natgillin/translations-raw huggingface dataset:
toteaa, että Euroopan unioni tunnusti heinäkuussa 1990 EU:n perussopimusten mukaisen pääomien vapaan liikkuvuuden, mikä edesauttoi talouskehitystä; huomauttaa kuitenkin, ettei pääomien vapaan liikkuvuuden yhteydessä yhdenmukaistettu säästötulojen verotusta tai huolehdittu riittävästä rajat ylittävästä sääntelystä tai valvonnasta Euroopan tasolla;
Notes that the European Union recognised the free movement of capital as provided for in the EU Treaties in July 1990, which contributed to economic development; notes, however, that the free movement of capital was not accompanied by a harmonisation of taxes on savings, adequate cross-border regulation or supervision on a European level;
tuomitsee sen, ettei vakaus- ja kasvusopimuksen periaatteita aiemmin aina noudatettu, ja panee merkille euroalueen talouksien välillä vallitsevan huomattavan epätasapainon;
Condemns the fact that the principles of the SGP were not always respected in the past and notes that substantial imbalances between the euro-zone economies have occurred;
toteaa, että asianmukaisen sääntelyn ja vankan valvonnan puute sekä se, ettei käytössä ollut minkäänlaisia hallintavälineitä, joilla olisi varauduttu pankkikriisiin, osoitti, miten paljon enemmän Euroopan unionin on tehtävä luodakseen mekanismeja, joilla kyetään hallitsemaan sisämarkkinoihin ja yhdennettyyn rahoitusjärjestelmään liittyviä poliittisia haasteita; panee erityisesti merkille rajat ylittävän konkurssimekanismin puuttumisen;
Notes the absence of proper regulation and robust supervision, and the complete lack of instruments for contingency management in the event of a banking crisis showed how much further the European Union needs to go to have in place mechanisms fit to manage the policy challenges associated with having an internal market and an integrated financial system; notes in particular the absence of a cross-border bankruptcy mechanism;
toteaa, että Eurostatin mukaan Euroopan unionin julkisen talouden alijäämä, joka vuonna 2008 oli 2,3 prosenttia BKT:stä, kasvoi 7,5 prosenttiin vuonna 2010, kun se samaan aikaan kasvoi euroalueella 2 prosentista 6,3 prosenttiin, ja että julkisen velan osuus BKT:stä oli Euroopan unionissa 61,6 prosenttia vuonna 2008 ja 79,6 prosenttia vuonna 2010, kun se euroalueella kasvoi samalla aikavälillä 69,4 prosentista 84,7 prosenttiin ja teki kahdessa vuodessa tyhjiksi joissakin jäsenvaltioissa lähes kahden vuosikymmenen aikana toteutetut toimet julkisen talouden vakauttamiseksi; pitää tätä takaiskua valitettavana, koska sen vuoksi on paljon vaikeampi vastata työttömyyden ja väestökehityksen haasteisiin;
Notes that the public deficit in the European Union rose from 2,3 % of GDP in 2008 to 7,5 % in 2010, and from 2 % to 6,3 % in the euro zone according to Eurostat, with the public debt-to-GDP ratio rising from 61,6 % of GDP in 2008 to 79,6 % in 2010 in the European Union and from 69,4 % to 84,7 % in the euro zone, brushing aside in two years all the efforts at budgetary consolidation made over almost two decades by some Member States; deplores this setback as it will make responding to unemployment and demographic challenges much more difficult;
katsoo, että Euroopan julkisen talouden tila oli huono jo ennen kriisiä, sillä jäsenvaltioiden julkinen velka on 1970-luvulta lähtien kasvanut vähitellen EU:ta useaan otteeseen koetelleen taloudellisen taantuman vaikutuksesta; toteaa, että elvytyspakettien kustannukset, verotulojen väheneminen ja sosiaaliturvamenojen kasvu ovat kasvattaneet julkista velkaa ja sen osuutta kaikkien jäsenvaltioiden BKT:stä, vaikkakin vaihtelevassa määrin unionin alueella;
Considers that Europe's public finances were already in a poor state before the crisis: since the 1970s the level of Member States' public debt has gradually crept upwards under the impact of the various economic downturns the EU has experienced; notes that the cost of recovery plans, falling tax revenues and high welfare expenditure have caused both public debt and the ratio of public debt to GDP to rise in all Member States, although not to a uniform degree across the Union;
arvelee, etteivät kriisin kaikki vaikutukset ole vielä havaittavissa ja ettei uutta romahdusta esimerkiksi W-taantumassa voida sulkea pois etenkään, kun työttömyys on kivunnut korkealle;
Considers that the full effects of the crisis have not yet been unleashed and that a relapse, as in a double-dip recession, cannot be ruled out, particularly as regards the unemployment level;
toteaa, että kriisi on vaikuttanut työllisyyteen koko EU:n alueella, vaikkakin työttömyysaste on noussut keskimäärin vain 1,9 prosenttia koko EU:ssa, ja että kielteiset vaikutukset työllisyyteen tulevat edelleen jatkumaan, koska taloussuhdanteet heijastuvat työmarkkinoihin yleensä viipeellä; tähdentää, että komission arvion mukaan EU:n työttömyysaste on miltei 11 prosenttia vuonna 2010, mistä on vakavia vaikutuksia EU:n työvoimaan;
Notes that the crisis has had an impact on employment throughout the EU, although the jobless rate rose by an average of only 1,9 % across the EU-27, and that the negative impact on employment will continue as a result of the customary delay with which economic trends are mirrored in the job market; underlines that the Commission forecasts point to an EU-wide rate of unemployment of almost 11 % in 2010, which will have serious implications for the EU's labour force.
toteaa, että kriisin yhteiskunnalliset vaikutukset vaihtelevat suuresti jäsenvaltiosta toiseen; huomauttaa, että 10 prosentin keskimääräinen työttömyysaste on joissakin maissa kivunnut 20 prosenttiin ja nuorisotyöttömyys yli 40 prosenttiin, mikä korostaa joissakin maissa tarvittavien rakenteellisten parannusten merkitystä;
Notes that the social effects of the crisis are very different depending on the Member State: whereas the unemployment rate is 10 % on average, in some countries it reaches 20 %, escalating to over 40 % of young people, which underlines the extent of the structural improvements needed in some countries;
katsoo, että on tärkeää vähentää velkaa, mutta julkisen talouden nopea tasapainottaminen ei saisi tapahtua sosiaaliturvajärjestelmän ja julkisten palvelujen kustannuksella, koska niiden luonnostaan vakauttavaa ja kriisiä vaimentavaa vaikutusta on oikeutetusti kiitelty; katsoo, että sosiaaliturvajärjestelmän ja julkisten palvelujen tehostaminen voi samanaikaisesti parantaa taloudellista tehokkuutta ja palvelujen laatua; myöntää, että epäonnistuminen oikean tasapainon löytämisessä saattaa merkitä pitkään hitaana jatkuvaa talouskasvua ja sitkeää työttömyyttä, jolloin Euroopan maailmanlaajuinen kilpailukyky väistämättä kärsii;
Considers that while a policy of debt reduction is important, a rapid consolidation of public finances should not be detrimental to the systems of social protection and public services when these have rightly been welcomed for the role they play as automatic stabilisers in mitigating the crisis; notes that fostering efficiency in social protection and public services can simultaneously improve economic efficiency and the quality of services; recognizes that the failure to strike the right balance could lead to sluggish growth over a long period, accompanied by persistent unemployment, and thus the inexorable erosion of Europe's global competitiveness;
huomauttaa, että korkea työttömyysaste aiheuttaa sosiaalimenojen lisäksi myös taloudelle korkeita kustannuksia, koska työtön ei juurikaan lisää kotimaista kysyntää mutta maksaa vähemmän veroja ja sosiaaliturvamaksuja; toteaa, että tämä lisää työssäkäyvien taakkaa korkeampien verojen muodossa ja lisää myös tulevien sukupolvien velkataakkaa;
Notes that high levels of unemployment carry not just social costs but also high economic costs in that the unemployed cannot contribute much to domestic demand and pay fewer taxes and social security contributions; notes that this increases the burden on those working, in the form of higher taxes, and on future generations through a higher debt burden;
ottaa huomioon, että Euroopan unionissa on tuoreimpien saatavilla olevien eli vuoden 2007 lukujen perusteella 30 miljoonaa työssäkäyvää köyhää, että äskettäisten lukujen mukaan 79 miljoonaa ihmistä elää köyhyysrajan alapuolella ja että määrä on todennäköisesti noussut, koska nämä luvut ovat kriisiä edeltävältä ajalta;
Notes that on the basis of the figures for 2007, which are the last available and thus date back to before the crisis, there were 30 million working poor and, according to recent figures, 79 million people live below the poverty line in the European Union, and that this number has probably risen since then;
toteaa, että työttömyyden lisäksi kriisillä on ollut monitahoisia yhteiskunnallisia vaikutuksia, kuten työolojen heikentyminen, joidenkin ihmisten lisääntyvät vaikeudet täyttää perustarpeensa ja saada peruspalveluja, lisääntyvä kodittomuus, ylivelkaantuminen ja taloudellinen syrjäytyminen;
Notes that, beyond unemployment, the crisis has had a multifaceted social impact, notably including some erosion of working conditions, increasing difficulties for some people to access basics needs and services, increasing homelessness, over indebtedness and financial exclusion;
toteaa, että kaikkien kriisien tavoin nykyinenkin kriisi vaikuttaa kielteisesti kasvuun ja työllisyyteen ja koskettaa ensin kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevia, kuten nuoria, lapsia ja naisia sekä etnisiä vähemmistöjä ja maahanmuuttajia;
Notes that, as with any crisis, the current one is having negative effects on growth and employment, first affecting the most vulnerable, including young people, children and women, as well as ethnic minorities and migrants;
on muiden tapaan huolestunut sääntely-, vakavaraisuus-, tilinpäätös- ja verotussääntöjen suhdanteita vahvistavista piirteistä, koska ne lisäävät markkinatalouden toimintaan luonnostaan kuuluvia heilahteluja;
Shares concerns about the pro-cyclical aspects of the regulatory, prudential accounting and taxation rules which amplify the fluctuations that are inherent in the functioning of the market economy;
toteaa, että hallitusten toteuttamat pankkialan pelastustoimet muodostavat vain osan rahoituskriisin yhteiskunnalle aiheuttamista kustannuksista, sillä taantumasta ja julkisen velan kasvusta tulee aiheutumaan huomattavasti kuluja ja tappiot kohonnevat koko maailmassa 60 biljoonaan dollariin;
Notes that the bail-out of the banking sector by governments represents only part of the costs inflicted on society by the financial crisis, while the costs of the recession and the increase in public debt will be substantial, some USD 60 trillion being lost worldwide;
hyväksyy epätavanomaiset toimenpiteet, joita EKP ja kansalliset keskuspankit ovat toteuttaneet kahden viime vuoden aikana pelastaakseen jäsenvaltioiden pankit, jotka olivat vaarassa ajautua konkurssiin arvoltaan alentuneiden omaisuuserien ennennäkemättömän määrän vuoksi; pitää erityisen myönteisenä, että näiden pankkien asiakkaille annettiin talletustakuu, mutta korostaa, että nämä epätavanomaiset toimenpiteet on poistettava vähitellen vilpillisen kilpailun estämiseksi pankkialalla;
Approves the non-conventional measures put in place by the ECB and national central banks over the last two years to bail out banks in the Member States that that were at risk of bankruptcy because of unprecedented levels of toxic assets; welcomes especially the fact that guarantees on deposits were provided for clients of these banks, but stresses the need to gradually phase out these unconventional measures in order to prevent unfair competition in the banking sector;
palauttaa mieliin, että Euroopan unioni hyväksyi lokakuussa 2008 Euroopan talouden elvytyssuunnitelman, joka oli suuruudeltaan 1,6 prosenttia BKT:stä verrattuna Kiinan 5 prosenttiin ja Yhdysvaltojen 6,55 prosenttiin BKT:stä;
Points out that in October 2008 the European Union adopted the European Economic Recovery Plan, amounting to 1,6 % of its GDP, compared to 5 % in China and 6,55 % in the United States;
pitää myönteisenä Ecofin-neuvoston 10. toukokuuta 2010 hyväksymää 750 miljardin euron suuruista vakautussuunnitelmaa, jolla luotiin rahoituksenvakautusmekanismi valtion maksukyvyttömyysriskejä varten ja jonka oikeusperustana oli osittain Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 122 artikla; panee merkille synnynnäisen demokratiavajeen ja vastuuvelvollisuuden puutteen neuvoston pelastuspakettipäätöksissä, joihin ei sisältynyt Euroopan parlamentin kuulemista; vaatii, että Euroopan parlamentti on mukana toisena lainsäätäjänä tulevissa kriisinratkaisuehdotuksissa ja -päätöksissä;
Welcomes the adoption by the Ecofin Council on 10 May 2010 of the EUR 750 billion stabilisation plan, which established a financial stability mechanism to address the risks of default by sovereign borrowers, partly using Article 122 of the TFEU as the legal basis of this plan; notes the inherent democratic deficit and accountability void of the Council's rescue package decisions, which did not include consultation with the European Parliament; demands that the European Parliament be involved as co-legislator in forthcoming crisis rescue proposals and decisions;
Kansalliset elvytyssuunnitelmat
National recovery plans
pitää valitettavana, että erilaisten kansallisten elvytyssuunnitelmien koordinointi on vaatimatonta, sillä EU:n toteuttaman koordinoinnin kerrannais- ja vipuvaikutuspotentiaali olisi hyvin todennäköisesti ollut suurempi kuin vaikutus, joka on saavutettavissa kansallisen tason suunnittelulla, johon liittyy se vaara, että suunnitelmat ovat ristiriidassa keskenään; kehottaa lisäämään tulevien elvytyssuunnitelmien ja laajamittaisten investointien eurooppalaista ulottuvuutta;
Regrets the modest level of coordination among the different national recovery plans, as the multiplying effect and leveraging potential of EU-level coordination would most probably have exceeded the effect that can be reached through largely national-level planning, which carries the risk of being mutually contradictory; calls for an increase in the European dimension of future recovery plans and large-scale investments;
pyytää komissiota laatimaan erittäin tarkan arvion syksyllä ja talvella 2008 ja 2009 päätettyjen kansallisten pankkitukipakettien sekä kansallisten ja EU:n elvytyssuunnitelmien tehokkuudesta unionin lyhyen ja pitkän aikavälin tavoitteiden kannalta ja analysoimaan perusteellisesti kriisin takia hyväksyttyjen tarkistettujen valtiontukimekanismien seurauksia myös kilpailun ja EU:n tasapuolisten toimintaedellytysten säilyttämisen, finanssimarkkinoiden uudistuksen ja työpaikkojen luomisen kannalta;
Calls on the Commission to give a very precise report on the effectiveness of the national bank rescue packages and national and European recovery plans decided over the autumn and winter of 2008-2009 with respect to the Union's long- and short-term objectives, including a thorough analysis of the consequences of the revised state aid mechanisms adopted in response to the crisis and with regard to competition and the upholding of a level playing field in the EU, financial reform and job creation;
toteaa, että joillakin jäsenvaltioilla – erityisesti niillä, jotka saivat komission maksutasetukea – ei nykyisin ole mahdollisuuksia luoda todellisia kansallisia elvytyssuunnitelmia, jotka sisältäisivät kasvua ja työllisyyttä edistäviä tekijöitä, sillä vuoteen 2012 asti kaikki vaihtoehdot rajoittuvat julkisten menojen leikkauksiin, veronkorotuksiin ja julkisyhteisöjen bruttovelan vähentämiseen;
Notes that some Member States, particularly those that received the EC balance of payments assistance, do not currently have opportunities to create real national recovery plans with elements allowing growth and employment to be stimulated, since all the options until the year 2012 are limited to public expenditure cuts, tax increases and reduction of GGD;
Tulevaisuus: eurooppalainen lisäarvo
The future - a Europe of added value
ei voi hyväksyä, että unioni on ainoa yhdentynyt alue, jolla energiaa – erityisesti energialähteiden yhdistelmää – ei pidetä strategisena kysymyksenä sen omalla alueella ja suhteissa sen kumppanimaihin; katsoo, että energiaa koskevia aloitteita on toteutettava EU:ssa komission, jäsenvaltioiden ja asiaankuuluvien teollisuudenalojen tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden energian toimitusvarmuuden, kuten öljy- ja kaasutoimitusten, turvaamiseksi pitkin monipuolista energiaverkostoa, etenkin neuvottelemalla toimitussopimuksia ja organisoimalla varastointikapasiteetti sekä rahoittamalla ja koordinoimalla uusien energialähteiden tutkimusta ja kehittämistä kaikissa asiaankuuluvissa ohjelmissa, kuten tutkimuksen seitsemännessä puiteohjelmassa (2007–2013) ja sen jälkeisissä ajantasaistetuissa ohjelmissa;
Deems it unacceptable for the Union to be the only integrated area in which the question of energy, especially the energy mix , is not regarded as a strategic issue both internally and in the context of relations with partner countries; considers that initiatives on energy need to be taken in the EU on a basis of close coordination between the Commission, the Member States and the relevant sectors of the industry in order to safeguard the supply of energy sources, such as oil and gas, to its Member States through a diversified network of energy pipelines, notably by negotiating supply contracts and organising storage capacity, as well as by funding and coordinating research and development on new energy sources as part of all relevant programmes such as the 7th Research Programme 2007-2013 and its subsequent updates;
kehottaa komissiota ottamaan täyden vastuun siitä, että hankeohjaus ja -rahoitus mahdollistetaan seuraavilla aloilla:
Proposes that the Commission assume full responsibility for ensuring the steering and financing of projects in the following fields:
uudet investoinnit tutkimukseen ja kehittämiseen sekä uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoon, energiatehokkuuteen erityisesti Euroopan rakennuskannassa sekä yleisesti resurssien käytön tehokkuuteen,
new investment in research and the development and deployment of renewable energy sources, in energy efficiency, especially in the European building stock, as well as in resource-use efficiency more generally,
Euroopan laajuisen energiaverkon lujittaminen liittämällä yhteen kansalliset verkot ja huolehtimalla suurten tuotantokeskusten uusiutuvista energialähteistä tuottaman energian jakelusta kuluttajille sekä energian uusien varastointimuotojen ja Euroopan suurjännitetasasähkönsiirtoon (HVDC) käytettävän ”superverkon” käyttöönotto,
strengthening the European energy network by interconnecting national networks and distributing power from major centres of renewable energy production to consumers, as well as introducing new forms of energy storage and the European High Voltage Direct Current (HVDC) ‘super-grid’;
EU:n avaruusperusteisen infrastruktuurin tukeminen radionavigoinnin ja maan havainnoinnin alalla, jotta voidaan edistää uusien EU:n palvelujen tarjoamista ja innovoivien sovellusten kehittämistä sekä EU:n lainsäädännön ja toimintalinjojen täytäntöönpanoa,
promoting EU space-based infrastructures in the area of radio navigation and earth observation in order to foster the provision of new EU services and the development of innovative applications, as well as to facilitate implementation of EU legislation and policies;
sellaisen julkisen suurnopeusrautatieverkon kehittäminen, joka yhdistää unionin itä–länsi- ja pohjois–etelä-suunnassa, sekä suunnitelmien laatiminen, jotta voidaan helpottaa sen infrastruktuuriin ja julkisessa omistuksessa olevaan kriittiseen infrastruktuuriin tehtäviä investointeja,
developing a high-speed public rail service connecting the Union from east to west and north to south, together with plans to facilitate investment in its infrastructure and critical infrastructure in public ownership;
nopean internetyhteyden tarjoaminen kaikkialla unionissa, EU:n digitaalistrategian nopean täytäntöönpanon varmistaminen ja luotettavan, maksuttoman yhteyden tarjoaminen kaikille kansalaisille,
providing fast internet access throughout the Union, ensuring the rapid execution of the EU's digital agenda and providing all citizens with reliable, free access;
johtoaseman luominen EU:lle sähköisten terveydenhuoltopalvelujen alalla,
developing EU leadership in the field of e-health,
huomauttaa, että vaikka hallinnasta ja unionin toimista onkin jo päästy sopimukseen jaetun toimivallan ja täydentävän toiminnan kohdalla, unionin on vielä löydettävä strategialle resurssit, etenkin taloudelliset resurssit;
Believes that, while there may be agreement on matters of governance and on EU activity in terms of shared competence and supplementary action, the Union requires resources, especially financial resources, to pursue such a strategy;
palauttaa mieliin, että rahoitusjärjestelmän perimmäisenä tarkoituksena on tarjota tallettajille tarkoituksenmukaisia välineitä ja ohjata säästöt sijoituksiin, jotka tukevat reaalitaloutta ja edistävät taloudellista tehokkuutta, kattavat osan yritysten ja yksityistalouksien riskistä, luovat ihanneolosuhteet eläkkeiden pitkän aikavälin rahoittamiselle ja synnyttävät työpaikkoja, kuten alue- ja vähittäispankit jo tekevät; huomauttaa, että tämä tehtävä on erityisen tärkeä, sillä tarvitaan uusia kasvumalleja ja samalla huomattavia investointeja puhtaaseen teknologiaan;
Points out that the ultimate purpose of the financial system is to provide appropriate instruments for saving and for putting savings to use in the form of investment to provide support to the real economy and to promote economic efficiency, assuming part of the risk of enterprises and private households, to optimise long-term financing of pensions, and to create jobs, as done for example by regional and local retail banks; notes that this function is especially important in a situation where new means of growth are needed, entailing substantial investment in clean technologies;
painottaa, että finanssialan kehityksen on palveltava myös oikeudenmukaisuutta niin, että luottoja ja vakuutuksia tarjotaan – riittävien takeiden perusteella – myös niille väestönosille, joilla ei nykyisin ole siihen mahdollisuutta; korostaa, ettei finanssialan sääntelyuudistusta pidä toteuttaa yksinomaan rahoitusvakauden turvaamiseksi, vaan sillä on tavoiteltava myös kestävää kehitystä;
Emphasises that financial development must also be put to use in the cause of fairness by extending access to credit and insurance – subject to adequate safeguards – to sections of the population currently cut off from it; insists that regulatory reform in the financial sector must not be carried out for the sole purpose of ensuring financial stability, but must also reflect the aims of sustainable development;
toteaa kriisin osoittaneen sellaisen itsesääntelyyn perustuvan järjestelmän rajat, jossa luotetaan liiaksi finanssialan markkinatoimijoiden ja luokituslaitosten kykyyn arvioida ja hallita riskejä aina asianmukaisesti ja välttää moraalikato;
Notes that this crisis marks the limits of a system of self-regulation and over-reliance on the capacity of market participants in the financial sector and of rating agencies always to correctly assess and properly manage risks and avoid moral hazard;
pitää myönteisenä Baselin pankkivalvontakomitean (BCBS) nykyisiä ehdotuksia ja kyseisen elimen roolia, mutta koska ”yhden koon” ratkaisu on haitallinen EU:n finanssilaitoksille, sääntelyn olisi oltava oikea-aikaista ja sitä olisi ehdotettava sellaisten kattavien vaikutustenarviointien perusteella, joissa selvitetään, missä määrin finanssilaitokset palvelevat reaalitaloutta ja yhteiskuntaa; on muiden tavoin huolissaan pääomavaatimusten oikeasta tasosta ja siirtymäaikojen kestosta;
Welcomes the present proposals of the Basel Committee on Banking Supervision (BCBS) and the role played by the institution as such, but bearing in mind that a ‘one-size-fits-all’ approach is detrimental to financial institutions in the EU, takes the view that regulation should be timed and proposed on the basis of thorough assessments of its impact on the extent to which financial institutions serve the real economy and society; shares concerns expressed about the right level of capital requirements and the length of transition periods;