natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ottaa huomioon, unohtamatta sitä, että koheesiopolitiikan perimmäisenä tavoitteena on vähentää alueiden välisiä kehityseroja sekä muita heikoimmassa asemassa olevien alueiden ja saarten (maaseutualueet mukaan luettuina) jälkeenjääneisyyttä, että vuodesta 2007 alkaen rakennerahastoista annettujen asetusten mukaisesti EU15-valtioiden on kohdennettava rahoitusta Lissabonin tavoitteisiin ja että EU12-valtiot ovat käyttäneet vapaaehtoisesti samanlaista ei-pakollista kohdentamisjärjestelmää, jolla osoitetaan koheesiopolitiikan varoja jäsenvaltioiden ja alueiden houkuttelevuuteen, kasvuun ja työllisyyteen,
whereas, bearing in mind that the ultimate aim of cohesion policy is to reduce the gap between the levels of development of the various regions and the extent to which the least-favoured regions and islands (including rural areas) are lagging behind, since 2007 the Structural Funds regulations include obligatory earmarking to the Lisbon objectives for the EU15 and a similar non-obligatory earmarking mechanism has been voluntarily applied by the EU12, targeting cohesion policy resources at the attractiveness of Member States and regions, growth and jobs,
katsoo, että erityisesti nykyisen taantuman aikana koheesiopolitiikka on yksi tärkeimmistä välineistä kasvun, kilpailukyvyn ja työllisyyden edistämiseksi EU:ssa muun muassa siksi, että sen ohjelmien ja toimintalinjojen pitkäaikaiseen kehittämiseen tarkoitetun rahoituksen määrä on vakaa, että siinä käytetään hajautettua hallinnointijärjestelmää ja että sen päätavoitteisiin on sisällytetty yhteisön kestävän kehityksen ensisijaiset tavoitteet,
whereas - particularly during the current recession - the cohesion policy is one of the main instruments to foster growth, competitiveness and jobs in the EU due, among other things, to its stable amount of funding for long-term development programmes and policies, the decentralised management system applied and the inclusion of Community sustainable development priorities among its fundamental objectives,
ottaa huomioon, että kaksi kolmasosaa julkisen sektorin investoinneista koko EU:ssa tulee alue- ja paikallistasolta, että alue- ja paikallisviranomaisilla on usein olennaisia toimivaltuuksia ja että ne ovat keskeisiä toimijoita sekä nykyisen Lissabonin strategian että tulevan EU 2020 -strategian toteutuksessa,
whereas two-thirds of public sector investment across the EU comes from the regional and local levels, regional and local authorities often concentrate substantial policy competences and are key actors in delivering both the current Lisbon Strategy and the future EU2020 Strategy,
katsoo, että koheesiopolitiikka ja EU 2020 -strategia olisi yhdistettävä, koska koheesiopolitiikka on sisällytetty Lissabonin sopimukseen lisäämään kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä, jotka ovat strategian keskeiset tavoitteet,
whereas cohesion policy and the EU2020 Strategy should be integrated because cohesion policy is included in the Lisbon Treaty in order to foster growth, competitiveness and employment, which are the key objectives of the Strategy,
katsoo, että Lissabonin strategian tavoin EU 2020 -strategiaa koskevassa ehdotuksessa ei oteta riittävän hyvin huomioon alueiden ja jäsenvaltioiden kehityseroja eikä siksi painoteta tarpeeksi laajentuneen EU:n taloudellista yhteenkuuluvuutta,
whereas the proposed EU2020 strategy, similar to the Lisbon Strategy, does not sufficiently reflect the different development levels of regions and Member States and therefore does not put enough stress on economic cohesion in the enlarged EU,
panee merkille, että kauden 2007−2013 ohjelmia koskevista määrärahoista on seitsemän vuoden aikana osoitettu Lissabonin ensisijaisille tavoitteille noin 228 miljardia euroa; korostaa, että kokonaismäärärahat ylittivät ehdotetut prosenttiosuudet myös EU12-valtioissa;
Observes that in the programme allocations for 2007-2013 approx. €228 billion over the 7-year period has been earmarked to the Lisbon priorities; highlights that the overall allocations, also in the EU12, went beyond the percentages suggested;
huomauttaa, että määrärahat vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltioiden ja tavoitteiden välillä; korostaa, että yhtä ainoaa politiikkaa ei voida soveltaa kaikkiin alueisiin ja että siihen pyrkiminen johtaisi siihen, että mistään kasvun strategiasta ei otettaisi itse vastuuta eikä mihinkään strategiaan voitaisi samastua, ja tuloksena olisi heikko täytäntöönpano;
Notes that the allocations vary significantly across Member States and among Objectives; stresses that there is no one-size-fits-all policy for all areas and that such an attempt would lead to a lack of ownership and identification with any strategy for growth and result in its poor implementation;
muistuttaa, että jo kaudella 2000−2006, vaikka kohdentamisjärjestelmää ei vielä ollut, koheesiopolitiikan ohjelmien ja Lissabonin strategian välinen yhteys oli vahva, koska tutkimukseen ja innovaatioon investoitiin 10,2 miljardia euroa;
Recalls that already in the 2000-2006 period, despite the absence of an earmarking mechanism, the link between cohesion policy programmes and the Lisbon Strategy was strong with €10.2 billion invested in research and innovation;
katsoo, että ainoastaan avoimeen koordinointimenetelmään perustuneen alkuperäisen Lissabonin strategian rakenteilla ei kyetty saavuttamaan strategiassa asetettuja tavoitteita ja että todellisia tuloksia saavutettiin vasta sitten, kun strategia liitettiin koheesiopolitiikkaan; korostaa, että tätä virhettä pitäisi välttää ehdotetussa EU 2020 -strategiassa;
Takes the view that the original Lisbon Strategy, based solely on the open method of coordination, was structurally unable to obtain its stated goals and that it was only when it was linked to the Cohesion policy that true results were reached; stresses that this error should be avoided in the proposed EU2020 strategy;
pitää valitettavana, että ohjelmien myöhästyneen käynnistämisen ja siitä johtuvan menoja koskevien tietojen puutteen takia tässä vaiheessa ei voida tarkistaa ohjelman määrärahojen ja todellisten menojen vastaavuutta eikä myöskään arvioida sitä, miten varmoja Lissabonin strategian mukaiset investoinnit ovat erityisesti heikommin edistyneiden maiden ohjelmien osalta; panee tyytyväisenä merkille komission strategisen kertomuksen julkaisun ja pyytää, että sen perusteella järjestetään toimielinten välinen korkean tason keskustelu, jotta voidaan tarkastella koheesiopolitiikan osuutta Lissabonin tavoitteiden saavuttamisessa ja arvioida niiden tulevaa vuorovaikutusta;
Regrets that due to the delayed start-up of the programmes and the subsequent lack of data on expenditure, the correspondence between programme allocations and actual expenditure cannot be verified at this stage, nor is it possible to assess the soundness of the Lisbon investments, particularly as regards programming in less advanced countries; welcomes the publication of the Commission's strategic report and asks that a high level inter-institutional debate is carried out on this basis to analyse the contribution of the cohesion policy to the Lisbon objectives and to assess the future interrelations;
arvostelee sitä, että koheesiomenojen vaikutuksesta aluekehitykseen ei ole kokonaisarviota; kehottaa komissiota määrittämään rakennerahastojen kohdentamisen alueelliset vaikutukset Lissabonin strategiaan ja arvioimaan, edistetäänkö kyseisellä järjestelmällä todella tasapainoista ja johdonmukaista alueellista kehitystä;
Criticises the lack of an overall assessment of the impact of cohesion expenditure on regional development; calls upon the Commission to assess the territorial impact of earmarking Structural Funds to the Lisbon Strategy and to evaluate whether this system is actually contributing to balanced and coherent regional development;
tunnustaa, että tehokkaan arvioinnin on perustuttava indikaattoreihin, joiden avulla voidaan vertailla ja yhdistää tietoja alueiden kesken; kehottaa komissiota tekemään ehdotuksen arviointi-indikaattoreista ennen vuotta 2012, jotta voidaan antaa keinot aikaansaadun vaikutuksen mittaamiseen sekä laadullisesti että määrällisesti ja tehdä tarvittavat mukautukset seuraavaa ohjelmakautta varten;
Recognises that an effective evaluation must be based on indicators allowing data comparison and aggregation among regions; urges the Commission to come up with a proposal for evaluation indicators before 2012 in order to provide the means to measure the impact produced, also as regards quantity and quality, and to make the necessary adjustments for the next programming period;
pitää valitettavana, että vaikka Lissabonin strategian päätavoitteet sisälsivät alun perin talouskasvun, työllisyyden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, strategian vuonna 2005 tapahtuneen uudelleenkäynnistämisen yhteydessä esitetty ohjelma ei ollut niin kunnianhimoinen;
Regrets that, while the main objectives of the Lisbon Agenda initially included economic growth, employment and social cohesion, the re-launch of the Strategy in 2005 presented a less ambitious programme;
katsoo, että yksi Lissabonin strategian suurimmista rajoituksista on heikko monitasoinen hallinta sekä alue- ja paikallisviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan riittämätön osallistuminen strategian suunnitteluun ja täytäntöönpanoon, siitä tiedottamiseen ja sen arviointiin; suosittaa, että ne otetaan tulevaisuudessa vahvemmin mukaan kaikissa vaiheissa;
Considers weak multi-level governance one of the main limits of the Lisbon Strategy, with the insufficient involvement of regional and local authorities and civil society in the design, implementation, communication and evaluation of the strategy; recommends their stronger integration in the future at all stages;
korostaa, että kumppanuusperiaatteen soveltaminen Lissabonin strategiassa on lisännyt paikallis- ja alueviranomaisten sekä talouden ja yhteiskunnan sidosryhmien sitoutumista tavoitteisiin ja lisännyt toimien kestävyyttä; vaatii komissiota valvomaan tarkemmin kumppanuusperiaatteen toteuttamista jäsenvaltioissa;
Highlights that when the partnership principle has been applied in the Lisbon Strategy, it has increased the sense of ownership of the objectives by the local and regional authorities, as well as by the economic and social stakeholders, and ensured higher sustainability of the interventions; calls on the Commission to monitor the implementation of the partnership principle in the Member States more effectively;
toteaa, että Euroopan alueilla ja kaupungeilla on perustavanlaatuinen rooli Lissabonin strategian toteuttamisessa, sillä ne ovat keskeisiä toimijoita innovoinnin, tutkimuksen ja koulutuspolitiikan aloilla; huomauttaa, että niiden osuus EU:n kaikista julkisista investoinneista on yli kolmannes ja että ne käyttävät enenevässä määrin rakennerahastojen varoja tavoitteisiin, jotka liittyvät kasvuun ja työllisyyteen;
Notes that Europe's regions and cities play a fundamental part in implementing the Lisbon Strategy, being key players in the field of innovation, research and education policy; points out that they implement more than one third of all public investment in the EU and are increasingly focusing Structural Fund spending on growth- and job-related objectives;
panee merkille, että erityisesti alueellinen ja paikallinen taso toimivat olennaisena välineenä, jonka avulla tavoitetaan lukemattomat EU:ssa sijaitsevat ja tuottavat talouden ja yhteiskunnan toimijat, erityisesti pk-yritykset, ja edistetään yleissivistävää ja ammatillista koulutusta, tutkimusta, innovaatiota ja kehitystä;
Points out that the regional and local level in particular has a crucial role to play as the vehicle to reach the countless economic and social actors living and producing in Europe, especially SMEs, and to foster education and vocational training, research, innovation and development;
pitää valitettavana, että vuorovaikutus kansallisten strategisten viitekehysten ja kansallisten uudistusohjelmien välillä oli heikkoa strategiassa; suosittaa vahvemman ja säännöllisen vuoropuhelun käymistä kaikilla tasoilla, myös yhteisön tasolla, koheesiopolitiikasta ja Lissabonin strategiasta tai EU 2020 -strategiasta vastaavien hallintoviranomaisten sekä valvontakomitean asiaankuuluvien kumppanien välillä;
Regrets the weak synergies that existed between National Strategic Reference Frameworks and the National Reform Programmes under the strategy; recommends a stronger and regular dialogue at all levels, including the Community level, between administrations responsible for the cohesion policy and the Lisbon/EU2020 Strategies and the relevant partners from the monitoring committee;
arvostaa tuloksia, jotka on tähän mennessä saatu aikaan rahoitusjärjestelyvälineiden ja EIP:n kanssa tehdyn yhteistyön ansiosta innovaatioiden ja tutkimuksen edistämisessä uusiutuvien rahoitusmuotojen avulla, ja korostaa, että EU:n eri rahoitusvälineiden ja EIP:n rahoitusvälineiden yhteyksiä on parannettava; tunnustaa niiden vipuvaikutuksen investointeihin ja pyytää vahvistamaan niitä, erityisesti JEREMIE- ja JESSICA-aloitteita, jotta voidaan varmistaa parempi tuki liike-elämälle ja pk-yrityksille; suosittaa, että näitä välineitä koskevia sääntöjä yksinkertaistetaan, jotta edunsaajat voivat käyttää niitä enemmän;
Appreciates the results produced so far through the financial engineering instruments and the cooperation with the EIB in fostering innovation and research through renewable forms of funding and stresses the need to strengthen the links between EU financing instruments and EIB financing instruments; recognises their leverage potential for investments and asks for their strengthening especially as regards JEREMIE and JESSICA to ensure better support to business and SMEs; recommends that the rules governing these instruments be simplified to allow their greater use by beneficiaries;
pitää myönteisenä keskustelua EU 2020 -strategiasta; korostaa, että tämä strategia on luonteeltaan pitkäaikainen ja että sillä pyritään luomaan puite-edellytykset EU:n vakaalle kasvulle ja työpaikkojen luomiselle, ja hyväksyy määritellyt ensisijaiset tavoitteet; korostaa, että vastaisuudessa on tärkeää kehittää monitasoinen hallinnon lähestymistapa alueelliseen yhteenkuuluvuuteen, jota kaivataan kipeästi Euroopassa;
Welcomes the debate on the EU2020 strategy; stresses the long-term nature of this strategy that aims to create framework conditions for stable growth and jobs creation in Europe and a transition to a sustainable economy, and agrees with the identified priorities; stresses that there is a need to subsequently develop a multilevel governance approach to the territorial cohesion so much needed in Europe;
pitää valitettavana, että tästä strategiasta on annettu ehdotus ennen nykyisen Lissabonin strategian tarkastelun päättymistä; suosittaa voimakkaasti, että komissio laatii Lissabonin strategian täytäntöönpanon puutteista kaunistelemattoman arvion; painottaa, että tämän mietinnön suositukset olisi sisällytettävä uuden strategian lopulliseen versioon;
Regrets that this strategy has been proposed before the completion of the review of the current Lisbon Strategy; strongly recommends the Commission to prepare a forthright evaluation of the shortcomings in the Lisbon strategy implementation; stresses that the recommendations of this parliamentary report should be included in the final version of the new strategy;
kehottaa varmistamaan tehokkaan ja laajan infrastruktuurin modernisoimalla liikennejärjestelmiä, ottamalla käyttöön saastuttamattomia liikennejärjestelyjä, parantamalla juomaveden jakelujärjestelmiä, viemäröintijärjestelmiä ja jätteenkäsittelyjärjestelmiä, ottamalla käyttöön tehokkaampia ympäristöasioiden hallintajärjestelmiä ja varmistamalla luonnonvarojen ja uusiutuvan energian kestävän käytön taloudellisen kehityksen tehostamiseksi ja yhteenkuuluvuuden lisäämiseksi;
Calls for the need to ensure an efficient and extensive infrastructure by modernising transport systems, introducing non-polluting transport arrangements, improving access to drinking water and drainage and waste management systems, introducing more effective environmental management, and ensuring the sustainable use of natural resources and renewable energies, with a view to economic development and improved cohesion;
kehottaa EU:ta hyväksymään täsmällisiä säännöksiä ja toteuttamaan asianmukaisia toimia, joilla täytetään vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsivien alueiden, kuten rannikko-, saaristo-, vuoristo- ja rajaseutualueiden sekä erittäin syrjäisten alueiden, erityiset tarpeet, uuteen Lissabonin sopimukseen sisältyvän alueellista yhteenkuuluvuutta koskevan oikeusperustan perusteella;
Urges the EU to adopt specific provisions and take appropriate action to meet the special needs of regions characterised by natural or demographic handicaps of a serious and permanent nature, such as coastal regions, islands, mountain regions, cross-border and outermost regions, in the light of the legal basis for territorial cohesion that the new Lisbon Treaty provides;
arvostaa sitä, että ehdotuksessa on otettu huomioon sosiaalinen ulottuvuus, mutta korostaa, että talouspilari on keskeisessä osassa työpaikkojen luomisessa, minkä vuoksi on äärimmäisen tärkeää toteuttaa vapaat, avoimet ja toimivat sisämarkkinat, jotta yritykset voivat reagoida joustavasti makrotalouden suuntauksiin; korostaa, että äskettäinen kriisi on osoittanut, että missään kasvun strategiassa ei voida jättää huomiotta sosiaalista suojelua, palvelujen saatavuutta, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa eikä laadukkaiden työpaikkojen luomista koskevia tavoitteita;
Appreciates that the social dimension is taken into account in the proposal, but stresses that the economic pillar has the central role in terms of job creation and therefore it is vital to complete the free, open and functional Internal Market enabling businesses to react with flexibility to macro-economic trends; stresses that the recent crisis has demonstrated that no strategy for growth can neglect the objectives of social protection, access to services, the fight against poverty and social exclusion and the creation of quality jobs;
pitää myönteisenä kestävämpien ja älykkäiden työpaikkojen luomista koskevaa vaatimusta, mutta tunnustaa, että uusi taloudellinen malli saattaisi johtaa kustannusten ja etuuksien epätasaiseen jakautumiseen yksittäisten jäsenvaltioiden ja alueiden välillä, ja kehottaa sen estämiseksi unionia ottamaan vastuuta ja määrittelemään keskeiset toiminta-alueet, joilla Euroopan tason toimet ovat toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tarkoituksenmukaisimpia kaikkien kannalta parhaiden tulosten saavuttamiseksi;
Welcomes the call for more sustainable, smart jobs, but acknowledges that a new economic model might lead to an uneven distribution of costs and benefits among individual Member States and regions, and thus in order to prevent this happening, calls on the Union to take responsibility and identify key areas of action where, according to the principle of subsidiarity, European level intervention is the most appropriate to achieve the best results for all;
korostaa, että tutkimus ja innovaatio ovat keskeisiä välineitä EU:n kehittämisessä ja voivat tehdä siitä kilpailukykyisemmän maailmanlaajuisten haasteiden edessä; katsoo, että näillä aloilla on investoitava säännöllisesti sekä arvioitava säännöllisesti saavutettua edistystä aikaansaatujen tulosten pohjalta; vaatii tältä osin parantamaan rakennerahastojen ja puiteohjelman koordinointia tutkimus- ja innovointirahoituksen hyötyjen maksimoimiseksi tulevaisuudessa ja kehittämään jäsenvaltioiden sisäisiä ja niiden välisiä alueellisia innovatiivisia klustereita;
Stresses that research and innovation are key instruments for the development of the EU and can make it more competitive in the face of global challenges; is of the opinion that there must be regular investment in these fields as well as a regular assessment of the progress made on the basis of the results achieved; calls in this regard for a better coordination of the Structural Funds and the Framework Programme to maximise the benefits of the funding for research and innovation in the future and for the development of regional innovative clusters within and between Member States;
on vakuuttunut siitä, että yleissivistävä ja ammatillinen koulutus ovat EU:n kehittämisen perusedellytyksiä ja voivat tehdä siitä kilpailukykyisemmän maailmanlaajuisten haasteiden edessä; uskoo, että tähän alaan on investoitava säännöllisesti ja että saavutettua edistystä on arvioitava säännöllisesti;
Is convinced that education and training are the fundamental preconditions for the development of the EU and can make it more competitive in the face of global challenges; believes that investment has to be regularly ensured in this domain and that progress on achievements must be regularly assessed;
panee merkille, että rakennepolitiikoissa määritetty tavoiterakenne on osoittautunut menestykseksi ensimmäisten vuosiensa aikana; pyytää suunnittelun luotettavuuden vuoksi säilyttämään tämän rakenteen sekä yhteisen hallinnoinnin periaatteen; tunnustaa, että vuoden 2020 tavoitteisiin mukautuminen saattaa edellyttää tavoitteiden sisällön mukauttamista;
Acknowledges that the established structure of objectives in the structural policies has proven a success during its first years; calls for the sake of planning reliability for the perpetuation of this structure as well as for the perpetuation of the principle of shared management; acknowledges that an adjustment of the objective contents might be necessary for an adaption to the 2020 goals;
panee merkille, että infrastruktuurin puutteet vaihtelevat edelleen huomattavasti koko EU:ssa, erityisesti maaseutualueilla, ja että ne haittaavat sen kasvumahdollisuuksia ja sisämarkkinoiden saumatonta toimintaa; korostaa rajat ylittävän yhteistyön merkitystä tältä osin ja katsoo, että liikenteelle, energia-alalle, televiestinnälle sekä tietotekniikan infrastruktuurille on luotava todella tasapuoliset toimintaedellytykset ja että ne olisi sisällytettävä strategiaan ja että ne ovat edelleen olennainen osa koheesiopolitiikkaa;
Notes that infrastructural deficiencies, particularly in rural regions, still vary considerably across Europe, blocking its growth potential and the smooth functioning of the Internal Market; stresses the importance of cross-border cooperation in this respect and believes that a true level playing field in transport, energy, telecommunications and IT infrastructure needs to be created, should be included in the strategy and continue to be a vital part of the cohesion policy;
panee merkille, että EU:n talousarvion on oltava keskeisessä osassa EU 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa; katsoo, että koheesiopolitiikka on strategisten painopisteidensä, vahvojen ja sitovien ehtojensa, räätälöityjen toimiensa sekä seurannan ja teknisen avun vuoksi tehokas ja tuloksekas mekanismi EU 2020 -strategian toteuttamista varten;
Recognises that the EU Budget must play a central role in achieving the EU 2020 targets; considers that cohesion policy due to its strategic focus, strong and binding conditionality, tailor-made interventions, and monitoring and technical assistance, is an efficient and effective mechanism for EU2020 strategy delivery;
toteaa, että erityisesti laajakaistapalveluissa esiintyy maaseutualueilla suuria puutteita ja että ne on korjattava digitaalistrategian mukaisesti kyseisten alueiden kestävän taloudellisen kehityksen tukemiseksi;
Notes that, particularly with regard to access to broadband, major deficits exist in rural areas, which must be overcome, in accordance with the objective stated in the Digital Agenda, in order to support the sustainable economic development of these regions;