natgillin/translations-raw huggingface dataset:
korostaa, että vahva ja monipuolinen teollinen perusta on ratkaisevan tärkeä kilpailukykyisen, kestävän ja osallistavan Euroopan talouden luomista koskevan tavoitteen saavuttamiselle; muistuttaa, että pk-yritykset ovat talouskasvua, kilpailukykyä, innovointia ja työllisyyttä lisääviä keskeisiä tekijöitä, ja tunnustaa niiden merkityksen varmistettaessa EU:n kestävän talouden elvyttämistä ja edistämistä; pitää näin ollen myönteisenä, että Eurooppa 2020 -strategiassa painotetaan innovaatio- ja teollisuuspolitiikkaa erityisesti lippulaiva-aloitteiden ”Innovaatiounioni” ja ”Globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikka” välityksellä, ja korostaa tarvetta edistää pk-yrityksien kannalta tärkeitä toimia muissa lippulaiva-aloitteissa;
Stresses that a strong and diversified industrial base is key to achieving the objective of creating a competitive, sustainable and inclusive European economy; recalls that SMEs are key drivers of economic growth, competitiveness, innovation and employment and recognises their important role in ensuring recovery and boosting of a sustainable EU economy; welcomes, therefore, the emphasis put by the Europe 2020 strategy on innovation and industrial policy, notably through the flagship initiatives ‘Innovation Union’ and ‘An integrated industrial policy for the globalisation era’, and stresses the need to enhance SME-relevant actions in other flagship initiatives;
kehottaa sijoittamaan pk-yritykset ja yrittäjät Eurooppa 2020 -strategian ytimeen; kehottaa vastaavasti lisäämään seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä sekä EU:n koheesiopolitiikassa kaikille pk-yrityksiä edistäville ohjelmille ja välineille, erityisesti kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmalle sekä Small Business Act -aloitteelle, annettavaa tukea, myös rakennerahastoja käyttämällä; ehdottaa, että pk-yrityksille tarkoitetut yhteisön välineet ja rahastot niputetaan paremmin yhteen EU:n talousarviossa; painottaa lisäksi tarvetta edistää rahoitusvälineiden saatavuutta ja soveltuvuutta pk-yrityksien tarpeisiin nähden, muun muassa painottamalla voimakkaammin mikrorahoitusta ja välirahoitusvälineitä sekä jatkamalla ja laajentamalla kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman takuuvälineitä ja riskinjakorahoitusvälinettä tutkimuksen puiteohjelman yhteydessä;
Calls for SMEs and entrepreneurs to be placed at the heart of the Europe 2020 strategy; demands, accordingly, enhanced support in the next MFF for all programmes and instruments aimed at fostering SMEs, in particular the Competitiveness and Innovation Programme (CIP) and the Small Business Act, as well as through the use of the Structural Funds; proposes a better bundling of Community instruments and funds for SMEs in the EU budget; stresses, further, the need for greater accessibility to and adaptation of financing instruments to the needs of SMEs, inter alia through a stronger emphasis on microfinance and mezzanine financial instruments, the extension and expansion of the CIP's guarantee instruments and the RSFF under the Research Framework Programme;
Digitaalistrategia 59.
Digital agenda 59.
katsoo, että EU:lla pitäisi olla johtoasema tieto- ja viestintäteknologian kehittämisessä sekä tieto- ja viestintäteknologian ja innovointiin liittyvien avoimien standardien aseman parantamisessa; korostaa tarvetta kehittää sisällön ja tiedon vapaata liikkuvuutta eli niin kutsuttua viidettä vapautta; pitää tärkeänä varmistaa EU:n digitaalistrategian nopea täytäntöönpano ja jatkaa pyrkimyksiä, joiden päämääränä on tarjota kaikille EU:n kansalaisille mahdollisuus käyttää nopeita internet-yhteyksiä vuoteen 2020 mennessä myös vähemmän kehittyneillä alueilla;
Believes that the EU should play a leading role in creating and enhancing the role of ICT and open standards for innovation; emphasises the need to develop the free circulation of content and knowledge, the so-called ‘fifth freedom’; stresses the importance of ensuring the rapid execution of the Union's Digital Agenda and of continuing efforts towards reaching by 2020 the targets of making available to all EU citizens access to high-speed internet, also in less developed regions;
Taivas ja avaruus 60.
Sky and space 60.
katsoo, että avaruuteen liittyvä toiminta on perustana innovoinnille ja teolliselle toiminnalle sekä ammattitaitoa edellyttäville työpaikoille ja lisää kansalaisten hyvinvointia ja turvallisuutta; katsoo, että vasta käynnistetyn EU:n avaruuspolitiikan kehittäminen edellyttäisi loogisesti asianmukaista budjettikohtaa ja riittävää rahoitusta; painottaa alalla toteutettavien laajamittaisten hankkeiden strategista merkitystä: niitä ovat maailmanlaajuiset satelliittinavigointijärjestelmät (Galileo ja Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä), ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seurantajärjestelmä (GMES) ja uuden sukupolven eurooppalainen ilmaliikenteen hallintajärjestelmä (SESAR), joka mahdollistaa yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan luomisen; painottaa, että pitkät toteutusajat ja näihin hankkeisiin jo tehdyt investointisitoumukset huomioon ottaen rahoituksen suunnittelun johdonmukaisuus ja siihen sitoutuminen useiksi rahoitussuunnittelukausiksi ovat tärkeitä seikkoja;
Believes that space activities act as a basis for innovation and industrial activity, high-skilled jobs and improve citizens' well being and security; takes the view that the development of the newly established EU space policy would logically require adequate funding; underlines the strategic importance of large projects in this area: the European Global Satellite Navigation systems (Galileo and the European Geostationary Navigation Overlay Service), the Global Monitoring for Environment and Security programme (GMES) and the New Generation European Air Traffic Management system (SESAR) which will enable the creation of the Single European Sky; insists that, given the long lead times entailed and the levels of capital investment already committed to these projects, sufficient and consistent financial commitments over financial planning periods are required;
Oikeanlaista osaamista tulevaisuuden työvoimalle 61.
The right skills for tomorrow's workforce 61.
tähdentää, että kriisi saattaa pahentua ja pidentyä, mikäli koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen ei panosteta asianmukaisesti lyhyellä aikavälillä, sillä muutoin kansalaisilla ei ole uudessa osaamistaloudessa tarjolla olevissa työpaikoissa vaadittavia taitoja; korostaa näin ollen EU:n kiireellistä tarvetta tukea julkisia investointeja näihin aloihin; muistuttaa, että koulun keskeyttämisaste ja rajallinen pääsy korkeakouluihin ja yliopistoihin vaikuttavat keskeisesti siihen, että pitkäaikaistyöttömyys on korkealla, ja haittaavat sosiaalista yhteenkuuluvuutta; katsoo sen vuoksi, että koulutuksen, tutkimuksen ja kehityksen sekä työllisyyden välistä yhteyttä on ehdottomasti vahvistettava;
Highlights that failure to invest properly in education and life-long learning in the short term could compound and prolong the crisis, as citizens will not have the requisite skills for jobs in the new knowledge economy; stresses, therefore, as a matter of urgency, the need for the EU to support public investments in these fields; reminds that school drop-out rate and restricted access to higher and university-level education are basic factors in the emergence of a high long-term unemployment rate and represent a blight on social cohesion; believes, in this context, in the imperative need to strengthen the link between education, R&D and employment;
huomauttaa, että on tärkeää taata opetuksen, liikkuvuuden, nuorille tarkoitettujen ohjelmien, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen liittyvien ohjelmien, sukupuolten välisen tasa-arvon edistämisen sekä työmarkkinoille sopeutumiseen tähtäävien toimenpiteiden asianmukainen rahoitus, koska siten edistetään merkittävästi koulun keskeyttämisen ja työttömyyden torjumista sekä Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteiden saavuttamista; katsoo, että lähivuosina kestävään yhteiskuntaan siirtyminen edellyttää sitä, että uusien vihreiden työpaikkojen edistämisen tärkeys otetaan huomioon, ja että tämän päämäärän toteuttamiseen tarvitaan uutta koulutusta;
Points to the importance of adequately funding education, mobility schemes for young people, training and lifelong learning programmes, promotion of gender equality as well as measures aiming at adapting the labour market as this makes an important contribution to the fight against early school leaving and unemployment and towards reaching the Europe 2020 headline targets; believes that the transition to a sustainable society in the coming years implies taking due account of the importance to promote new green jobs while new training will be required to this direction;
katsoo, että uusia taitoja ja työpaikkoja koskevaa lippulaiva-aloitetta olisi laajennettava koskemaan heikoimmassa asemassa olevia ryhmiä, kuten romaneita, ja henkilöitä, joilla on vaikeuksia päästä työmarkkinoille; korostaa Euroopan sosiaalirahaston (ESR) tärkeää merkitystä Eurooppa 2020 -strategian sosiaalisten ja työllisyyttä koskevien tavoitteiden saavuttamisessa; toteaa näin ollen, että ESR:a olisi pidettävä poliittisena painopisteenä ja sille olisi myönnettävä varoja sen mukaisesti; kannattaa ESR:n strategisempaa käyttöä naisten ja miesten tasa-arvon, työmarkkinoille pääsyn ja työelämään uudelleen integroitumisen edistämiseen sekä työttömyyden, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen sekä kaikenlaisen syrjinnän torjuntaan;
Takes the view that the flagship initiative on new skills and jobs should allow wider focus on the most vulnerable groups and people encountering difficulties in accessing the labour market, such as Roma; underlines the European Social Fund's (ESF) fundamental role in meeting the Europe 2020 strategy's social and employment objectives; believes, therefore, that the ESF should be treated as a political priority and funded accordingly; advocates a more strategic application of the ESF for promoting equality between women and men, labour market access and re-integration, combating unemployment, poverty, social exclusion and all forms of discrimination;
korostaa, että koheesiopolitiikka tuottaa kiistattomasti eurooppalaista lisäarvoa, koska se on vakiinnuttanut paikkansa kasvun ja työpaikkojen luomismekanismina sekä lähentymisen, kestävän kehityksen ja solidaarisuuden välineenä ja on jo vuosikymmeniä ollut yksi unionin tärkeimpiä, näkyvimpiä ja menestyksekkäimpiä politiikkoja; huomauttaa kuitenkin, että nykyaikaisessa koheesiopolitiikassa on toteutettava lukuisia rakenteellisia uudistuksia erityisesti yksinkertaistamisen alalla, vastattava unioniin kohdistuviin keskeisiin haasteisiin ja edistettävä synergiaa käytännössä muiden politiikkojen ja välineiden kanssa; on vakuuttunut siitä, että EU:n koheesiopolitiikan pitäisi säilyä koko EU:n laajuisena politiikkana, jossa kaikilla EU:n alueilla on mahdollisuus saada käyttöönsä voimavaroja, kokemusta ja tukea;
Stresses the EAV of cohesion policy, as this policy constitutes a well-established mechanism of delivering growth and jobs, a major tool for convergence, sustainable development and solidarity and one of the Union's most significant, visible, and successful policies for decades; points out, however, that a modern cohesion policy must undertake a number of structural reforms, in particular in the field of simplification, respond to the main challenges facing the Union, and promote synergies with other policies and instruments on the ground; is convinced that EU cohesion policy should remain an EU wide policy giving access to resources, experiences and assistance to all EU regions;
muistuttaa, että koheesiopolitiikan merkitys on kasvanut, kun Lissabonin sopimus tuli voimaan ja siihen liitettiin alueellinen koheesio; katsoo tässä yhteydessä, että kaikkia alueellisen yhteistyön muotoja (rajat ylittävä, alueiden välinen ja valtioiden välinen yhteistyö) on vahvistettava; painottaa, että makroalueellista yhteistyötä ja makroalueellisia strategioita olisi myös käsiteltävä;
Recalls that cohesion policy has an increased importance with the entry into force of the Treaty of Lisbon and with the anchorage of territorial cohesion therein, takes the view, in this context, that all forms of territorial cooperation (cross-border, transnational, interregional) must be strengthened; underlines that macro-regional cooperation and strategies should also be addressed;
korostaa koheesiopolitiikan keskeistä roolia Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi ja katsoo, että vakaa ja itsenäinen koheesiopolitiikka on strategian onnistuneen täytäntöönpanon edellytys; korostaa, että koheesiopolitiikalla edistetään sen monialaisen luonteen ansiosta merkittävästi kaikkien Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista, toisin sanoen älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua ja että tämä olisi otettava huomioon seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen rakenteessa siten, että ei hyväksytä koheesiopolitiikan pilkkomista eri otsakkeisiin tai alaotsakkeisiin; muistuttaa kuitenkin, että EU:n koheesiopolitiikalla on täytettävänään omat tehtävänsä ja tavoitteensa, jotka on vahvistettu Eurooppa 2020 -strategiaa pidemmälle menevässä SEUT:n 174 artiklassa; painottaa, että nämä olisi säilytettävä seuraavalla ohjelmakaudella erityisesti EU:n jatkuvan taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen lähentymisen tarpeen vuoksi;
Stresses the predominant role of cohesion policy for the accomplishment of the Europe 2020 objectives and takes the view that a sound autonomous cohesion policy is a prerequisite for the successful implementation of this strategy; stresses that, due to its horizontal character, cohesion policy contributes significantly to all three priorities of the Europe 2020 strategy, namely smart, sustainable and inclusive growth, and that this should be reflected in the structure of the next MFF by rejecting any fragmentation of this policy across various heading or subheadings; recalls, however, that the EU cohesion policy has its own mission and objectives set out in Article 174 of TFEU that goes beyond the Europe 2020 strategy; stresses that those should be preserved in the next programming period, especially given the enduring need for economic, social and territorial convergence in the Union;
korostaa, että menestyksellinen ja tehokkaampi koheesiopolitiikka edellyttää riittävästi määrärahoja ja että sille nykyisellä rahoitusohjelmakaudella myönnetyt määrät olisi vähintäänkin säilytettävä ennallaan seuraavalla rahoitusohjelmakaudella, jotta voidaan tehostaa toimia EU:n alueiden välisten kehityserojen kaventamiseksi; toistaa tässä yhteydessä painokkaan vaatimuksensa, jonka mukaan on varmistettava, että seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä käyttämättömät tai vapautuneet koheesiorahaston varat olisi säilytettävä EU:n talousarviossa eikä niitä tulisi palauttaa jäsenvaltioille; muistuttaa, että sen mielestä BKT henkeä kohden pitäisi säilyä aluepoliittista tukea koskevan tukikelpoisuuden pääperusteena;
Stresses that a successful and strengthened cohesion policy needs adequate funding, and that the amounts allocated to it in the current financial programming period should be at least maintained in the next period in order to step up its efforts to reduce development disparities between EU regions; reiterates, in this context, its strong request to ensure that, in the next MFF, the unspent or decommitted resources of cohesion funds remain in the EU budget and not be returned to the Member States; recalls its position that GDP per capita must remain the main criterion for determining the eligibility for regional policy assistance;
katsoo, että jäsenvaltioiden ja alueiden olisi keskitettävä EU:n määrärahat ja kansalliset varat muutamiin painopistealoihin ja hankkeisiin, jotka ovat todella Euroopan edun mukaisia, kuten tutkimus ja kehittäminen sekä innovointi, ja jotka vastaavat niiden ratkottavina olevia erityisiä haasteita; kehottaa näin ollen komissiota laatimaan konkreettisia ehdotuksia, jotta varmistetaan koheesiorahoituksen voimakkaampi aihekohtainen keskittäminen Eurooppa 2020 -strategian painopistealoihin, ja katsoo, että olisi otettava käyttöön järjestelmä, joka on nykyistä ”korvamerkitsemistä” enemmän tuloksiin suuntautuva, ja että samalla on varmistettava, että tässä aihekohtaisessa lähestymistavassa otetaan asianmukaisesti huomioon aluekohtaiset tarpeet ja painopisteet; pitää tältä osin myönteisenä komission aikomusta sopia kunkin jäsenvaltion ja sen alueiden tai suoraan varsinaisten alueiden kanssa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseksi asetettavista erityisistä ehdoista kehitys- ja investointikumppanuutta koskevien sopimuksien sekä toimintaohjelmien kehyksessä;
Believes that Member States and regions should concentrate EU and national resources on a small number of priorities and projects that are of genuine European relevance, such as R&D and innovation, responding to the specific challenges that they face; requests, in this context, that the Commission draws up concrete proposals to ensure a stronger thematic concentration of cohesion funding on the Europe 2020 priorities and considers that a more result-oriented system than the current ‘earmarking’ should be put in place, while ensuring that due consideration is made to ‘region specific’ needs and priorities; welcomes, in this respect, the Commission's intention to agree with each Member State and its regions or directly with the regions -in the context of the development and investment partnership contracts and operational programmes- on specific terms and conditionalities for the achievement of established targets;
uskoo vakaasti yhdennetyn poliittisen lähestymistavan merkitykseen ja katsoo, että kaikki seuraavaan monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvät aihekohtaiset investoinnit olisi sovitettava yhteen koheesiopolitiikassa tehtävien investointien kanssa; pitää siksi erittäin tärkeänä yhteensovittamisen parantamista, tarpeettomien päällekkäisyyksien välttämistä ja suurempien synergiaetujen luomista Euroopan aluekehitysrahaston, Euroopan sosiaalirahaston, koheesiorahaston, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston ja Euroopan kalatalousrahaston välillä; pitää myös erittäin tärkeänä välttää päällekkäisyyttä Euroopan globalisaatiorahaston ja Euroopan sosiaalirahaston välillä ja parantaa niiden keskinäistä koordinointia; katsoo näin ollen, että sellaisen yhteisen strategisen kehyksen luominen, jossa määritetään yhteiset sijoituksia koskevat painopistealat kaikkia näitä rahastoja varten, on tärkeä askel tähän suuntaan; katsoo lisäksi, että yhteensovittamista on tapahduttava kaikilla politiikan tasoilla strategisesta suunnittelusta toteutukseen; on vakuuttunut siitä, että Euroopan sosiaalirahaston on säilyttävä koheesiopolitiikan olennaisena osana kaikissa ohjelmasuunnittelun, täytäntöönpanon ja hallinnoinnin vaiheissa;
Strongly believes in the importance of an integrated policy approach and considers that all sector-specific investments in the next MFF would have to be coordinated with the investments undertaken within the framework of cohesion policy; stresses, therefore, the need to improve coordination, reduce unnecessary overlaps and create greater synergies among the ERDF, the ESF, the cohesion fund, the EAFRD and the European Fisheries Fund (EFF); underlines the need to also avoid duplication and improve coordination between the European Globalisation Adjustment Fund and the ESF; believes, accordingly, that the creation of a common strategic framework setting out common investment priorities for all these funds represents an important step in this direction; believes, furthermore, that coordination has to take place at all levels of policy making from strategic planning to delivery; is convinced that the ESF must remain an integral component of cohesion policy at all stages of its programming, implementation and management;
katsoo, että kaupunkialueilla, joihin erilaiset ongelmat (muun muassa työttömyys, sosiaalinen syrjäytyminen, ympäristön pilaantuminen ja maahanmuutto) voimakkaasti keskittyvät, voi olla tärkeä rooli aluekehityksen kannalta ja että ne voivat osallistua käytännössä taloudellisten ja sosiaalisten erojen poistamiseen; korostaa näin ollen tarvetta omaksua näkyvämpi ja kohdistetumpi lähestymistapa koheesiopolitiikan kaupunkeihin liittyvään ulottuvuuteen, samalla kun varmistetaan kaupunki-, esikaupunki- ja maaseutualueiden synergisen kehittämisen tasapuoliset edellytykset;
Believes that urban areas - as places with a high concentration of challenges (unemployment, social exclusion, environmental degradation, migration) - can play an important role in regional development and contribute to tackling the economic and social disparities on the ground; stresses, accordingly, the necessity for a more visible and focused approach to the urban dimension of cohesion policy, while ensuring balanced conditions for synergic development of urban, suburban and rural areas;
tunnustaa, että perussopimuksen mukaisesti maaseutuun, teollisuuden muutosprosessissa oleviin alueisiin sekä vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsiviin alueisiin, kuten pohjoisimpiin alueisiin, joiden väestöntiheys on erittäin alhainen, ja saaristo-, rajaseutu- ja vuoristoalueisiin sekä syrjäisimpiin alueisiin, on kiinnitettävä erityistä huomiota; on sitä mieltä, että näiden alueiden voimavaroilla ja valmiuksilla voi olla merkittävä asema Euroopan unionin tulevan kilpailukyvyn kannalta; painottaa näin ollen, että nämä haasteita kohtaavat alueet olisi tunnustettava myös tulevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä; katsoo, että pysyvistä haitoista kärsiviä alueita varten on laadittava erityinen strategia, kuten Euroopan parlamentin 22. syyskuuta 2010 antamassa päätöslauselmassa esitetään;
Recognizes that according to the Treaty particular attention should be paid to rural areas, areas affected by industrial transition, and regions suffering from severe and permanent natural or demographic handicaps such as the northernmost regions with very low population density, islands, cross-border and mountain regions, as well as outermost regions; believes that resources and capacities found within these regions can have a significant role in the future competitiveness of the European Union; stresses, accordingly, that these areas facing challenges should be recognised also in the future MFF; considers that for regions facing permanent handicaps a special strategy needs to be elaborated, as set out in the EP resolution of 22 September 2010;
muistuttaa, että koheesiopolitiikkaa on kritisoitu erityisesti sen monimutkaisista säännöistä; painottaa ristiinrahoituksen ja koheesiopolitiikan sääntöjen ja menettelyjen yksinkertaistamisen merkitystä, monimutkaisuuden ja hallinnollisen rasituksen vähentämistä ja varojen avoimempaa ja tehokkaampaa jakamista kaupungeille, kunnille ja alueille; painottaa, että tarkastus- ja valvontajärjestelmien olisi vastattava tiukimpia vaatimuksia, jotta väärinkäytökset voidaan havaita ja niistä voidaan rankaista asianmukaisesti; korostaa, että tarkastuksia on tehtävä suhteellisuusperiaatteen mukaisesti riittävän usein suhteessa sääntöjenvastaisuuksien riskiin;
Recalls that one of the main criticisms directed at cohesion policy relates to the complexity of its rules; insists on the importance of cross-financing and of simplifying the rules and procedures of this policy, on reducing complexity and administrative burdens, and on a more transparent and effective allocation of resources to cities, municipalities and regions; stresses that the audit and control systems should comply with the highest standards, so that abuses can be caught and promptly sanctioned; emphasises that the frequency of checks should be commensurate with the risk of irregularities in keeping with the proportionality principle;