natgillin/translations-raw huggingface dataset:
on tyytyväinen viittaukseen saastuttaja maksaa -periaatteeseen, mutta pitää valitettavana, että yhteys nykyisen ympäristöpolitiikan välineiden kehittämiseen ja luokitteluun on vähäinen tai sitä ei ole; korostaa, että saastuttaja maksaa -periaatteen avulla voidaan määritellä tuotteen todellinen hinta, kun siihen sisällytetään myös tuotannosta johtuvat puhdistus- ja korjausmaksut; korostaa, että tuotannosta tai tuotteista, jotka saastuttavat, johtuvat kustannukset ovat lopulta korkeammat, jos kaikki ulkoiset kustannukset sisällytetään hintoihin, koska ennaltaehkäisy on edullisempaa kuin korjaaminen ja puhdistaminen;
Welcomes the reference to the polluter pays principle but criticises the fact that the link is weak, or non-existent when it comes to designing and calibrating existing environment policy instruments; stresses that the polluter pays principle enables a real price to be set by including in the product price the cost of cleaning up pollution and repairing damage caused by production; points out that, in fact, production or products which pollute are ultimately more expensive, if the price includes all external factors, because prevention is cheaper than restoration or rehabilitation;
pitää valitettavana, että kuluttajille ja tuottajille suunnattujen markkinapohjaisten ohjauskeinojen erojen etuja ei ole tarkasteltu perusteellisesti;
Regrets the absence of an in-depth analysis about the merits of differentiation between MBIs targeted at the consumer as opposed to the producer level;
korostaa, että saastuttaja maksaa -periaate ei saa rajoittua siihen, että maksajina ovat loppukäyttäjät, erityisesti kotitaloudet;
Stresses that the polluter pays principle cannot be seen only in terms of making final users, particularly households, pay;
pahoittelee, että vihreä kirja keskittyy ensisijaisesti ilmansaasteisiin ja ilmastonmuutokseen eikä ota yleisesti huomioon tuotanto- ja jakeluprosessien ja kulutustottumusten muita negatiivisia vaikutuksia;
Criticises the fact that the Green Paper concentrates mainly on atmospheric pollution and global warming and by and large disregards the other negative impacts of production and distribution processes and consumption patterns;
on samaa mieltä komission kanssa markkinapohjaisten ohjauskeinojen moninaisuudesta ja verojen ja maksujen välisestä erosta, sillä viimeksi mainitut koostuvat tavallisesti selkeästi määriteltyä hintaa tai palvelua vastaavasta maksusta; korostaa, että tarvitaan sekä kannustimia että jarruja ympäristön- ja terveydensuojelun sekä kestävän kehityksen strategian tavoitteiden saavuttamiseksi;
Shares the view of the Commission concerning the diversity of MBIs and the distinction between taxes and charges, the latter consisting normally in making payment for a clearly defined service or cost; emphasises the need to have both incentive instruments and deterrent instruments available if environmental and health protection objectives, as well as those of a sustainable development strategy, are to be met;
pahoittelee, että kansainvälistä ulottuvuutta käsitellään liian ylimalkaisesti ja että vieläkään ei ole otettu käyttöön toimenpiteitä, joilla pyrittäisiin vähentämään teollisuusalueiden ja -alojen välisen kilpailun vääristymiä mahdollisimman tehokkaasti;
Criticises the fact that the international dimension is touched on too briefly and that measures aimed at maximum reduction of distortions of competition among regions and industrial sectors have still not been introduced;
on tyytyväinen vihreään kirjaan; kehottaa komissiota kehittämään markkinapohjaisten ohjauskeinojen käytölle selkeän strategian, joka kattaa verotuksen, EU:n päästökauppajärjestelmän tarkistamisen sekä kauppa- ja teknologiapolitiikan, jotta voidaan hinnoitella ympäristövahingot ja korjata niihin liittyvät markkinahäiriöt;
Welcomes the Green Paper; urges the Commission to develop a clear strategy on the use of MBIs to price environmental damage and correct related market failures, covering taxation, the EU Emission Trading Scheme (ETS) review, trade and technology policy;
kehottaa komissiota markkinapohjaisten ohjauskeinojen täytäntöönpanostrategian laatimisen yhteydessä pohtimaan asiaa ja valmistelemaan kattavan selonteon ympäristöön liittyvien EU:n nykyisten sääntelyvälineiden tehokkuudesta selvittääkseen, millä alueilla nykyinen lainsäädäntö olisi aiheellista korvata markkinapohjaisilla ohjauskeinoilla;
Calls on the Commission, when drawing up its implementation strategy for MBIs, to consider and prepare a comprehensive report on the effectiveness of the environmental regulatory instruments currently applied by the EU with a view to ascertaining in which areas it would be appropriate to replace the existing legislation with MBIs;
kehottaa komissiota käyttämään vertailevaa tutkimusta nykyisistä markkinapohjaisista ohjauskeinoista niiden tehokkuuden arvioimiseen ja parhaiden käytäntöjen vaihdon kannustamiseen jäsenvaltioiden välillä;
Calls on the Commission to use a comparative study of existing MBIs in order to evaluate their effectiveness and promote the exchange of good practice between Member States;
kehottaa Euroopan unionia erottamaan toisistaan asukaskohtaisen taloudellisen bruttovarallisuuden ja taloudellisen, sosiaalisen ja ekologisen nettovarallisuuden, kuten aidon kehityksen indikaattorin (Genuine Progress Indicator, GPI); kehottaa siksi Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita tutkimaan perusteellisemmin mahdollisuutta mitata kasvua Euroopassa käyttämällä "vihreitä" indikaattoreita Ympäristöindikaattorit tai ympäristön huomioon ottavat indikaattorit, kuten IBED (Indicateur du bien-être durable, kestävän hyvinvoinnin indikaattori), ISEW (Indicator of Sustainable Economic Welfare, kestävän taloudellisen hyvinvoinnin indikaattori) tai GPI.
Calls on the European Union to distinguish gross economic wealth per inhabitant from net economic, social and environmental wealth as the true progress indicator (TPI); calls on the Commission and the Member States in consequence to study in more depth the possibility of measuring European growth using "green" indicators Environmental indicators or indicators that take account of the environment, such as IBED (Indicateur du bien-être durable) or ISEW (Indicator of Sustainable Enonomic Welfare), TPI.
, joissa otetaan huomioon ympäristötuhoihin liittyvä menetetty varallisuus;
which factor in the wealth lost as a result of environmental damage;
tunnustaa, että ympäristökustannusten täysimääräinen sisällyttäminen on merkittävä edellytys eri liikeyritysten välisen oikeudenmukaisen kilpailun luomiselle ja puhtaampaa tuotantoa ja kulutusta sekä puhtaampiin tekniikoihin liittyvien innovaatioiden edistämistä koskevien taloudellisten kannusteiden lisäämiselle;
Recognises that the full internalisation of environmental costs is an important prerequisite for creating fair competition between different businesses and for increasing the economic incentives for cleaner production and consumption and stimulating innovation of cleaner technologies;
tunnustaa, että ympäristökustannusten sisällyttämisen laiminlyönti merkitsee ympäristölle haitallisen toiminnan tukemista;
Recognises that a failure to internalise environmental costs is tantamount to subsidising environmentally harmful activities;
huomauttaa, että ympäristölle haitallisten tukien suuri määrä EU:n jäsenvaltioissa lisää saastumista ja haittaa vakavasti saastuttaja maksaa -periaatetta;
Points out that the existence of a large number of EHS in EU Member States aggravates pollution and seriously undermines the polluter pays principle;
korostaa, että saastuttaja maksaa -periaate on yksi EU:n ympäristöpoliittisista peruspilareista, jonka mukaan ulkoiset kustannukset on sisällytettävä markkinahintoihin tuotannon tai aiheutuneiden ympäristö- tai terveyshaittojen todellisten kulujen osoittamiseksi; panee merkille, että useimmissa jäsenvaltioissa saastuttaja maksaa -periaatetta ei ole vielä pantu täytäntöön toivottavalla tavalla;
Points out that the polluter pays principle is one of the pillars of EU environment policy, implying that externalities are internalised into market prices so as to make sure they reflect the true costs of production or of environmental and health damage caused; notes that the implementation of the polluter pays principle leaves a lot to be desired in most Member States;
panee merkille, että markkinapohjaiset ohjauskeinot käsittävät monia erilaisia välineitä, jotka on suunniteltu vastaamaan tiettyihin tarkoituksiin, kuten vaihdantakelpoiset luvat, joilla pyritään vähentämään saasteita (esimerkiksi hiilidioksidipäästöjä), ympäristöverot, joilla pyritään muuttamaan hintoja ja siten tuottajien ja kuluttajien käyttäytymistä, ympäristömaksut, joilla pyritään kattamaan ympäristöpalvelujen kustannukset, sekä ympäristötuet, joilla pyritään tukemaan puhtaampien teknologioiden kehittämistä jne.;
Notes that MBIs comprise a wide range of tools which are designed to respond to specific purposes, such as tradable permits that have been designed to achieve reductions in pollution (CO2 emissions for example); environmental taxes, which are meant to change prices and thus the behaviour of producers and consumers; environmental charges, designed to cover costs of environmental services; environmental subsidies, designed to support the development of cleaner technologies, etc.;
myöntää, että markkinapohjaiset ohjauskeinot ympäristöä varten ovat yksi tehokkaimmista keinoista saavuttaa ympäristötavoitteet kohtuullisin kustannuksin; korostaa kuitenkin, että kyseisiä keinoja on täydennettävä muilla toimenpiteillä, kuten tehokkuusnormeilla, päästötavoitteilla jne.;
Recognises that MBIs for environment purposes are one of the most effective ways of achieving environmental objectives at reasonable cost; stresses however that such instruments have to be complemented by other measures such as efficiency standards, emission targets, etc.;
huomauttaa, että markkinapohjaiset ohjauskeinot ovat avainasemassa pyrittäessä saavuttamaan uusiutuvien energiamuotojen osuutta koskeva EU:n tavoite, joka on 20 prosenttia energian kokonaiskulutuksesta vuoteen 2020 mennessä;
Notes that MBIs will have a key role to play in meeting the EU's target of a 20% share of renewable energy of overall energy consumption by 2020;
katsoo, että muutos kestävää kehitystä ja hiiletöntä taloutta kohti edellyttää jarrujen (esimerkiksi verot, maksut) ja kannustimien (esimerkiksi vaihtojärjestelmät) yhdistämistä;
Takes the view that the move towards sustainable development and a carbon-free economy requires a combination of deterrent instruments (e.g. taxes, fees) and incentive instruments (e.g. trading schemes);
korostaa, että välineiden yhdistelmien kehittäminen edistää markkinapohjaisten ohjauskeinojen optimaalista käyttöä; katsoo tältä osin, että markkinapohjaisilla ohjauskeinoilla voidaan edistää huomattavasti Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamista;
Stresses that the development of instrument mixes will help to optimise the use of MBIs; in this context, considers that MBIs can contribute greatly to achieving the goals of the Lisbon agenda;
katsoo, että energia- ja ilmastopoliittiset toimet, joita kokonaissuunnitelman puitteissa tehdään sekä EU:n tasolla että kansallisella tasolla, on yhdistettävä Lissabonissa ja Göteborgissa sovittuihin tavoitteisiin;
Takes the view that energy and climate measures adopted as part of a comprehensive concept at EU and national levels must be brought into line with the objectives agreed in Lisbon and Göteborg;
katsoo, että markkinapohjaiset ohjauskeinot ovat sopiva ja tehokas väline ulkoisten vaikutusten sisällyttämiseksi, ja niitä on käytettävä huomattavasti useammin, mutta niillä ei pitäisi korvata hallinnollisia välineitä vaan täydentää niitä;
Takes the view that MBIs represent an appropriate and effective means of internalising external effects which should be used much more frequently and which can complement, but not replace, administrative instruments;
korostaa, että saastumista ja kielteisiä ympäristövaikutuksia koskevien markkinapohjaisten ohjauskeinojen käyttöönoton on perustuttava ympäristötehokkuuteen; katsoo, että markkinapohjaisten ohjauskeinojen käyttöönotosta aiheutuvia sosiaalisia vaikutuksia olisi tasoitettava pienituloisille kotitalouksille suunnatuilla erityisillä poliittisilla toimenpiteillä, kuten pohjahinnoilla, hintojen alennuksilla, tuilla jne.; katsoo myös, että on toteutettava toimia, joilla rangaistaan liikakulutuksesta;
Stresses that the implementation of MBIs to address pollution and negative environmental impacts needs to be based on environmental effectiveness; takes the view that social consequences resulting from the implementation of MBIs should be compensated for by specific policy measures such as floor prices, rate reductions, subsidies etc. for low-income households; considers it also necessary to adopt measures aimed at penalising excessive consumption;
(energiaverotusdirektiivi) säädetään, että tietyissä olosuhteissa verotus voidaan kokonaan tai osittain korvata vaihtoehtoisilla markkinapohjaisilla ohjauskeinoilla, erityisesti EU:n päästökauppajärjestelmällä;
("the Energy Taxation Directive") foresees that, under certain conditions, taxation can be fully or partially replaced by alternative MBIs, including, in particular, the EU ETS;
tähdentää ympäristöverotuksen tärkeyttä ympäristötavoitteiden saavuttamisen kannalta;
Emphasises the important role of environmental taxation in achieving environmental objectives;
katsoo, että yhteisön markkinoihin pohjautuvat ohjauskeinot eivät saa rajoittua päästöoikeuksien tai päästökiintiöiden vaihtojärjestelmiin ja että on suunniteltava muita mahdollisia järjestelmiä, kuten hiiliveron käyttöönottoa sekä fossiilisia energialähteitä koskevien tukien vähentämistä;
Considers that Community market-based measures cannot be limited to emission permit or emission quota trading schemes and that other possible schemes need to be envisaged, such as the introduction of a carbon tax, as well as a reduction in subsidies for fossil fuels;
korostaa, että ympäristöveroja ei saisi pitää ensisijaisesti keinona lisätä verotuloja vaan pikemminkin kohtuuhintaisena tapana vähentää haitallista saastumista ja ympäristön pilaantumista ja näin ollen tapana edistää yhteiskunnan hyvinvointia; korostaa, että verojen määräämistä saastuttamisen tapaisille kielteisille tekijöille pitäisi tasoittaa vähentämällä työn kaltaisten myönteisten tekijöiden verotusta;
Stresses that environmental taxes should not be seen primarily as a means to increase fiscal revenue, but rather as a way of avoiding harmful pollution and environmental degradation - and thus enhancing welfare in society - at reasonable cost; stresses that imposing taxes on negative factors, such as pollution, ought to be offset by lessening taxes on positive factors, such as labour;
muistuttaa, että huolimatta siitä, että verotusasioiden osalta edellytetään yksimielisyyttä, perussopimukset mahdollistavat yhteistyön lisäämisen, ja muistuttaa avoimen koordinointimenettelyn olemassaolosta; kehottaa siksi jäsenvaltioita edistämään ympäristöveroasiaa yhteisön tasolla, jotta vältettäisiin verotusta koskeva polkumyynti;
Points out that, despite the unanimity requirement in the area of taxation, the treaties offer the possibility of enhanced cooperation, and draws attention to the existence of the open coordination method; calls on the Member States, therefore, to make progress on the issue of environmental taxation at European level in order to prevent all forms of fiscal dumping;
huomauttaa, että ympäristöverojen parempi koordinointi EU:n tasolla ja parhaiden käytäntöjen vaihto helpottavat uudistusta; kannattaa erityisesti ehdotuksia, joiden mukaan jäsenvaltiot voisivat alentaa arvonlisäverokantoja tai myöntää veronhyvityksiä energiatehokkaiden tuotteiden ja energiaa säästävien materiaalien osalta; korostaa kuitenkin, että jäsenvaltioiden olisi voitava itse päättää, mikä sopii niiden omiin verojärjestelmiin;
Notes that greater EU coordination on environmental taxes and the exchange of best practices will facilitate reform; supports in particular proposals to allow Member States to reduce VAT rates or offer tax credits for energy efficient products and energy saving materials; stresses however that Member States should decide themselves on what is appropriate for their own tax systems;
panee merkille ympäristöverouudistusten hyödyt; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan kyseisiä uudistuksia, jotta voidaan muun muassa helpottaa energiaköyhyyttä ja tukea vähän hiilidioksidipäästöjä aiheuttavia teknologioita, energiansäästöä, energiatehokkuutta ja uusiutuviin energialähteisiin perustuvia teknologioita;
Notes the benefits of environmental tax reforms; calls on Member States to implement such reforms to alleviate, inter alia, energy poverty and support low carbon technologies, energy savings, energy efficiency and renewables technologies;
kannattaa työn verotuksen keventämistä kansallisella tasolla, mutta korostaa, että tämä asia ei liity ainoastaan ympäristöverouudistukseen;
Supports the reduction in taxes on labour at national level, but stresses that it is not linked solely to the reform of environmental taxation;
katsoo, että hintojen muuntelu on yksi tapa vaikuttaa tuotantoon ja kulutukseen ja kannustaa käyttäjiä valitsemaan asianmukaiset ympäristöystävällisemmät liikennemuodot (esimerkiksi alentamalla julkisen liikenteen maksuja); katsoo, että markkinapohjaisten ohjauskeinojen käytöstä johtuva kasvu on voitava ennakoida, ja siinä on tarvittaessa otettava huomioon kunkin jäsenvaltion erityiset olosuhteet; korostaa kuitenkin, että hintoihin liittyvien toimenpiteiden vaikutus voi olla rajallinen tiettyjen sektoreiden ja tiettyjen kuluttajaluokkien joustamattomuuden vuoksi;
Considers that price modulation is one way of influencing production and consumption patterns, and of stimulating users to select appropriate environmentally friendlier modes of transport (for instance by reducing prices in public transport); considers that any increase due to the use of MBIs must be predictable and take into account, if necessary, the particular circumstances of each Member State; stresses, nevertheless, that price measures can have a limited impact because of the weak elasticity in certain sectors and in certain categories of consumer;
korostaa, että tuotteiden ja palvelujen koko elinkaaren ympäristökustannuksista ja sosiaalisista kustannuksista on saatava tarkkoja tietoja; kehottaa komissiota ehdottamaan menetelmää kyseisten kulujen arvioimiseksi;
Stresses the need to obtain precise data on the environmental and social costs for the entire life cycle of products and services; calls on the Commission to put forward a methodology to assess such costs;
pitää myönteisenä komission, Euroopan parlamentin, OECD:n, Maailman luonnonsäätiön ja Rooman klubin järjestämää konferenssia, jonka aiheena oli "bruttokansantuotteen jälkeen", sekä konferenssissa tehtyjä tärkeimpiä päätelmiä; korostaa, että bruttokansantuotteen täydentäminen muilla indikaattoreilla on tärkeää, jotta hyvinvointia ja edistystä yhteiskunnassa voitaisiin arvioida tasapainoisemmalla tavalla erityisesti sen osalta, mitä vaikutuksia talouskasvulla on ilmakehään ja ekosysteemeihin;
Welcomes the recent conference "Beyond GDP" organised by the Commission, the European Parliament, the OECD, the WWF and the Club of Rome, and the major conclusions drawn; stresses the importance of complementing GDP by other indicators so as to assess welfare and progress in society in a more balanced way, in particular with regard to the effects of economic growth on the atmosphere and ecosystems;
katsoo, että markkinapohjaisilla ohjauskeinoilla voidaan edistää tutkimusta ja ympäristöinnovointia, koska verottamalla tuotteita ja palveluja, joissa ei noudateta ympäristönormeja, tai ekologisten normien käytöllä tuottajia kannustetaan investoimaan energiatehokkaampia tuotteita ja palveluja koskevaan tutkimukseen;
Considers that MBIs can help promote research and eco-innovation since, through the taxation of non-environment-friendly products and services or the use of environmental standards, producers are induced to invest in research into more energy-efficient products and services;
tunnustaa, että nykyisellään EU:n päästökauppajärjestelmällä on liian pieni soveltamisala, kun otetaan huomioon kasvihuonekaasujen moninaiset lähteet ja niihin liittyvät alat, ja että komission ja jäsenvaltioiden on tehtävä tarvittavia parannuksia yhteisön päästökauppajärjestelmän optimoimiseksi hankkeen kolmannessa vaiheessa vuodesta 2013 alkaen;
Recognises that in its current version the EU ETS has too narrow a field of application, given the numerous greenhouse gas (GHG) sources and sectors involved, and that the improvements needed in order to optimise the EU ETS will have to be made by the Commission and the Member States in the third stage of the project, starting in 2013;
kehottaa komissiota lujittamaan EU:n päästökauppajärjestelmää ottamalla käyttöön asteittain tiukkenevan ylärajan ja ulottamalla sen koskemaan kaikkia ensimmäisen tason päästöjen aiheuttajia keinona saavuttaa vuoden 2020 kasvihuonekaasujen vähennystavoitteet;
Urges the Commission to strengthen the EU ETS by establishing a progressively tightening cap and extend it to all first-tier emitters as the main means of achieving the 2020 GHG reduction targets;
korostaa siksi, että EU:n päästökauppajärjestelmää on tarkistettava välittömästi, jotta voidaan käsitellä tehokkaasti koeajalla huomattuja puutteita, kuten yritysten (esimerkiksi suurten sähköntuottajien) huomattavat voitot ilmaisten hiilidioksidipäästökiintiöiden kautta kerätystä omaisuudesta; korostaa, että saastuttaja maksaa -periaatteen voimakas tukeminen EU:n kestävän kehityksen strategiassa tarkoittaa, että EU:n päästökauppajärjestelmän on perustuttava ensisijaisesti päästölupien kauppaan sekä kokonaisylärajaan, joka on yhdenmukainen EU:n vuoden 2020 vähentämistavoitteena olevan 30 prosentin kanssa, mukaan luettuna puhtaan kehityksen mekanismin / yhteistoimeenpanon hankeluottojen käytölle asetettavat määrälliset rajat ja laadulliset vaatimukset;
Stresses, therefore, the urgent need for a revision of the EU ETS in order to address effectively the shortcomings experienced during the trial period, including the windfall profits of companies due to the assets acquired from the allocation of CO2 quotas free of charge (for instance the large electricity producers); emphasises that the strong endorsement of the polluter pays principle in the EU Sustainable Development Strategy implies that the EU ETS should be primarily based on auctioning of the emission permits and on a total emissions cap that is consistent with the EU 2020 reduction target of 30%, including quantitative limits and qualitative requirements for the use of Clean Development Mechanism / Joint Implementation (CDM/JI) project credits;
korostaa tältä osin sen merkitystä, että kannustetaan kehittämään maailmanlaajuisia hiilimarkkinoita tarvittavien laajojen päästörajoitusten saavuttamiseksi kustannustehokkaasti;
Emphasises, in this respect, the importance of encouraging the development of the global carbon market in order to achieve the extensive emission cuts needed in a cost-effective manner;
katsoo, että markkinapohjaisten ohjauskeinojen lisääntynyt käyttö kuljetusalalla on erityisen tärkeää kaikkien kuljetusmuotojen ympäristökustannusten ja sosiaalisten kustannusten täysimääräiseksi sisällyttämiseksi hintoihin; katsoo erityisesti, että vähäinen sisällyttäminen tieliikenteessä vaikuttaa haitallisesti muiden liikennemuotojen, esimerkiksi raideliikenteen kilpailukykyyn ja tehokkaampien ja puhtaampien tekniikoiden edistämiseen;
Believes that an increased use of MBIs in the transport sector is particularly important in order to fully internalise the environmental and social cost of all transport modes; considers in particular the low degree of internalisation from road traffic as having adverse effects on the competitiveness of other modes of transport, such as rail, and in terms of promoting more efficient and clean technologies;