natgillin/translations-raw huggingface dataset:
korostaa, että jos ilmastonmuutos halutaan ottaa vakavasti, on annettava käyttöön uutta rahoitusta eri budjettikohdista ja uusista rahoituslähteistä, kuten humanitaarisista rahastoista, joilla vastataan ilmastoon liittyviin katastrofeihin, yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) rahastoista ja vakautusvälineestä ennaltaehkäisevän turvallisuuspolitiikan yhteydessä tai vastauksena ilmastoon liittyviin turvallisuusuhkiin tai konflikteihin, tarvittaessa muista ulkoisen toiminnan rahastoista, sekä vihreistä veroista, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista ja muista tähän tarkoitukseen varatuista innovatiivisista rahoitusmekanismeista;
Stresses that, if climate change is to be taken seriously, new funding must be made available through different budget lines and new financing sources, such as humanitarian funds in response to climate-related catastrophes, Common Foreign and Security Policy (CFSP) funds and the Instrument for Stability in the context of preventive security policy or in response to climate-related security threats or conflicts, other external action funds whenever appropriated, as well as green taxes, public-private partnerships (PPP) and other innovative financing mechanisms intended for this purpose;
vahvistettuja keinoja;
; underlines once again that new appropriations should be provided for new tasks;
panee tässä yhteydessä merkille, että Euroopan unionin virallinen kehitysapu on edelleen jäljessä tavoitteesta, joka on 0,56 prosenttia Euroopan unionin BKTL:sta vuoteen 2010 mennessä, ja että on vaikea kuvitella, miten Euroopan unioni pystyy täyttämään kaikki sitoumuksensa turvautumatta uusiin innovatiivisiin resursseihin;
Notes in this context that EU Official Development Assistance (ODA) still falls short of the target of 0,56 % of EU Gross National Income (GNI) by 2010 and that it is hard to see how the EU will be able to fulfil all its commitments without recourse to new innovative resources;
muistuttaa komissiota siitä, että jos maailmanlaajuisen ilmastonmuutosliittouman rahoitusta otetaan ympäristön ja luonnonvarojen (mukaan luettuna energia) kestävään hoitoon liittyvästä temaattisesta ohjelmasta (ENRTP) tai Euroopan kehitysrahastosta, niitä pitäisi kehitysrahastoina käyttää ainoastaan toimiin, jotka ovat yhteensopivia sellaisen kehitysavun kanssa, joka on OECD:n kehitysapukomitean (DAC) määritelmän mukaista; vaatii, että tämän olisi oltava ainutkertainen rahoituslähde ja että lisärajoitus on löydettävä vaihtoehtoisista lähteistä;
Reminds the Commission that if funds are drawn from the ENRTP or the EDF to finance the GCCA they should, as development funds, only be used for actions compatible with development assistance as defined by the OECD's Development Assistance Committee (DAC); insists that this should be a one-off source of funding, and that further replenishment must be found from alternative sources;
kehottaa komissiota varmistamaan, että maailmanlaajuisen ilmastonmuutosliittouman rahoitus ympäristön ja luonnonvarojen (mukaan luettuna energia) kestävään hoitoon liittyvästä temaattisesta ohjelmasta (ENRTP) ja Euroopan kehitysrahastosta ei tapahdu muiden tärkeiden kehitysyhteistyötavoitteiden, kuten koulutuksen, terveydenhuollon, sukupuolten välisen tasa-arvon tai veden saannin kustannuksella;
Calls on the Commission to ensure that funding of the GCCA through ENRTP and the EDF will not be at the expense of other important development cooperation goals, such as those relating to education, health, gender equality or access to water;
korostaa, että EU:n jäsenvaltioiden on otettava suurempi vastuu maailmanlaajuisen ilmastonmuutosliittouman kehitystoimien rahoittamisesta ja koordinoinnista;
Stresses that Member States must take a much greater responsibility for the funding of and alignment of their development activities with the GCCA;
kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varaamaan vähintään 25 prosenttia EU:n päästökauppajärjestelmän seuraavan päästökauppakauden odotetuista tuloista maailmanlaajuisen ilmastonmuutosliittouman ja kehitysmaiden muiden ilmastonmuutostoimien rahoittamiseen, mukaan luettuna metsien suojelu ja metsien häviämisestä ja metsien tilan heikkenemisestä aiheutuvien päästöjen vähentäminen;
Calls on the Commission and Member States to agree to earmark at least 25 % of expected revenues from auctioning within the EU Emissions Trading Scheme (EU ETS) in the next trading period to funding of the GCCA and other climate change measures in developing countries, including efforts to protect forests and reduce emissions from deforestation and forest degradation;
kehottaa komissiota käyttämään EU:n talousarvion tulevaa uudistusta tilaisuutena arvioida uudelleen EU:n rahankäytön yleisiä painopisteitä ja suuntaamaan lisärahoitusta ilmastonmuutokseen ja kehitykseen yleensä sekä maailmanlaajuiseen ilmastonmuutosliittoumaan erityisesti; mukaan lukien yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) varojen uudelleenjako;
Calls on the Commission to use the upcoming review of the EU budget as an opportunity to re-evaluate the EU's overall spending priorities and channel additional funds to climate change and development in general and the GCCA in particular; including by reallocating Common Agricultural Policy (CAP) funds;
kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan kiireellisesti ajatuksen maailmanlaajuisen ilmastonmuutoksen rahoitusjärjestelmästä, joka perustuu lasten rokottamista varten perustetun kansainvälisen rahoitusvälineen (IFFIm) malliin sekä käsitteeseen avustusvarojen ennakkojakelusta merkittävien rahoitussummien varmistamiseksi maailmanlaajuista ilmastonmuutosliittoumaa varten suhteellisen lyhyessä ajassa;
Calls on the Commission and Member States to implement urgently the idea of a global climate change financing mechanism, building upon the model of the International Finance Facility for Immunisation (IFFIm) and the concept of front-loading aid, in order to secure significant amounts of funding for the GCCA within a relatively short period of time;
kehottaa komissiota pyytämään yksityistä sektoria tiivistämään kumppanuussuhdettaan maailmanlaajuisen ilmastonmuutosliittouman kanssa tunnustaen, että julkinen rahoitus voi toimia katalysaattorina kannustamalla tekemään investointeja ja tarjoamalla pääsyn markkinoille ja mahdollisuuden käyttää teknologiaa; kannustaa komissiota erityisesti sijoittamaan julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyömallien kehittämiseen avainaloilla, kuten tarjoamaan varmuuden veden saannista ja infrastruktuurin altteimmille alueille, joiden rahoitusvaje on tällä hetkellä merkittävä, ottaen huomioon, että ympäristönmuutoksella on vaikutuksia monilla sellaisilla politiikan osa-alueilla (kuten veden saanti, kansanterveys, energiahuolto jne.), jotka edellyttävät valtion ja paikallistason viranomaisten väliintuloa; palauttaa mieliin, että valmiuksien kehittämisen pitäisi olla EU:n ensisijainen tavoite näillä aloilla;
Calls on the Commission to invite the private sector to become a close partner to the GCCA, recognising that public money could play a catalysing role by incentivising investments and delivering access to markets and technology; specifically encourages the Commission to invest in developing PPP models in key areas such as providing water security and infrastructure in vulnerable areas, where financing gaps currently are substantial, given that climate change affects many policy areas (such as access to water, public health, energy supply) involving intervention from the State and local authorities; recalls that the priority of the EU should be to reinforce capacity for public action in these areas;
kehottaa komissiota aloittamaan kumppanuuden yksityisen vakuutusalan kanssa ja etsimään tapoja lisätä niin kansallisen / alueellisen kuin yksityisenkin tason vakuutuksiin vastaavia pilottivakuutusjärjestelmiä ilmastonmuutokseen sopeutumisen / katastrofiriskin vähentämisen rahoittamiseksi;
Calls on the Commission to engage in partnerships with the private insurance industry and explore methods of scaling up pilot insurance schemes to finance adaptation/DRR, addressing both national and regional and individual levels of insurance;
pahoittelee, että kehitysmaiden hallitusten, kansalaisyhteiskunnan ja paikallisten viranomaisten yleinen osallistuminen maailmanlaajuisen ilmastonmuutosliittouman ohjelmasuunnitteluun on ollut riittämätöntä; kehottaa komissiota varmistamaan, että suunnittelu-, täytäntöönpano-, varojenjako- ja arviointiprosessien päätöksenteko tapahtuu yhteistyössä asianosaisten tahojen kanssa;
Regrets that the overall involvement of developing country governments, civil society and local authorities has been inadequate throughout the programming process of the GCCA; calls on the Commission to ensure that decision-making throughout the elaboration, implementation, fund distribution and assessment processes takes place in partnership with interested parties;
kehottaa komissiota käyttämään maailmanlaajuista ilmastonmuutosliittoumaa kumppanimaiden toimintakyvyn tukemiseen ja vahvistamiseen ilmastonmuutoksen aiheuttamien turvallisuusriskien tunnistamisessa, hallinnassa ja lieventämisessä ja kannustaa komissiota antamaan lisää varoja tähän tarkoitukseen; kehottaa komissiota lisäksi varmistamaan, että sen ulkoasioista vastaava pääosasto on täysimääräisesti mukana maailmanlaajuisen ilmastonmuutosliittouman koko suunnittelu- ja täytäntöönpanoprosessin ajan sekä varmistamaan optimaalisen yhdenmukaisuuden kehitysyhteistyöpolitiikan, ilmastonmuutospolitiikan ja ulko- ja turvallisuuspolitiikan välillä;
Calls on the Commission to use the GCCA to support and strengthen partner countries' capacities to identify, manage and mitigate security threats posed by climate change and encourages the Commission to devote additional funds to this purpose; further calls on the Commission to ensure that its Directorate-General for External Relations is fully involved throughout the process of programming and implementing the GCCA, to ensure optimal coherence between development cooperation, climate change and foreign and security policies;
kehottaa komissiota käyttämään maailmanlaajuista ilmastonmuutosliittoumaa keskustelujen käynnistämiseen avunantajayhteisön ja kumppanimaiden kanssa valmiuden ja valmiussuunnittelun lisäämiseksi laajamittaista siirtolaisuutta varten tapauksissa, joissa tietyt alueet tulevat ilmastonmuutoksen vuoksi asumiskelvottomiksi;
Calls on the Commission to use the GCCA to initiate discussions both with the donor community and with partner countries on increasing preparedness and contingency planning for large-scale migration in the event that certain regions become uninhabitable due to climate change;
vaatii, että maailmanlaajuiseen ilmastonmuutosliittoumaan liitetään tehokkaita raportointimenetelmiä, yksityiskohtaiset edistymis- ja seurantaindikaattorijärjestelmät mukaan luettuina;
Insists that effective reporting mechanisms, including detailed indicators of progress and follow-up schemes, must adhere to the GCCA;
katsoo, että maailmanlaajuisen ilmastonmuutosliittouman erityinen lisäarvo ja toimivalta voi vahvistaa yhteyttä paikallisten sopeutustoimien ja maailmanlaajuisten ilmasto- ja kehityspolitiikan välillä; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti maailmanlaajuisen ilmastonmuutosliittouman "poliittiseen vuoropuheluun" merkittävänä askeleena köyhyyden torjuntaohjelman ja vuosituhannen kehitystavoitteiden yhdistämisessä ilmastonmuutosohjelmaan; korostaa kuitenkin, että maailmanlaajuinen ilmastonmuutosliittouma voi menestyä ainoastaan, jos se on osa EU:n yleistä strategiaa vuoden 2012 jälkeisissä neuvotteluissa, joissa voimakkaan tuen antaminen lieventämis- ja mukauttamistoimille kehitysmaissa on keskeisenä painopisteenä;
Believes that a specific added value and competence of the GCCA could be forging a link between local adaptation action and the global climate and development policy frameworks; welcomes in this context the "political dialogue" strand of the GCCA as an important step in connecting the poverty reduction agenda and the MDGs with the climate change agenda; stresses however that the GCCA will only be successful if it is part of an overall EU strategy for the post-2012 negotiations, where strong support for mitigation as well as adaptation activities in developing countries is a top priority;
kannustaa komissiota käyttämään poliittista vuoropuhelua ja suunnittelemaansa EU:n, vähiten kehittyneiden maiden ja pienten saarikehitysvaltioiden yhteistä julistusta foorumina, jossa edistetään ajatusta "globaalista sopimuksesta", jossa kehitysyhteystyö ja ilmastonmuutokseen liittyvät toimet integroidaan toisiinsa läheisesti, asettaen siinä väestökysymykset erityisen huomion kohteeksi, niin kuin aloitteessa globaalista Marshall-suunnitelmasta on hahmoteltu;
Encourages the Commission to use the policy dialogue and its envisaged EU/Least Developed Countries (LDCs)/Small Island Development States (SIDS) Joint Declaration as a forum for advancing the idea of a "Global Contract", where development cooperation and climate change-related activities are closely integrated with attention to population concerns incorporated as an explicit element, as envisioned in the Global Marshall Plan initiative;
painottaa, että ilmastonmuutokseen sopeutuminen ja katastrofiriskin vähentäminen sekä väestöä ja lisääntymisterveyttä koskevat toimet on otettava järjestelmällisemmin huomioon komission ja jäsenvaltioiden kehitysavussa etenkin toteutusvaiheessa sillä systeemisestä näkökulmasta katsottuna nämä alueet ovat ehdottomasti perustavanlaatuisia; jotta tässä edistyttäisiin, kehottaa komissiota hyödyntämään tulevat maakohtaisten strategia-asiakirjojen puoliväliarviot;
Stresses the need to accelerate efforts to mainstream climate change adaptation, DRR and action on population and reproductive health into both Commission and Member State development aid, particularly in the implementation stage, since from a systemic perspective these areas are absolutely fundamental; calls on the Commission to take advantage of the upcoming mid-term review of CSPs to make progress in this field;
vaatii, että komissio ja maailmanlaajuinen ilmastonmuutosliittouma kehittävät edelleen liittouman jatkotoimia, jotka vastaavat ilmastonmuutosta ja kehitysyhteistyötä koskevaa EU:n toimintasuunnitelmaa käsittelevään vuoden 2007 edistymiskertomukseen, jossa on useita tärkeitä, säilytettäviä tekijöitä, kuten paikan päällä sijaitsevien tietojenvaihtokeskusten luominen koordinoinnin ja tiedonsaannin parantamiseksi;
Insists that the Commission, alongside the GCCA, must continue developing its response to the 2007 Progress Report on the EU Action Plan on Climate Change and Development, containing many important elements which must not be lost, including the creation of on-the-field "clearing houses" to improve coordination and access to information;
korostaa, että kansallisten sopeutumisohjelmien (NAPA) kehittämisessä ja toteuttamisessa Maailmanlaajuisen ympäristörahaston alaisuudessa on ollut useita ongelmia, jotka johtuvat riittämättömästä rahoituksesta, sopeutumiskustannusten aliarvioimisesta, heikosta yhteydestä inhimilliseen kehitykseen, ylenpalttisen byrokraattisista käyttökanavista ja projektipohjaisesta suuntautumisesta; kehottaa komissiota kiinnittämään tarkasti huomiota näihin puutteisiin myöntäessään maailmanlaajuisen ilmastonmuutosliittouman välityksellä lisätukea kansallisten sopeutumisohjelmien toteuttamiseen vähiten kehittyneissä maissa ja pienissä saarikehitysvaltioissa; on tässä yhteydessä tyytyväinen komission aikeeseen tarkastella budjettitukea saavien hallintoelinten ohjelmapohjaista valmiuksien kehittämistä;
Underlines that the development and implementation of National Adaptation Programs of Action (NAPAs) through the Global Environment Facility (GEF) funds has experienced several shortcomings, due to inadequate funding, underestimation of adaptation costs, weak links to human development, overly bureaucratic channels of access and a project-based bias; calls on the Commission to address fully these shortcomings when providing further support to NAPA implementation in LDCs and SIDS through the GCCA; in this context welcomes the Commission's intention to explore programme-based capacity building of governance institutions using budget support;
korostaa, että budjettituen onnistunut käyttö kehitysyhteistyöhön suuntautuneessa ilmastonmuutokseen sopeutumisessa on riippuvainen kaikkien mahdollisten käytettävissä olevien tapojen laajasta käytöstä budjettituen järjestelyjen rajoissa, poliittisia tavoitteita koskeva keskustelu, pitkän aikavälin valvonta ja budjetin laadinnan ja toteuttamisen tekninen tuki mukaan luettuina; korostaa lisäksi kansalaisyhteiskunnan ja paikallisten yhteisöjen aktiivisen osallistumisen merkitystä; kehottaa komissiota olemaan valmis toteuttamaan täydentäviä toimenpiteitä, mikäli budjettituki ei ole riittävä tai kun köyhät ja altteimmat eivät hyödy siitä;
Stresses that successful use of budget support for development-oriented climate change adaptation depends on extensive use of all means available within budget support arrangements, including discussion of policy priorities, long-term monitoring, and technical assistance for budget formulation and execution; further stresses the need for active involvement of civil society and local communities; also urges the Commission to be prepared to make use of complementary measures where budget support is not appropriate or where it fails to benefit the poor and most vulnerable;
kehottaa komissiota varmistamaan, että maailmanlaajuisen ilmastonmuutosliittouman suunnitellussa kehitysmaiden sopeutumista koskevassa tutkimuksessa on selvästi "alhaalta ylöspäin" etenevä näkökulma, että se on kohdistettu köyhiin ja heikoimmassa asemassa oleviin, että sitä ohjaavat paikallisten yhteisöjen tarpeet ja että se toteutetaan yhteistyössä asianomaisen väestön kanssa; painottaa, että on tärkeää, että sopeutumistutkimuksen tuloksista tiedotetaan tutkimusten kohderyhmille saatavilla olevien viestintäkanavien kautta;
Calls on the Commission to ensure that the GCCA's planned research on adaptation in developing countries has a clear "bottom-up" perspective, is directed towards the poor and most vulnerable, guided by the needs of local communities and carried out in cooperation with the people concerned; emphasises the importance of results from adaptation research being communicated to its target groups through accessible media channels;
kehottaa komissiota varaamaan huomattavat määrärahat sopeutumisen taloudellisia näkökohtia kehitysmaissa koskevaan tutkimukseen, mukaan lukien ymmärryksen lisääminen kaupan, maatalouden ja turvallisuuspolitiikan sekä instituutioiden tarvittavien rakennemuutosten tulevista kustannuksista; tunnustaa, että tiedon puute tällä alalla on este toimien tehokkaalle toteuttamiselle ja varainkäytölle sekä julkisten että yksityisten toimijoiden osalta;
Calls on the Commission to devote significant resources to research on the economics of adaptation in developing countries, including improving understanding of the future costs of the necessary restructuring of trade, agriculture and security policies and institutions; recognises that knowledge gaps in this field constitute a barrier to effective adaptation action and spending from both public and private actors;
korostaa, että on tärkeää siirtää teknistä tietämystä – katastrofiriskien pienentämiseen tarkoitettu tekniikka mukaan luettuna – GCCA:n jäsenmaille; kehottaa komissiota tässä mielessä edistämään olennaisista ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevista tiedoista koostuvaa verkkopohjaista "kirjastoa" ja helpottamaan ilmastoon sopeutumisen asiantuntijoiden vaihto-ohjelmaa näiden maiden välillä;
Emphasises the importance of transferring knowledge and technology - including disaster risk reduction technology - to GCCA partner countries; to this end, calls on the Commission to promote a web-based 'library' of relevant climate adaptation data and to facilitate an exchange programme for climate adaptation experts between those countries;
toistaa, että politiikan johdonmukaisuus on tärkeää, ja kehottaa komissiota hoitamaan ilmastonmuutosnäkökohdan integroimisen köyhyyden vähentämispyrkimyksiin Euroopan unionin talousarvion kokonaistarkastelussa sekä eri kehitysvälineiden väliarvioinnin yhteydessä;
Reiterates the importance of policy coherence and requests the Commission to address the issue of integrating climate change into poverty reduction efforts at the time of the EU budget review as well as the mid-term review of the different development instruments;
kehottaa komissiota kiinnittämään enemmän huomiota ilmastonmuutoksen vaikutukseen maa- ja metsätalouteen ja niiden mukauttamiseen ilmastonmuutokseen; kehottaa komissiota käyttämään maailmanlaajuista ilmastonmuutosliittoumaa ympäristön kannalta kestävän maatalouspolitiikan kehittämiseen ja ihmisten elintarvikehuollon turvaamisen asettamiseen etusijalle; kehottaa komissiota myös auttamaan asianmukaisen institutionaalisen ja rahoituksellisen kehyksen luomiseksi maataloudesta elantonsa saavan maaseudun köyhän väestönosan tukemiseksi;
Calls on the Commission to devote more attention to the impact of climate change on agriculture and forestry and to the adjustment of agriculture and forestry to climate change; calls on the Commission to use the GCCA to support the development of environmentally sound agricultural policies, with priority given to guaranteeing people's food security; further calls on the Commission to help create an appropriate institutional and financial framework for the rural poor depending on agriculture for their livelihoods;
korostaa, että ilmastonmuutos vaikuttaa suoraan ja voimakkaasti maatalouteen köyhissä kehitysmaissa, millä voi olla dramaattisia seurauksia elintarviketurvalle; kehottaa sen vuoksi komissiota käyttämään maailmanlaajuista ilmastonmuutosliittoumaa sellaisen maatalouspolitiikan ja tuotantomenetelmien kehittämiseen, joilla täytetään paremmin paikallisen väestön tarpeet ja jotka ovat pitkän aikavälin ratkaisu voimakkaasti kohoaville elintarvikkeiden hinnoille; kannustaa erityisesti komissiota tukemaan innovatiivisia ratkaisuja, kuten "vihreiden vyöhykkeiden" luomista kaupunkien ympärille, jotta voidaan vastata kehitysmaiden kaupunkiväestön tarpeeseen saada peruselintarvikkeita;
Stresses that agriculture in poor developing countries is directly and strongly affected by climate change, which can have dramatic consequences on food security; therefore calls on the Commission to use the GCCA to develop agricultural policies and production methods which better meet the needs of local population and constitute a long-term solution to the soaring food prices; encourages in particular the Commission to support innovative solutions such as creating "green belts" around cities to respond to the basic food needs of urban populations in developing countries;
on tyytyväinen komission aikeeseen ehdottaa katastrofiriskin vähentämistä koskevaa EU:n strategiaa, mikä on merkittävä edistysaskel katastrofiriskin vähentämisen ja kehitysyhteistyön ja sopeutumisponnistelujen välisen kuilun umpeen kuromiseksi; kehottaa tässä yhteydessä komissiota selkeyttämään, miten maailmanlaajuinen ilmastonmuutosliittouma voi helpottaa tätä integraatiota käytännössä;
Welcomes the Commission's intention to propose an EU Strategy for DRR, signifying an important step in bridging the gap between DRR, development and adaptation efforts; in this context calls on the Commission to clarify how the GCCA can facilitate this integration on a practical level;
korostaa, että katastrofiriskin vähentämistä koskeva EU:n strategia voi tuottaa merkittäviä tuloksia vain, jos sillä on konkreettinen toimintasuunnitelma ja budjettimäärärahat ohjataan uudelleen, mikä takaa katastrofiriskin vähentämiselle ja ilmastonmuutokseen sopeutumiselle pitkän aikavälin rahoituksen osana tavanomaista kehitysapua, eikä muodosta nykyisen kaltaista lyhyen aikavälin ja huonosti määritettyä humanitaarista huolenaihetta;
Stresses that a DRR strategy will not produce significant results without a concrete action plan and a major redirection of budget allocations to secure long-term funding for DRR and adaptation as a part of regular development aid, rather than, as is the case today, a short-term and poorly prioritised humanitarian concern;