natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ottaa huomioon eurooppalaisten vammaisalan palveluntuottajien järjestön EASPD:n raportin, jonka mukaan työttömyyden lisääntyessä Euroopassa vammaisten henkilöiden on yhä vaikeampaa saada työtä ja pysyä työelämässä, sekä sen, että monissa maissa vammaisten henkilöiden työttömyysaste on korkeampi kuin ei-vammaisten henkilöiden,
having regard to the report by the European Association of Service Providers for Persons with Disabilities (EASPD) indicating that, with unemployment in Europe on the increase, it is becoming harder for people with disabilities to obtain and remain in work, and to the fact that in many countries the level of unemployment among people with disabilities is higher than that among non-disabled people,
ottaa huomioon 21. syyskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Naisten ja miesten tasa-arvostrategia vuosiksi 2010–2015” ( KOM(2010)0491 ),
having regard to the communication from the Commission of 21 September 2010 on Strategy for Equality between Women and Men 2010-2015 ( COM(2010)0491 ),
ottaa huomioon 7. maaliskuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät Euroopan tasa-arvosopimuksesta 2011–2020,
having regard to the Council conclusions of 7 March 2011 on the European Pact for gender equality for the period 2011-2020,
ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot ( A7-0320/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on Regional Development, the Committee on Culture and Education and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0320/2011 ),
ottaa huomioon, että maailmanlaajuinen talouskriisi on nostanut Euroopan unionin työttömyysasteen nykyiseen 9,5 prosenttiin eli unionissa on Eurostatin tuoreiden lukujen mukaan kaikkiaan 22 828 miljoonaa työtöntä, joista 19,4 prosenttia on pitkäaikaistyöttömiä; toteaa, että nuorten työttömyysaste on 20,4 prosenttia ja joissakin jäsenvaltioissa jopa 40 prosenttia;
whereas the global economic crisis has raised the unemployment rate in the European Union to a current 9,5 %, which represents 22,828 million people in total, of whom 19,4 % are long-term unemployed, according to recent EUROSTAT figures; whereas youth unemployment stands at 20,4 %, reaching as much as 40 % in some Member States,
huomauttaa, että pk-yrityksistä, jotka ovat talouskasvun, työpaikkojen luomisen ja vuoden 2020 tavoitteiden saavuttamisen liikkeellepaneva voima, on vähentynyt 3,5 miljoonaa työpaikkaa talouskriisin seurauksena;
whereas SMEs, which are a driving force for economic growth, job creation and the achievement of the 2020 goals, have shed more than 3.5 million jobs as a result of the economic crisis,
toteaa, että vuoden 2008 talouskriisin seurauksena alkutuotannossa ja teollisuustuotannossa menetettiin odotettua enemmän työpaikkoja ja niistä häviää oletettavasti edelleen noin 2,5 miljoonaa työpaikkaa vuoteen 2020 mennessä;
whereas as a consequence of the economic crisis of 2008, primary and manufacturing sectors lost more jobs than expected and are still projected to lose around 2.5 million jobs by 2020,
ottaa huomioon, että talouden taantuma vuonna 2008 vaikutti sekä osaamisen kysyntään että sen tarjontaan työmarkkinoilla ja lisäsi näin rajusti työllistymismahdollisuuksiin liittyvää epävarmuutta sekä korosti sitä, että ihmisillä on oltava entistä paremmat tiedot työmarkkinatilanteesta;
whereas the economic recession of 2008 affected both skill demand and supply in the employment sector, thus increasing dramatically the uncertainty about job prospects and fostering the need for people to be better informed about employment prospects of the labour market,
huomauttaa, että useissa jäsenvaltioissa toteutetaan parhaillaan säästötoimia ja samalla työttömyys on lisääntynyt niissä tuntuvasti, mikä on osittain säästötoimien syytä;
whereas austerity measures being pursued in a number of Member States have coincided with, and are partly responsible for, very significant increases in unemployment,
toteaa, että päättäjien on suojeltava kansalaisia työttömyyden riskiltä varmistamalla, että työntekijöillä on sopivaa osaamista työllistettävyytensä maksimoimiseksi;
whereas policy-makers need to protect citizens against the risk of unemployment, by ensuring that the workforce has the suitable skills to maximise its employability,
huomauttaa, että uuden teknologian edistysaskeleiden ja Euroopan talouksien rakenteessa tapahtuneiden muutosten vuoksi on välttämätöntä, että ihmiset päivittävät ja parantavat osaamistaan työuransa aikana;
whereas advances in new technologies and changes in the structure of the European economies have made it indispensable for individuals to update and ameliorate their skills during their working life,
ottaa huomioon, että yksi Eurooppa 2020 -strategian tavoitteista on sosiaalisen, resurssitehokkaan, vihreän ja kilpailukykyisen talouden edistäminen;
whereas the promotion of a social, resource-efficient, ecological and competitive economy is one of the objectives of the Europe 2020 strategy,
toteaa, että huomattavan paljon työpaikkoja odotetaan vuoteen 2020 mennessä syntyvän edelleen palvelualalla, kuten myynti-, turvallisuus-, siivous-, ravintola- ja hoitoalalla sekä yksilöllisissä palveluissa, ja palveluala voisi olla nopeimmin kasvava ala;
whereas the service sector, such as sales, security, cleaning, catering, caring and personal services, is still expected to provide substantial job growth between now and 2020 and could be the fastest growing area,
huomauttaa, että elintarviketalousalan maailmanlaajuinen merkitys on kasvamassa, mikä edellyttää erilaista ja parempaa osaamista, mutta matalan osaamistason työpaikkojen määrä vähenee samalla selvästi;
whereas the agrifood sector is regaining global importance requiring different and higher level skills but strongly reducing low skilled jobs,
toteaa, että kestävän kasvun saavuttaminen sekä siirtyminen vähähiiliseen talouteen, ympäristönsuojelu ja uuden vihreän teknologian kehittäminen edellyttävät asiaankuuluvaa osaamista;
whereas achieving sustainable growth and the transition to low carbon economy, environment protection and development of new green technologies will require availability of appropriate skills,
toteaa, että teknologian muutokset ja työn organisoinnin uudet mallit eri aloilla vaikuttavat luonnollisesti työelämään eri ammattien osaamis- ja pätevyysvaatimusten osalta;
whereas technological change and new patterns of work organisation in sectors naturally influence the employment patterns in terms of skills needs in occupations and qualification levels,
ottaa huomioon, että talouksissa vaaditaan yhä enemmän luovuuteen, vuorovaikutukseen, viestintään ja ongelmanratkaisuun liittyvää osaamista työpaikoilla, kun taas matalan osaamistason työpaikoissa tai rutiinitehtäviä hoitavilla työntekijöillä työttömyyden riski on suuri;
whereas economies increasingly demand creative, interactive, communication and problem-solving skills in the workplace while low-skilled jobs or workers performing routine functions are at major risk of loss of employment,
ottaa huomioon, että muihin haavoittuviin ryhmiin kuuluvien työntekijöiden lisäksi ne työntekijät, joiden koulutustaso ja ammattitaito ovat alhaiset, ovat suuremmassa vaarassa menettää työpaikkansa ja joutua epävarmoihin työsuhteisiin ja köyhyyteen, elleivät he saa asianmukaisia koulutus- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia, jotka auttavat heitä pysymään työmarkkinoiden vaatimusten tasalla;
whereas workers with a low level of education and skills, in addition to those from other vulnerable groups, are at greater risk of loss of employment, precarious conditions and poverty unless they are provided with appropriate training and retraining possibilities that enable them to keep pace with labour market requirements,
ottaa huomioon, että koulutuksen ja korkeakoulutuksen pitkän aikavälin tehokkuus riippuu useista asioista kuten korkealaatuisen koulutustarjonnan saatavuudesta, yhtäläisistä mahdollisuuksista ja kaikille tarjottavasta esteettömästä koulutukseen pääsystä, hoitopalveluiden saatavuudesta, kestävistä julkisista investoinneista, julkisen talouden tilasta ja tehokkaasta hoidosta sekä yksilöiden ja työmarkkinoiden tarpeiden paremmasta ilmaisemisesta;
whereas the long-term effectiveness of training and higher education depends on various things, such as availability of quality education and training provision, equal opportunities and barrier-free access for all, availability of care services, sustained public investment, the state and efficient management of public finances, and better articulation of individual and labour market needs,
ottaa huomioon, että EU on sitoutunut parantamaan koulutustasoa, vähentämään koulupudokkaiden määrän alle 10 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä ja nostamaan korkea-asteen tai vastaavan tason koulutuksen suorittaneiden osuuden vähintään 40 prosenttiin;
whereas the EU has undertaken to improve education levels, to reduce the school drop-out rate to less than 10 % by 2020 and to increase the rate of completion of tertiary or equivalent education to at least 40 %,
ottaa huomioon, että korkeaa teknistä ja tieteellistä pätevyyttä edellyttävien työpaikkojen lukumäärän odotetaan kasvavan ja että noin puolet kaikista työpaikoista vuonna 2010 on työntekijöille, joilla on keskitason pätevyys, sekä että 35 prosentissa työpaikoista vaaditaan korkeaa pätevyystasoa, kun vastaava luku nykyisin on 29 prosenttia, ja että kaikissa ammateissa ja kaikilla osaamislohkoilla vaaditaan lisää pätevyyksiä kestävää taloutta varten;
whereas the number of jobs demanding high-level technical and scientific qualifications is expected to rise, and around half of all jobs in 2020 will be for workers with medium-level qualifications, while 35% of jobs will require high-level qualifications, as compared to 29 % today, and whereas additional qualifications for a sustainable economy will be required across all occupations and in all skill segments,
katsoo, että muuttoliike EU:n sisällä sekä muutto EU:hun ja EU:sta ja väestörakenteen muuttuminen vaikuttavat monin tavoin jäsenvaltioiden työtä tekevän väestön määrään ja koostumukseen tulevaisuudessa sekä suuresti ammattitaidon tarjontaan ja kysyntään, erityisesti jäsenvaltioissa, joissa väestö vähenee nopeasti ja aivovuoto on laajamittaista;
whereas migration, within, as well as into and out of, the EU, and demographic change will in many ways influence the future size and composition of the working population in Member States and have important implications for skill demand and supply, especially in those Member States in which the population is rapidly declining or which are subject to large-scale brain drain,
ottaa huomioon, että siirtotyöläisten osaamista ja ammattitaitoa ei usein joko tunnusteta asianmukaisesti tai sitä ei hyödynnetä parhaimmalla tavalla ja että siirtotyöläisillä on usein vaikeuksia työmarkkinoille ja koulutukseen pääsyssä myös sen vuoksi, että heillä ei ole tietoa heille kuuluvista työntekijöiden ja sosiaalisista oikeuksista eivätkä he kuulu työntekijäjärjestöihin; ottaa huomioon, että kotoutuspolitiikka, jolla edistetään maahanmuuttajaväestön pääsyä koulutukseen ja työhön, voi näin ollen myötävaikuttaa merkittävästi tulevaisuuden työmarkkinatarpeiden täyttämiseen;
whereas the competences and skills of migrant workers are often neither properly recognised nor made the best use of, and whereas migrant workers often face difficulties in accessing the labour market, education and training, also because of the lack of knowledge of their labour and social rights and their lack of involvement in workers' associations; whereas integration policies which favour access to education, training and employment for the immigrant population can therefore make an important contribution to meeting future labour market needs,
ottaa huomioon, että huolimatta siitä, että mikroluotot ovat naisyrittäjyyden ja perheyritysten perustamisen kannalta erittäin tärkeä työkalu, naiset ovat yhä aliedustettuina Euroopan unionin yrittäjien joukossa ja että naisia on keskimäärin 30 prosenttia kaikista yrittäjistä;
whereas, even though microcredit is a vital tool for female entrepreneurship and the creation of family businesses, women remain underrepresented in business in the European Union, representing an average of 30% of all entrepreneurs,
ottaa huomioon, että yli 60 prosenttia yliopistoista valmistuvista opiskelijoista on naisia ja että naisia ja tyttöjä ei hakeudu tarpeeksi luonnontieteiden pariin, mikä johtaa alan voimakkaaseen sukupuolittumiseen, ja ottaa huomioon, että tietotekniikan alalla naisten ja miesten työllisyydessä vallitseva sukupuolten välinen kuilu on pikemminkin kasvanut kuin kaventunut ajan mittaan;
whereas over 60 % of students graduating from universities are women, whereas not enough women and girls go into science, leading to severe gender segregation by sector, and whereas the gender gap between women and men's employment in the IT sector has tended to widen rather than narrow over time,
katsoo, että naiset ovat työmarkkinoilla epäedullisessa asemassa ja että heillä on suhteeton edustus osa-aikaisissa työpaikoissa ja uusissa työn organisoinnin muodoissa, jotka ovat usein epävarmoja, joten heillä ei ole esteettömiä mahdollisuuksia sosiaalisiin oikeuksiin, sosiaaliturvaan eikä sosiaalietuuksiin;
whereas women are in a disadvantaged position in the labour market and are disproportionately represented in part-time work and in new, often precarious, forms of working arrangements, facing obstacles in seeking access to full social rights, social protection and benefits,
katsoo, että kestävä taloudellinen kasvu voi luoda lisää laadukkaita työpaikkoja ja myötävaikuttaa EU:n talouksien elpymiseen;
whereas sustainable economic growth has the potential to increase the number of decent jobs and to contribute to recovery of economies across the EU,
ottaa huomioon, että EU investoi edelleen vähemmän tutkimukseen, innovointiin ja koulutukseen kuin sen kansainväliset talouskumppanit ja kilpailijat, vaikka nämä ovat kasvun ja paremman elintason perusedellytyksiä; katsoo, että olisi investoitava enemmän taitotietotalouteen, tekniseen koulutukseen ja ammatillisen koulutuksen päivittämiseen;
whereas the EU still invests less than its world economic partners and competitors, in research, innovation and education, which are cornerstones for growth and improvement of living standards; whereas major investments are needed in the know-how economy, in technical training and in upgrading vocational training,
katsoo, että kohdennettu ja mukautettu ammattitaidon parantaminen on olennaista, jotta ihmiset voivat saada uutta osaamista ja näin hyötyä siirtymisestä entistä kestävämpään talouteen; toteaa, että taloudesta löytyy vakuuttavia perusteluja ammattitaidon parantamiselle, työmarkkinoille pääsylle ja sosiaaliselle osallisuudelle; katsoo, että ammattitaidon parantamiseen tehtävien investointien vähentämisellä on pitkällä aikavälillä kielteisiä vaikutuksia;
whereas targeted and adapted up-skilling is essential to help people acquire new skills so that they can profit from the transition towards a more sustainable economy; whereas there are convincing economic arguments for up-skilling, labour market integration and social inclusion; whereas reducing investment in up-skilling will create a negative long-term impact,
muistuttaa, että Eurooppa 2020 -strategiassa jäsenvaltiot sopivat 20–64-vuotiaiden työllisyysasteen nostamisesta 75 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä, ja toteaa, että tämä tavoite liittyy tiiviisti talouskasvuun ja sosiaaliturvan sekä julkisen talouden kestävyyteen Euroopassa; muistuttaa, että naisten työttömyysaste on nykyisin 58,2 prosenttia; korostaa, että työllisyystavoitteen saavuttamisen keskeisiä edellytyksiä ovat muun muassa nuorisotyöttömyyden tuntuva vähentäminen, naisten suurempi osallistuminen työmarkkinoille ja strategian osallisuutta koskevan prioriteetin tehokas toteuttaminen; korostaa, että useimmissa kansallisissa uudistusohjelmissa jäädään kauas niin työllisyys- kuin köyhyystavoitteestakin, ja kehottaa kaikkia sidosryhmiä tehostamaan ponnistelujaan Eurooppa 2010 -strategian onnistumiseksi;
Recalls that, within the Europe 2020 strategy, Member States agreed on an employment target of 75 % for men and women in the 20-64 years age group by 2020, a goal closely connected with economic growth and sustainability of social security and public finances in Europe; recalls that the employment rate for women currently stands at 58,2 %; underlines that a drastic reduction of youth unemployment, increased women's participation in the labour market and effective implementation of the inclusion priority of the strategy are among the vital preconditions for reaching the employment target; stresses that most National Reform Programmes fall short of meeting both the employment and the poverty target, and calls on all stakeholders to intensify their efforts to make the Europe 2020 strategy a success;
toistaa, että unionin viisi yleistavoitetta ovat työllisyyden edistäminen, innovoinnin, tutkimuksen ja kehityksen edellytysten parantaminen, ilmastonmuutosta ja energiaa koskevien tavoitteiden saavuttaminen, koulutustason parantaminen ja sosiaalisen osallisuuden edistäminen;
Reiterates that the five Union headline targets are promoting employment, improving the conditions for innovation, research and development, meeting climate change and energy objectives, improving education levels and promoting social inclusion;
muistuttaa, että merkittäviä esteitä on vielä työllisyyden huomattavan lisäämisen tiellä EU:ssa sekä rakenteellisen työttömyyden torjumisen ja uusien työpaikkojen luomisen ja siten tuottavuuden edistämisen ja paremman kilpailukyvyn kehittämisen tiellä; katsoo, että haasteisiin, joihin on vastattava ensisijaisesti, kuuluu työmarkkinoiden toiminnan parantamisen lisäksi monien työntekijöiden nykyisin yhteensopimaton ja riittämätön ammattitaito ja kansainvälisesti mitattuna heikko koulutustaso joissakin Euroopan maissa; katsoo, että yhtenäinen lähestymistapa tarvittavien taitojen kehittämiseen on ratkaisevan tärkeä, jotta uuden kestävän talouden tarjoamia mahdollisuuksia voidaan hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla, ja kehottaa komissiota suunnitellun tiedonantonsa yhteydessä, joka koskee työpaikkoja uudessa kestävässä taloudessa, noudattamaan parlamentin pyyntöjä tässä suhteessa;
Recalls the existence of major obstacles to substantially raising employment in the EU, combating structural unemployment and creating new jobs and thus boosting productivity and fostering greater competitiveness; believes that the challenges to be tackled as a matter of priority, in addition to ensuring better-functioning labour markets, include the mismatch and insufficient skill levels of many workers today, as well as the low rankings in education levels in some European countries, compared to international rates; considers that an integrated approach to developing the necessary skills base will be vital in making the most of the potential of a new sustainable economy, and calls on the Commission, in its planned communication on jobs in the new sustainable economy, to follow up on Parliament's requests in this respect;
huomauttaa, että työllisyysaste ja taloudellinen suorituskyky vahvistavat toinen toisiaan tuottaen erityisen voimakasta talouskasvua ja korkealaatuisia työpaikkoja; suosittaa kuitenkin painokkaasti, että jäsenvaltiot noudattavat Eurooppa 2020 -strategian yhdennettyjen suuntaviivojen työllisyyspolitiikan linjauksia sekä talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja sekä varmistavat, että toteutettavassa politiikassa otetaan huomioon kansalliset, alueelliset ja paikalliset olosuhteet sekä erityisolosuhteet yksittäisissä jäsenvaltioissa;
Points out that the employment rate and economic performance are mutually reinforcing in generating particularly high levels of economic growth and quality employment; strongly recommends, however, that the Member States follow the Europe 2020 integrated set of guidelines for employment policies and broad economic policy guidelines, while making sure that the policies put in place respond to national, regional and local circumstances and particular conditions in individual Member States;
korostaa, että jäsenvaltiot ovat yhä vastuussa sosiaalipolitiikan keskeisistä osatekijöistä, kuten verotuksesta, sosiaalihuolto-ohjelmista ja osittain työvoiman sääntelystä, terveydenhuollosta ja koulutuksesta; pitää olennaisena, että sosiaalipolitiikassa otetaan huomioon kansalliset, alueelliset ja paikalliset olosuhteet ja erityisesti yksittäisten jäsenvaltioiden olot;
Stresses that Member States are still in charge of key elements of social policy such as taxes, social welfare programmes, some labour regulation, healthcare and education; considers it essential that social policies respond to national, regional and local circumstances and particularly conditions in individual Member States;
kehottaa tehostamaan talouspolitiikan koordinointia jäsenvaltioiden kesken, jotta voidaan edistää kestävää kasvua ja työpaikkojen luomista ja helpottaa tehokasta kilpailua ottaen huomioon Euroopan alueellisen eriarvoisuuden työllisyys- ja työttömyysasteissa; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan talousarvion kurinalaisuutta koskevia sääntöjä, jotta voidaan vähentää liiallisen alijäämän riskiä, ja kehottaa seuraamaan tehokkaasti julkista taloutta ja sallimaan samalla julkisten investointien tekemisen EU:n kasvu- ja työllisyystavoitteiden mukaisesti; korostaa kuitenkin perussopimuksessa edellytetyn sosiaalisten vaikutusten arvioinnin merkitystä ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita arvioimaan menojen leikkausten sosiaalisia kustannuksia, erityisesti koulutusta ja aktiivista työmarkkinapolitiikkaa koskevien menoleikkausten, koska ne voisivat vaarantaa edistymisen osaavien työntekijöiden pulan lievittämisessä Euroopassa ja talouden suorituskyvyn ylläpitämisessä;
Calls for better coordination of economic policies among Member States in order to foster sustainable growth and job creation and to facilitate effective competition, taking into account the regional inequalities across Europe regarding employment and unemployment rates; urges Member States to respect the rules on budgetary discipline in order to diminish the risk of falling into excessive deficit and calls for effective budgetary surveillance, while allowing for public investment in line with the EU's growth and employment objectives; emphasises, however, the importance of the social impact assessment as required by the Treaty and urges the Commission and the Member States to assess the social costs of spending cuts, in particular of those for education and active labour market policies which could jeopardise progress in addressing the shortage of skilled workers in Europe and maintaining economic performance;
tukee Eurooppa 2020 -strategiaan sisältyvää komission lippulaivahanketta kehyksenä, jonka puitteissa voidaan edistää kilpailukykyä ja työllisyyttä ja siirtyä kestävään, älykkäämpään ja osallistavampaan talouteen; korostaa alueellisen ulottuvuuden merkitystä ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä; kehottaa komissiota toteuttamaan lippulaivahankkeeseen kuuluvat työllisyyttä ja osaamista koskevat ensisijaiset toimet ja asettamaan asianmukaisen merkittävälle sijalle sekä työvoiman tarjonnan että sen kysynnän edistämisen tietopohjaisen, kestävän ja osallistavan talouden yhteydessä;
Supports the Commission's flagship initiative within the Europe 2020 strategy as a framework to promote competitiveness and employment and to make the change towards a sustainable, smarter and more inclusive economy; highlights the importance of the regional dimension in implementing the agenda; calls on the Commission to deliver on the employment and skills priority actions under the flagship initiative, giving appropriate importance to promoting both labour supply and demand in the context of a knowledge-based, sustainable and inclusive economy;