natgillin/translations-raw huggingface dataset:
panee tyytyväisenä merkille suotuisan talouskehityksen vuonna 2006 kasvun ja työllisyyden osalta, mikä johti kahden miljoonan uuden työpaikan luomiseen ja julkisen talouden vajeen pienenemiseen; huomauttaa kuitenkin, että korkeiden työttömyyslukujen ja heikon työmarkkinoille osallistumisen vuoksi unioni ei voi vastata onnistuneesti maailmantalouden nykyisiin ja tuleviin haasteisiin;
Welcomes the favourable economic developments achieved in 2006 in terms of growth and employment, resulting in the creation of 2 million new jobs and lower fiscal deficits; points out however that high unemployment levels and low participation in labour markets do not allow Europe to respond successfully to current and future challenges in a global economy;
muistuttaa tässä yhteydessä, että EY:n perustamissopimuksen 111 artiklassa vastuu valuuttapolitiikasta annetaan neuvostolle määrittelemättä kuitenkaan, millä tavoin toimivalta saavutetaan; kehottaa euroryhmää, neuvostoa ja EKP:tä käyttämään täysimääräisesti toimivaltaansa;
Recalls in this connection that Article 111 of the Treaty confers responsibility for exchange rate policy on the Council, without specifying the means by which this power should be exercised; calls on the Euro Group, the Council and the ECB to exercise their respective powers to the full;
panee merkille, että elpyminen on osaltaan rakenteellisista parannuksista johtuvaa, ja suhtautuu myönteisesti siihen, että työn tuottavuus kasvaa nopeammin; katsoo kuitenkin, että on liian aikaista tehdä pitäviä johtopäätöksiä siitä, onko elpyminen luonteeltaan suhdanteista johtuvaa vai rakenteellista; kehottaa tässä suhteessa varovaiseen politiikkaan;
Notes that part of the recovery is driven by structural improvements and welcomes the fact that labour productivity is increasing at a higher rate; considers, however, that it is too early to draw firm conclusions as to whether the recovery is more cyclical or more structural in nature; calls for a cautious stance in this regard;
pitää myönteisenä sitä, että euroalueen jäsenet ovat yhdessä pyrkineet korjaamaan liiallisen budjettialijäämän uudistetun vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti; korostaa komission katsovan, että sopeuttamisen laatu koko euroalueella on parantunut, kertaluonteisiin toimenpiteisiin turvautuminen on vähentynyt ja julkiset menot ovat pienentyneet; painottaa erityisesti, että vakautuspyrkimykset yhdistäminen erityisesti liiallisen alijäämän maissa ja parantunut taloudellinen kehitys vähensivät euroalueen vuoden 2006 alijäämää 1,6 prosenttiin BKT:sta verrattuna 2,5 prosenttiin BKT:sta vuonna 2005;
Welcomes the fact that eurozone members have made a concerted effort to correct excessive budget deficits in accordance with the reformed Stability and Growth Pact; highlights the fact that the Commission considers that in the eurozone as a whole the quality of the adjustment has increased, with less reliance on one-off measures and a decrease in public expenditure; stresses, in particular, that the combination of consolidation efforts, notably in countries with excessive deficits, and improved economic developments have reduced the budget deficit of the eurozone to 1,6 % of GDP in 2006, down from 2,5 % of GDP in 2005;
korostaa, että terve finanssipolitiikka on kestävän kasvun ja työpaikkojen luomisen ennakkoedellytys, koska alhaiset budjettialijäämät ja pieni julkinen velka edistävät matalia ja vakaita inflaatio-odotuksia ja auttavat ylläpitämään alhaista korkotasoa; varoittaa toistamasta vuosien 1999–2001 poliittisia virheitä; kehottaa tämän vuoksi käyttämään nykyistä suotuista kehitystä kahdella tavalla, jotta voitaisiin poistaa alijäämät ja kasvattaa ylijäämiä, mikä vähentäisi velkaantumista, ja kehottaa parantamaan julkisen rahoituksen laatua niin, että lisätään investointeja opetukseen, ammatilliseen koulutukseen, infrastruktuuriin ja tutkimukseen ja innovointiin, mikä auttaisi vastaamaan väestön ikääntymisen asettamiin haasteisiin; pitää tässä yhteydessä myönteisenä sitä, että euroryhmä hyväksyi 20. huhtikuuta 2007 euroalueen jäsenvaltioiden finanssipolitiikan suuntaviivat ja muistuttaa sitoumuksesta vahvistaa julkista taloutta aktiivisesti hyvinä aikoina ja käyttää odottamattomat ylimääräiset tulot alijämän ja velan vähentämiseen;
Insists that sound fiscal policy is a pre-condition for sustained growth and job creation since low budget deficits and government debt foster low and stable inflationary expectations and help maintain low interest rates; warns against repeating the policy mistakes of 1999-2001; calls, therefore, for the current upswing to be used in two ways in order to achieve the following: the elimination of deficits and the accumulation of surpluses, which would reduce debt levels, and the improvement of the quality of public finance by investing more in education, vocational training, infrastructure, and research and innovation, which would assist in helping to meet the challenges posed by an ageing population; welcomes in this respect the fact that on 20 April 2007 the Eurogroup adopted orientations for fiscal policies in eurozone Member States, recalling the commitment to actively consolidate public finances in good times and to use unexpected extra revenues for deficit and debt reduction;
korostaa suhdanteita tukevan politiikan riskejä joissakin jäsenvaltioissa; panee merkille koko euroalueella havaitut ponnistelut julkisen talouden tervehdyttämiseksi; korostaa kuitenkin, että velvoite saavuttaa uudistetusti vakaus- ja kasvusopimuksessa eritelty keskipitkän aikavälin tavoite edellyttää, että jäsenvaltioiden talous on hyvinä aikoina ylijäämäinen; uskoo, että tervehdyttämispyrkimystä on vahvistettava muun muassa väestörakenteen kehityksen tulevaisuudessa asettaman haasteen takia; huomauttaa, että uudistetussa vakaus- ja kasvusopimuksessa vaaditaan yksiselitteisesti taloussuhdanteen vakauttamista; panee merkille, että finanssipolitiikkaa koskevat menettelysäännöt tai määrävaatimukset sekä riippumattomat finanssilaitokset tukevat julkisen talouden tervehdyttämistä ja auttavat välttämään suhdannevaihteluita vahvistavaa politiikkaa;
Stresses the risks posed by pro-cyclical policies in some Member States; takes note of the fiscal consolidation effort observed in the eurozone as a whole; insists, however, that the obligation to achieve the medium-term objective, as specified in the reformed Stability and Growth Pact, requires Member States to run surpluses during good times; believes that the consolidation effort needs to be strengthened in light of, inter alia, the demographic challenge to come; notes that the reformed Stability and Growth Pact explicitly requires fiscal consolidation over the economic cycle; notes that procedural or numerical fiscal rules and independent fiscal institutions support fiscal consolidation and help avoid pro-cyclical policies;
panee merkille EKP:n päätöksen nostaa korkoja edelleen vuonna 2006; toteaa, että vaikka inflaatio pysyikin hallinnassa energian hintojen äkillisestä kasvusta huolimatta, M3-raha-aggregaatin kasvuvauhti on järjestelmällisesti ylittänyt huomattavasti 4,5 prosentin viitearvon vuodesta 2001 lähtien ilman, että inflaatio olisi kiihtynyt; kehottaa EKP:tä selittämään tämän ristiriidan syyt paremmin ja selvittämään, onko se merkkinä kasvavasta likviditeetistä, joka voi tulevaisuudessa kiihdyttää inflaatiota, vai johtuuko se muista tekijöistä, kuten rahamarkkinoiden syventymisestä, rahatalouden innovaatioista ja euron kansainvälisen merkityksen lisääntymisestä;
Takes note of the ECB's decision in 2006 to further increase interest rates; observes that, although inflation remained contained despite a surge in energy prices, the growth rate of monetary aggregate M3 has systematically exceeded the reference value of 4,5 % by large margins ever since 2001 without accelerating inflation; calls on the ECB to explain better the reasons for this discrepancy and whether it is a symptom of growing liquidity with the potential to fuel inflation in future or a result of other factors, such as the deepening of financial markets, financial innovations and the increasingly international role of the euro;
huomauttaa, että varallisuushinnat nousevat yhä nopeammin varsinkin kiinteistöalalla, mikä voi olla normaali merkki terveestä taloudesta mutta voi myös aiheuttaa rajujen korjausliikkeiden riskin; katsoo, että tällainen kiihtyvä varallisuushintojen nousu lisää varovaisen finanssipolitiikan tarvetta jäsenvaltioissa, joissa kyseistä kehitystä tapahtuu, sekä tarvetta toteuttaa kyseistä epävakautta estäviä kansallisia toimia ja parantaa vakauden valvontaa koskevaa sääntelyä; kehottaa kansallisia lainsäätäjiä ja sääntelijöitä arvioimaan huolellisesti kiinteistömarkkinoiden kehitystä; viittaa eriytettyyn lähestymistapaan, jossa otetaan huomioon kasvua ja talousarviota koskevat jäsenvaltioiden erityistilanteet;
Observes that asset price increases are gaining pace, notably in the real estate sector, which may be the normal symptom of a healthy economy but also raises the likelihood of violent adjustments; considers that these accelerating asset price increases reinforce the need for a cautious fiscal policy in Member States experiencing such developments, as well as national structural policies aimed at preventing such imbalances, including enhanced prudential regulation; invites national legislators and regulators to evaluate carefully the development of the real estate market; points to a differentiated approach which takes into account Member States' specific situations as regards growth and budget;
huomauttaa, että euron vaihtokurssin nimellinen arvonnousu, joka oli 11,4 prosenttia Yhdysvaltain dollariin verrattuna, 12,4 prosenttia jeniin verrattuna ja 8 prosenttia Kiinan renminbiin verrattuna, johti vain vähäiseen eli 3,5 prosentin reaalisen valuuttakurssin nousuun vuonna 2006 eikä ole toistaiseksi haitannut vientiä tai kasvua euroalueella; huomauttaa kuitenkin, että vaikutukset ovat eri jäsenvaltioissa erilaisia riippuen niiden talouden rakenteista ja siitä, miten joustavasti niiden kiinteistöala reagoi vaihtokurssin muuttumiseen; kehottaa jäsenvaltioita pyrkimään lisäämään valmiuksiaan korjaustoimiin; korostaa, että on otettava huomioon vaikutukset, joita korkotason tulevilla nousuilla voi olla euron vaihtokurssiin ja eurooppalaisen talouden kilpailukykyyn;
Observes that the nominal appreciation of the euro exchange rate by 11,4 % against the US dollar, 12,4 % against the yen, and 8 % against the Chinese renminbi led only to a minor appreciation of the real effective exchange rate of 3,5 % in 2006, and has not been detrimental to exports and growth at the eurozone level so far; observes, however, that the effects differ among Member States depending on their economic structures and the elasticity of their real sector response to changes in the exchange rate; calls on the Member States to take steps to increase their adjustment capabilities; emphasises the need to take into account the effects that future increases of interest rates may have on the euro exchange rate and the competitiveness of the European economy;
Talous- ja rahaliiton toiminta
Functioning of the EMU
katsoo, että eri jäsenvaltioiden erilaiset kasvu-, inflaatio- ja työllisyyssuuntaukset voivat kuvastaa erilaista kehitystä, esimerkiksi väestökehityksen suuntauksia, rakenteellisten uudistusten kehityksen eroja, erilaisia kasvumahdollisuuksia sekä kiinnikuromisprosesseihin liittyviä eroja; korostaa kuitenkin, että tämänhetkiset korkeat vaihtotaseen alijäämät joissakin jäsenvaltioissa kertovat kilpailukyvyn kehityksen eroista ja että talouspolitiikan erilaiset lähestymistavat jäsenvaltioissa ovat avain näiden erojen selittämiseen;
Considers that diverging trends in growth, inflation, real exchange rates and employment among Member States may reflect different developments, e.g. demographic trends, different rates of progress as regards the structural reforms, varying growth potentials and catching-up processes; underlines however that the large current account deficit in some Member States is a symptom of diverging trends in competitiveness and that the different approaches to economic policy among Members States are key to explaining such differences;
huomauttaa, että suurenevat erot euroalueen talouksien kansainvälisessä kilpailukyvyssä ja tuottavuudessa johtuvat osittain yksikkötyökustannusten erilaisesta kehityksestä, mikä heijastaa tuottavuuden ja palkkojen erilaista kehitystä; toteaa, että viime vuosina palkkojen kasvu on jäänyt tuotannon kasvua alemmaksi; korostaa, että tuottavuuden kasvu on yhdistettävä kasvun hedelmien reilumpaan jakoon; kehottaa osakkeenomistajia ja yritysten johtajia noudattamaan vastuullista politiikkaa yritysten huipputason palkkioissa ja bonuksissa, jotka kasvavat usein suhteettomasti tavalliseen palkkatasoon verrattuna ja antavat siten väärän viestin ja vaikeuttavat vastuullisen palkkapolitiikan tukemista; toteaa, että matala inflaatio on myös tärkeä tekijä yksikkötyökustannusten suotuisan kehityksen kannalta;
Observes that differences in the level of international competitiveness of eurozone economies are partly caused by diverging trends in unit labour costs which reflect different developments in productivity and wage dynamics; notes that in recent years wage growth has remained below productivity growth levels; stresses the need for a fairer distribution of the benefits of growth; calls on shareholders and corporate executives to maintain a responsible policy towards remuneration packages and bonuses at the top corporate levels, which tend to grow disproportionately compared to ordinary salary levels, and thus give the wrong signals and discourage support for a responsible wage policy; notes that low inflation rates are also an important influencing factor as regards the favourable development of unit labour costs;
kehottaa tässä yhteydessä yhdentämään edelleen tavaroiden ja palvelujen markkinoita, jotta voidaan korjata talous- ja rahaliiton nykyisten markkinoiden jakaantuminen kansallisiin markkinoihin ja synkronoida asianosaisten kansantalouksien suhdannevaihtelut;
Calls in this connection for a further integration of the market in goods and services in order to overcome the existing fragmentation of the EMU market into national markets and to achieve a higher level of synchronisation between the economic cycles of the participant economies;
muistuttaa siitä, että euro voi säilyttää pitkällä aikavälillä vahvuutensa ja uskottavuutensa kansainvälisillä finanssimarkkinoilla vain, jos euroalueen jäsenvaltiot lähentyvät vielä toisiaan kaikilla valuutan vakauden kannalta merkittävillä aloilla; kehottaa painokkaasti euroalueen jäsenvaltioita ja erityisesti työmarkkinaosapuolia toimimaan tässä yhteydessä entistä tehokkaammin ja parantamaan tuottavuutta, mikä on tärkeää myös Lissabonin tavoitteiden saavuttamisen kannalta;
Notes that the euro can only retain its long-term strength and credibility on the international financial markets if there is a further rapprochement between the Member States of the eurozone in all areas relevant to monetary stability; urges the Member States of the eurozone, and the social partners in particular, to make greater efforts in this respect, as well as to improve trends in productivity, a factor which is also important in achieving the Lisbon Strategy objectives;
palauttaa mieliin, että EKP:n rahapolitiikka ei koskaan voi olla täysin yksittäisten jäsenvaltioiden tilanteen mukainen; huomauttaa, että nopean kasvun maissa inflaatio on rakenteellisesti korkeampi ja reaalikorot matalammat, mahdollisesti jopa negatiiviset; pitää näitä tilanteita yhteisestä rahaliitosta johtuvina ja vaatii tervettä finanssipolitiikkaa vakauden säilyttämiseksi etenkin liittyen tarpeeseen, joka koskee varautumista väestörakenteeseen liittyviin riskeihin;
Recalls that ECB monetary policy can never be perfectly attuned to the situation of any particular Member State; observes that in fast-growing countries inflation is structurally higher and real interest rates are lower, even possibly negative; deems such situations inherent in a single monetary union and calls for sound fiscal policies in order to maintain stability, especially as regards the need for precaution against demographic risks;
huomauttaa, että löyhä finanssipolitiikka yhdistettynä korkokantaa ja vaihtokurssia nostamalla johdettuun rajoittavaan rahapolitiikkaan johtaa optimaalista huonompaan politiikkojen yhdistelmään, josta voi olla seurauksena liiallisia makrotaloudellisia vakauttamiskustannuksia; katsoo, että finanssipolitiikan tiukentaminen vähentäisi rahapolitiikkaan kohdistuvia paineita ja antaisi mahdollisuuden parempaan politiikkojen yhdistelmään, jonka ansiosta talouskasvu nopeutuisi inflaation ollessa tietyllä tasolla;
Observes that loose fiscal policies combined with restrictive monetary policy driven by interest rate increases and exchange rate appreciation result in a suboptimal policy mix which may entail excessive macroeconomic costs of stabilisation; considers that more fiscal tightening would reduce pressure on monetary policy and allow for a better policy mix that would ensure faster economic growth under a given inflation rate;
Rakenteelliset uudistukset sisämarkkinoilla
Structural reforms and the internal market
muistuttaa, että yhdentyneillä eurooppalaisilla rahoitusalan markkinoilla on olennainen tehtävä EMU:n sujuvan toiminnan varmistamisessa; korostaa siksi, että rahoitusalan markkinoiden yhdentyminen on saatettava loppuun ja rahapoliittisen yhdentymisen jäljellä olevat esteet poistettava, jotta saadaan luotua tehokas rahapoliittinen järjestelmä ja parannettua euroalueen valmiuksia käsitellä taloudellisia häiriöitä; kiinnittää huomiota siihen, että rahapoliittinen yhdentyminen voi olla myös uhka rahapoliittiselle vakaudelle, mikäli kriisien ehkäisemistä, hallintoa ja päätöksentekoa koskevat menettelyt pysyvät jaoteltuina kansallisella tasolla, mikä vaikeuttaa alueen laajuista reagointia; toteaa siksi tässä yhteydessä jälleen, että tarvitaan yhdentynyt yhteistyössä toimivien valvojien eurooppalainen järjestelmä, joka on yksi tärkeimmistä tekijöitä rahoitusalan markkinoiden yhdentymisen loppuun saattamisessa;
Recalls that an integrated European financial market is essential to ensuring the smooth functioning of the EMU; emphasises, therefore, on the need to complete financial market integration and to remove the remaining obstacles to financial integration in order to create an efficient financial system and improve the eurozone's capability to deal with economic shocks; draws attention to the fact that financial integration may also pose a risk to financial stability if the procedures for crisis prevention, management and resolution remain segmented at national level, making area-wide responses more difficult; reasserts, therefore, in this context the need for an integrated European system of cooperating supervisors as one key element as regards the completion of financial market integration;
katsoo, että tuotannon, palveluiden sekä työ- ja rahoitusmarkkinoiden rakenneuudistusten tahtia on nopeutettava ja että sisämarkkinoiden toteuttaminen on ratkaisevan tärkeää talouskasvun edistämiseksi ja työpaikkojen lisäämiseksi;
Considers that the pace of structural reforms in product, services, labour and financial markets should be accelerated and that the completion of the internal market is crucial to fostering economic growth and job creation;
huomauttaa, että palveluiden osuus euroalueen BKT:stä on noin 70 prosenttia ja että palvelusektori tarjoaa parhaat mahdollisuudet työllisyyden kasvuun; toteaa, että palveluiden inflaatiolla on pysyvä vaikutus ydininflaatioon; korostaa siksi, että kilpailun lisääntyminen palvelualalla laskisi inflaatiota; vaatii sen vuoksi täysin toimivaa palveluiden sisämarkkinaa ja palveluista sisämarkkinoilla 12. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY EUVL L 376, 27.12.2006, s. 36.
Observes that services account for about 70 % of eurozone GDP and offer the greatest opportunity for employment growth; notes that services inflation makes a persistent contribution to core inflation; points out therefore that more competition in services would result in lower inflation; calls, therefore, for a fully operational internal market for services and a swift implementation of Directive 2006/123/EC of the European Parliament and of the Council of 12 December 2006 on services in the internal market OJ L 376, 27.12.2006, p.
Euroalueen laajentuminen
Enlargement of the eurozone
panee tyytyväisenä merkille Slovenian liittymisen euroalueeseen 1. tammikuuta 2007 ja sen, että tolarin vaihtuminen euroon sujui joustavasti;
Welcomes the entry of Slovenia to the eurozone on 1 January 2007 and the smooth changeover from the tolar to the euro;
rohkaisee muita uusia jäsenvaltioita jatkamaan toimia euroalueeseen liittymisen valmistelemiseksi; korostaa lähentymisprosessista ja euron lopullisesta käyttöönotosta sekä uusille jäsenvaltioille että koko euroalueelle koituvaa hyötyä; katsoo, että euroaluetta koskevissa kysymyksissä ei pitäisi keskittyä yksinomaan uusiin jäsenvaltioihin, ja viittaa ulkopuolelle jättäytymistä koskevaan kysymykseen;
Encourages other new Member States to continue efforts to prepare themselves for entry into the eurozone; highlights the benefits stemming from the convergence process and the final adoption of the euro, both for the new Member States and for the eurozone as a whole; considers that issues relating to the eurozone should not be focused exclusively on the new Member States and points to the issue of opt outs;
korostaa tarvetta tehdä sopimus Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä euroalueen hakemusmenettelyä koskevasta selkeästä etenemissuunnitelmasta riittävän arviointi- ja valmisteluajan takaamiseksi kaikille osallistuville toimielimille, sillä se lisäisi kansalaisten ja jäsenvaltioiden luottamusta käyttöönottoprosessiin;
Emphasises the need for an agreement between Parliament, the Council and the Commission on a clear roadmap for the eurozone application procedure in order to ensure a sufficient period of assessment and preparation for all institutions involved, which would increase the confidence of citizens and Member States in the changeover process;
myöntää, että lähentymisperusteiden arvioinnissa käytetty hintavakauden määritelmä ei ole identtinen EKP:n rahapolitiikassaan käyttämän hintavakauden määritelmän kanssa, sillä lähentymisperusteilla arvioidaan pääasiassa aikaisempaa suoritustasoa, kun taas EKP:n määritelmässä tavoite koskee tulevaa suoritusta; pahoittelee, että perustamissopimuksessa määrättyä inflaatioperustetta mitataan kaikkien jäsenvaltioiden osalta, eikä vain keskitytä niihin, jotka nyt ovat osa euroaluetta;
Acknowledges that the definition of price stability used for assessing the convergence criteria is not identical to the price stability definition adopted by the ECB in its monetary policy, as the convergence criteria mainly assess measured past performance whilst the ECB's definition is an aim set for future performance; regrets that the inflation criterion as set in the Treaty is measured against all Member States instead of concentrating on those which are now part of the eurozone;
kehottaa toimimaan tehokkaammin rahanpesuun ja petoksiin puuttumiseksi ja panee merkille sen, että komission säännöllisissä kertomuksissa ei anneta riittävästi tietoja offshore-yhtiöistä tai niiden asemasta ja merkityksestä, ja vaatii antamaan tietoja aiheesta;
Calls for more effective action to tackle money laundering and fraud and notes the lack of information in the Commission's regular reports on offshore companies or on their role and importance and requests information on this subject;