated with national governments and their activities, especially in view of the collective and simultaneous resorting to austerity measures in many Member States;
on kuitenkin huolissaan EKP:n kriisistä irtautumisen strategian mahdollisista epäsymmetrisistä vaikutuksista, koska euroalueen jäsenvaltioiden suhdannevaihtelussa on merkittäviä eroja;
Is concerned, however, with the potential asymmetric impact of ECB's exit strategy, given the substantial differences between euro area Member States regarding the business cycle;
pitäisi myönteisenä, jos Euroopan keskuspankki hyväksyisi takaisinostosopimusten yhteydessä euroalueen maiden valtionlainat vakuutena ja noudattaisi siten Englannin pankin ja Yhdysvaltain keskuspankin hyväksi havaittua käytäntöä;
Would welcome a move from the European Central Bank generally to accept government bonds from euro area countries as security in the context of repurchase agreements, thereby following the tried and tested practice used by the Bank of England and the Federal Reserve Bank;
korostaa, että vähittäinen julkisten vajeiden poisto ja julkisen rahoituksen pitkän aikavälin kestävyys ovat erittäin tärkeitä euroalueelle kokonaisuudessaan;
Emphasises that a gradual exit from public deficits and the long-term sustainability of public finances are of crucial importance for the euro area as a whole;
panee merkille Euroopan unionissa tehdyt ehdotukset, jotka koskevat vakavaraisuusjärjestelyjen loppuun saattamista, kriisin hallintaa ja varjopankkialan sääntelyä;
Notes the number of proposals in the EU to complete the prudential arrangements, to manage the crisis and to regulate the shadow banking sector;
on muiden tapaan huolestunut nykyisten sääntely-, vakavaraisuus-, tilinpito- ja verotussääntöjen myötäsyklisistä piirteistä, koska ne lisäävät markkinatalouden toimintaan luonnostaan kuuluvia heilahteluja;
Shares concerns about the pro-cyclical aspects of the current regulatory, prudential, accounting and taxation rules which amplify the fluctuations that are inherent in the functioning of a market economy;
korostaa, että on lisättävä merkittävästi pankkien pääomapuskureita ja parannettava pääoman laatua; pitää myönteisenä Baselin komitean ehdotuksia, joiden mukaan käytettäisiin ensisijaisen oman pääoman tiukempaa määritelmää ja otettaisiin käyttöön korkeampia oman pääoman asteita; kiinnittää kuitenkin huomiota rahoitusalan ja reaalitalouden väliseen yhteyteen ja vaikutuksiin, joita toiseen voi kohdistua, kun toista säännellään;
Highlights the need for a decisive increase in banks' capital buffers and to enhance the quality of capital, and welcomes the Basel Committee's proposals for a narrower definition of core capital and the introduction of higher capital ratios; also draws attention to the link between the financial and the real economy and the impacts that regulating one can have on the other;
katsoo, että maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän ei pitäisi olla niin herkkä ja että kriisistä on otettava opiksi koko maailmassa, jotta voidaan vähentää systeemistä riskiä, käsitellä rahoituskuplia ja parantaa riskinhallinnan laatua ja rahoitusmarkkinoiden avoimuutta vahvistaen uudelleen, että näiden markkinoiden perustehtävänä on reaalitalouden rahoittaminen;
Considers that the global financial system needs to be made less fragile and that lessons from the crisis must be drawn on a global level in order to reduce systemic risk, tackle financial bubbles and improve the quality of risk management and the transparency of financial markets, reaffirming that their basic role is to finance the real economy;
toteaa, että koko vuoden 2009 ajan euron asema kansainvälisenä valuuttana vahvistui, mutta vuonna 2010 siihen on kohdistunut suuria paineita;
Notes that the euro had gained status as an international currency throughout 2009, but was subject to heavy pressure in 2010;
korostaa, että euro on voimakkaiden vaihtokurssiheilahtelujen aikana voimistunut etenkin Yhdysvaltain dollariin ja renminbiin verrattuna, ja on huolissaan siitä, että tämä saattaa haitata euroalueen kilpailukykyä;
Points out that, during a period of high-level exchange rate volatility, the euro has increased its strength, particularly against the US dollar and the renminbi, and expresses concern that this could have a detrimental effect on the competitiveness of the euro area;
myöntää, että euron vahva kurssi johtui osittain taloudellisen toiminnan heikkoudesta Yhdysvalloissa, missä tämänhetkinen vaihtotaseen alijäämä pieneni äkillisesti alle 3 prosenttiin bruttokansantuotteesta vuonna 2009 ja liittovaltion julkisen talouden alijäämä kasvoi noin kymmeneen prosenttiin bruttokansantuotteesta; toteaa, että euron arvon aleneminen kytkeytyi myös siihen, että globaaleilla markkinoilla ei luotettu eräisiin pahasti velkaantuneisiin EU:n jäsenvaltioihin; on muiden tapaan huolestunut rahan määrän kasvusta Yhdysvalloissa ja vähäisemmässä määrin EU:ssa;
Acknowledges that the strength of the euro was partly due to weak economic activity in the US, where the current account deficit narrowed sharply to below 3% of GDP in 2009 and the federal budget deficit widened to about 10% of GDP in the fiscal year 2009, while the decline of the euro was, among other things, also connected to the lack of trust in global markets in some highly-indebted EU Member States; shares concerns about the expansion of the volume of money in the US and, to a lesser extent, in the EU;
on huolissaan valuuttakurssien heilahtelujen ja korkoerokauppaa koskevien operaatioiden vaikutuksista sekä globaaliin rahoitusalan vakauteen että reaalitalouteen;
Is concerned about the impact of exchange rate volatility and carry trade operations on both global financial stability and the real economy;
korostaa, että euroaluetta on tämänhetkisestä globaalista rahoitus- ja talouskriisitilanteesta huolimatta laajennettava edelleen, mutta toteaa, että euroalueen jäsenyys edellyttää Maastrichtin kriteerien täyttämistä; pitää myönteisenä, että kaikki kriteerejä noudattavat jäsenvaltiot ovat ottaneet euron nopeasti käyttöön;
Underlines that, regardless of the current global financial and economic crisis, the euro area should be further enlarged, but points out that meeting the Maastricht criteria is regarded as a precondition for euro membership; welcomes the quick adoption of the euro by all Member States which comply with these criteria;
katsoo, että euron käyttöönotto Virossa osoittaa euron aseman julkisen talouden kriisistä huolimatta; uskoo, että tämä asema kannustaa jäsenvaltioita pyrkimään euroalueen jäsenyyteen;
Believes that the adoption of the euro by Estonia shows the status of the euro, despite the public debt crisis; believes that this status will encourage Member States to seek membership of the euro area;
Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. marraskuuta 2010 siviili- ja sotilasyhteistyöstä sekä siviili- ja sotilasvalmiuksien kehittämisestä ( 2010/2071(INI) )
European Parliament resolution of 23 November 2010 on civilian-military cooperation and the development of civilian-military capabilities ( 2010/2071(INI) )
ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 12. joulukuuta 2003 hyväksymän Euroopan unionin turvallisuusstrategian ”Turvallisempi Eurooppa oikeudenmukaisemmassa maailmassa” ja 11.–12. joulukuuta 2008 pidetyn Eurooppa-neuvoston hyväksymän selvityksen Euroopan unionin turvallisuusstrategian täytäntöönpanosta ”Turvallisuudesta huolehtiminen muuttuvassa maailmassa”,
having regard to the European Security Strategy entitled ‘A secure Europe in a better world’, adopted by the European Council on 12 December 2003, and to the report on its implementation entitled ‘Providing security in a changing world’, endorsed by the European Council on 11-12 December 2008,
ottaa huomioon 25.–26. maaliskuuta 2010 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymän Euroopan unionin sisäisen turvallisuuden strategian,
having regard to the Internal Security Strategy for the European Union, endorsed by the European Council on 25-26 March 2010,
ottaa huomioon 26. huhtikuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät yhteisestä turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta (YTPP),
having regard to the Council conclusions on CSDP adopted on 26 April 2010,
ottaa huomioon päätelmät Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta (ETPP) sekä julkilausuman ”Kymmenen vuotta ETPP:tä – Haasteet ja mahdollisuudet”, jotka neuvosto hyväksyi 17. marraskuuta 2009,
having regard to the ESDP conclusions and the declaration entitled ‘ESDP Ten Years – Challenges and Opportunities’, adopted by the Council on 17 November 2009,
ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 12. joulukuuta 2008 antaman julkilausuman Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan vahvistamisesta ja neuvoston 11. joulukuuta 2008 antaman julkilausuman voimavarojen kehittämisestä,
having regard to the declaration on the enhancement of the European Security and Defence Policy, adopted by the European Council on 12 December 2008, and to the declaration on strengthening capabilities, adopted by the Council on 11 December 2008,
ottaa huomioon Santa Maria de Feiran Eurooppa-neuvoston 20. kesäkuuta 2000 ja Göteborgin Eurooppa-neuvoston 16. kesäkuuta 2001 hyväksymät puheenjohtajan päätelmät, niin ikään Göteborgin Eurooppa-neuvoston 16. kesäkuuta 2001 hyväksymän EU:n ohjelman väkivaltaisten konfliktien estämiseksi, Eurooppa-neuvoston 17. joulukuuta 2004 hyväksymän siviilikriisinhallinnan yleistavoitteen 2008 ja neuvoston 19. marraskuuta 2007 hyväksymän siviilikriisinhallinnan yleistavoitteen 2010,
having regard to the Presidency conclusions adopted by the European Council at Santa Maria de Feira on 20 June 2000 and at Göteborg on 16 June 2001, to the EU Programme for the Prevention of Violent Conflicts also adopted at Göteborg on 16 June 2001, to the Civilian Headline Goal 2008, approved by the European Council on 17 December 2004, and to the Civilian Headline Goal 2010, approved by the Council on 19 November 2007,