natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ilmaisee huolensa ensinnäkin Euroopassa vuodesta 2002 jatkuneesta hitaasta kasvusta, joka kiihtyi euroalueella vain hieman vuoden 2003 0,6 prosentista vuoden 2005 1,3 prosenttiin, verrattuna Yhdysvaltojen talouskasvuun, joka oli 3,5 prosenttia vuonna 2005, ja Japanin talouden uuteen nousuun, jota edistävät yksityinen kotimainen loppukysyntä, ja toiseksi jatkuvasta korkeasta 9 prosentin työttömyydestä 25 jäsenvaltion EU:ssa ja 8,1 prosentin työttömyydestä 15 vanhassa EU-jäsenvaltiossa sekä kolmanneksi tuotantokuilusta, joka on nykyään -1 prosenttia BKT:sta ja joka osoittaa, että EU:n talouskasvu on edelleen huomattavasti sen pitkän aikavälin mahdollisuuksia alhaisempaa, koska sitä rajoittavat rakenteelliset jäykkyydet, heikko sisäinen kysyntä sekä makrotalouspolitiikkojen yhdistelmän tasapainottomuus; korostaa, että Euroopan talouden kasvupotentiaali – noin 2 prosenttia – on liian alhainen, ja että kyseinen luku on paljon alhaisempi kuin muualla maailmassa rekisteröidyt luvut; katsoo, ettei tällainen kasvupotentiaali riitä työpaikkojen luomiseen, työttömyyden vähentämiseen eikä laajentumisen jälkeen 25 jäsenvaltion EU:n kehittämiseen;
Expresses its concern about, first, the persistently slow growth in Europe since 2002, accelerating, in the euro zone, only gradually from 0,6% in 2003 to 1,3% in 2005, in contrast with the US growth rate of 3,5% in 2005 and the rebound of Japan's economy driven by private final domestic demand; second, the persistently high unemployment of 9% in EU-25 and 8,1% in EU-15; and, third, about the output gap, currently at -1% of GDP, demonstrating that EU economic growth remains substantially below long-term potential, constrained by structural rigidities, weak internal demand, and a lack of proper balance in the macroeconomic policy mix; stresses that the European economy's potential for growth remains excessively low, at about 2%, which is much lower than that registered elsewhere in the world; considers that this potential for growth is insufficient for job creation and reducing unemployment rates or for the development of EU-25;
korostaa yleisen epätasapainon nopeisiin sopeutuksiin liittyvää riskiä, sillä se voisi johtaa kysynnän vähenemiseen Yhdysvalloissa ja siten supistaa vientiä ja heikentää kasvua EU:ssa, ja korostaa, että euron vaihtokurssin vaihtelut Yhdysvaltain dollariin verrattuna voisivat tehostaa kyseistä vaikutusta;
Stresses the risk of rapid adjustments to global imbalances, which could lead to a decrease in demand in the US thus resulting in lower exports and weaker growth in the EU, and stresses that this effect could be further magnified by fluctuations in the euro exchange rate against the US dollar;
panee merkille öljyn hinnan epävakaisuuden ja nousun epäsuotuisat vaikutukset EU:n sisäiseen kysyntään ja kasvuun sekä niiden sivuvaikutusten uhat; on tyytyväinen sosiaalisten ja taloudellisten toimijoiden vastuulliseen käytökseen uhkien välttämiseksi heikosta kotitalouksien kulutuksesta huolimatta; korostaa, että vakaa, ulospäin suuntautuva ja kilpailukykyinen makrotalouspolitiikka on kestävän julkisen talouspolitiikan ennakkoedellytys;
Notes the adverse implications of oil-price volatility and increases on internal demand and growth in the EU and the threat of its secondary effects; welcomes the responsible behaviour of social and economic actors to prevent these implications, notwithstanding weak household consumption; points out that stable, outward-looking and competitive macro-economic policy-setting is a necessary precondition for a sustainable public finance policy;
ilmaisee huolensa erityisesti tietyissä jäsenvaltioissa ilmenevästä vähäisestä yksityisestä kulutuksesta, joka on vaikuttanut EU:n alhaisiin kasvulukuihin ja siten nykyiseen yleiseen epätasapainoon ja joka johtuu työllisyyteen ja eläkkeisiin liittyvästä epävarmuudesta, alituisesta korkeasta työttömyysasteesta ja alhaisista palkoista; muistuttaa yhdennetyn suuntaviivan neljännestä sitoumuksesta edistää nimellispalkkojen ja työvoimakustannusten kehittämistä johdonmukaisesti hintavakauden ja keskipitkän aikavälin tuotantosuuntauksen kanssa;
Expresses its concern in regard to weak private consumption, especially in certain Member States, which has contributed to low growth rates in the EU and thus to the current global imbalances, and which is due to the prevailing climate of uncertainty about jobs and pensions, the persistent high level of unemployment, and the slow growth of real wages; recalls the commitment to promote nominal wages and labour cost developments consistent with price stability and the trend in productivity over the medium term in Integrated guideline No 4;
on tyytyväinen investointimenojen nousuun yrittäjien luottamuksen palautumisen ja nykyisten vakiintuneiden voittojen ansiosta, joihin viitattiin sekä IMF:n että komission talouskatsauksissa syksyllä 2005; katsoo, että vielä on varaa ja tarvetta kiihdyttää investointeja ja vaatii siksi rakenneuudistuksia ja lisätoimia, jotka parantaisivat pysyvästi investointi-ilmastoa ja lisäisivät investointeja;
Welcomes the upturn in the pace of investment expenditure due to the revival of confidence among entrepreneurs and current stabilised profit margins, as referred to in the Autumn 2005 economic outlooks of both the IMF and the Commission; considers that there is still room and need for further acceleration in investment activity and thus calls for structural reforms and additional measures that would permanently improve the investment climate and boost investments;
tukee julkisen politiikan ja julkisten menojen uudelleensuuntaamista innovointiin, uusiutuviin energialähteisiin, koulutukseen, tutkimukseen, tietotekniikkaan, televiestintään ja liikenneverkkoihin sekä muille aloille;
Supports the reorientation of public policies and expenditure towards innovation, renewable energies, education and training, research, information technologies, telecommunication, and transportation networks etc;
pahoittelee sitä, että EU:n vuosien 2007–2013 rahoituskehys ei heijasta riittävästi Lissabonin strategian tavoitteiden rahoittamiselle annettua etusijaa; korostaa, että panoksia EU:n talousarvioon olisi tarkasteltava tulevia hyötyjä vasten ottamalla huomioon niiden myönteiset heijastus- ja vipuvaikutukset, mikäli EU:n talousarvio on suunnattu riittävästi menoihin, jotka tuovat selvää lisäarvoa;
Regrets that the EU Financial Framework for 2007-2013 does not reflect sufficiently the priority given to the expenditures in the objectives of the Lisbon Strategy; stresses that the contributions to the EU budget should be considered against future benefits, taking into account their positive spill-over and leverage effects, providing that the EU budget is sufficiently orientated towards expenditures bringing clear added value;
huomauttaa, että terve julkinen talous ei ole itsessään tavoite vaan keino, jolla jäsenvaltiot täyttävät julkiset velvollisuutensa; korostaa terveemmän julkishallinnon tilan merkitystä laadukkaan kasvun, uusien työpaikkojen luomisen ja Lissabonin strategian kannalta mutta toteaa, että vakaus- ja kasvusopimuksen julkisen talouden puitteista huolimatta viime vuoden jälkeen ei ole saavutettu parannuksia jäsenvaltioiden julkisen talouden tilassa; toteaa, että useimmat jäsenvaltiot eivät ole vielä saavuttaneet maksutasetta koskevia keskipitkän aikavälin tavoitteitaan tasapainon tai ylijäämän osalta; panee merkille, että julkisen talouden alijäämä vuonna 2005 nousi euroalueella 2,9 prosenttiin BKT:sta ja 2,7 prosenttiin kautta EU:n ja että alijäämä ylitti 3 prosenttia BKT:sta yhdessätoista EU:n jäsenvaltiossa, joiden joukossa olivat EU:n neljä suurinta kansantaloutta eli Ranska, Saksa, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta, ja kesästä 2004 lähtien kymmenen jäsenvaltiota on ollut liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kohteena;
Notes that healthy public finances is not a goal in itself but a means by which Member States meet their public duties; stresses the importance of healthier fiscal positions for qualitative growth, job creation and the Lisbon Strategy but notes that, owing to the incorrect application of the Stability and Growth Pact in spite of the fiscal framework, no significant improvement regarding the Member States' fiscal positions has been achieved since last year; notes that most Member States have not yet achieved the medium-term objectives as regards their balance of payments; notes that the deficit for 2005 reached 2.9% of GDP in the euro zone and 2.7% across the EU, and that eleven Member States have deficits exceeding 3% of their GDP, among which are the four largest EU economies, namely, France, Germany, Italy, and the UK, and that since summer 2004, ten Member States have been subject to the excessive deficit procedure;
korostaa sellaisten toimien tärkeyttä, joilla puututaan julkisen talouden itsepintaisiin paineisiin; pitää tervetulleena, että jäsenvaltioiden viranomaiset ovat laatineet toimintalinjoja julkisen talouden alijäämän vähentämiseksi ja sitoutuneet siihen julkisesti;
Stresses the importance of actions to address persistent fiscal pressures; welcomes Member State authorities' articulation of policies and public commitments to reduce fiscal deficits;
ilmaisee huolensa julkisen talouden kestävyydestä pitkällä aikavälillä ottaen huomioon julkisen velan kasvun 69,2 prosentista vuonna 2002 71,7 prosenttiin vuonna 2005 euroalueella ja 61,4 prosentista vuonna 2002 64,1 prosenttiin vuonna 2005 25 jäsenvaltion EU:ssa, koska BKT:n kasvu oli oli heikkoa, vajetta hallitaan lyhyen aikavälin politiikalla eikä julkisentalouden epätasapainon korjaamiseksi toteutettu päättäväisiä toimia rakennemuutosten avulla;
Expresses its concern about the prospects of long-term budgetary sustainability considering the increase of public debt ratios from 69,2% in 2002 to 71,7% in 2005 in the euro zone and from 61,4% in 2002 to 64,1% in 2005 in EU-25, due to the weak growth of GDP, short-term policies of deficit control and the lack of a determined effort to reduce budgetary imbalances through structural reforms;
toteaa, että kuluttajien ja investoijien heikon luottamuksen ilmapiirin sävyttämässä EU:ssa julkisten alijäämien korjaaminen on tärkeää; katsoo, että julkisten talouksien äskettäinen kehitys on petollista, koska jäsenvaltioiden alijäämä on edelleen paljon suurempi kuin Euroopan talous vaatii; toteaa, että hallitukset käyttävät alhaista kasvua perusteluna näille alijäämille huolimatta siitä, että alijäämät ovat talouden elpymisen painolastina ja pahentavat suhdannetta; pyytää, että julkisia alijäämiä vähennetään vuonna 2006 paljon kunnianhimoisemmin kuin pelkästään siten, että tehdään taloudellisia mukautuksia odotettaessa Euroopan talouden suurempaa kasvua;
Stresses that, in the context of an EU with low consumer and investor confidence, it is vital to correct public deficits; is disappointed by the recent trends in public finances, noting that the Member States' deficits remain much higher than required by the European economy; notes that governments are using the low growth argument to justify the deficits, despite the fact that the deficits are impeding economic recovery and making the cycle more acute; calls for a more ambitious reduction in public deficits in 2006 than a mere economic adjustment made in anticipation of higher European growth;
vaatii suurempaa avoimuutta yksittäisten jäsenvaltioiden julkiseen talouteen mukaan lukien epäsuorat velat, kuten julkisen sektorin eläkesitoumukset, jotka kasvattavat huomattavasti julkisen sektorin velkataakkaa tulevina vuosina;
Calls for more transparency in the public finances of individual Member States, including as regards implicit liabilities such as public sector pension commitments, which will significantly raise the burden of debt of the public sector over the coming years;
muistuttaa vaatimuksesta välttää suhdanteita tukevaa politiikkaa; korostaa rakenne- ja verouudistusten toteuttamisen merkitystä ja painottaen samalla sitä, että niiden sopivaan ajoitukseen olisi kiinnitettävä riittävästi huomiota;
Recalls its demand to avoid pro-cyclical policies; stresses the importance of undertaking structural and tax reforms and simultaneously underlines that due attention should be paid to their proper timing;
kannustaa tutkimaan edelleen erilaisia rakenteellisia ja makrotaloudellisia uudistuksia ja niihin liittyviä toimia sekä niiden vuorovaikutusta ja keskinäistä vaikutusta suhdanteiden eri vaiheissa, jotta löydetään parhaat mahdolliset keinot vahvistaa julkista taloutta samalla kun toteutetaan Lissabonin strategiaa;
Encourages further research into the different kinds and measures of structural and macroeconomic reforms and their interaction and mutual impact at different phases of the economic cycle in order to identify the best possible means of strengthening public finances while at the same time realising the Lisbon Strategy;
korostaa, että poliittisen tahdon puute julkisten menojen hillitsemiseksi, ylioptimistiset tuloennusteet, luova tilinpito ja julkisen talouden tervehdyttäminen, jotka perustuvat pääasiassa yksittäisiin toimiin, ovat vaikuttaneet huomattavasti talousarviosta lipsumiseen ja julkisen talouden puitteiden heikkouteen;
Underlines that the lack of political will to contain public spending, overoptimistic revenue projections, creative accounting, and fiscal consolidation based mainly on one-off measures, have largely contributed to budgetary slippage and the weakness of the fiscal framework;
suosittelee tutkimaan yhtenäisen aikataulun laatimista talousarviomenettelyille kaikkialla EU:ssa, mahdollisesti puolivuosittaiselta pohjalta; katsoo, että jäsenvaltioiden budjetointisuunnitelman on perustuttava yhdenmukaisiin olettamuksiin talouden avainparametreistä, kuten öljynhintojen ja valuuttakurssien suuntauksista; kehottaa näin ollen arvioimaan ja määrittelemään yhdenmukaisesti talouden avainparametrit kaikkialla EU:ssa;
Recommends exploring whether to set a uniform calendar for budgetary procedures across the EU, possibly on a biannual basis; takes the view that the Member States" budget planning must be based on uniform assumptions regarding key economic parameters such as trends in oil prices and exchange rates; thus calls for key economic parameters to be uniformly assessed and established across the EU;
pyytää jäsenvaltioita tarttumaan välittömästi ikääntyvän yhteiskunnan muodostamaan haasteeseen ja käsittelemään velkakehitystä erityisesti jäsenvaltioissa, joilla on vakavia riskejä pitkän aikavälin kestävyydessä;
Calls upon the Member States to address urgently the challenge of an ageing society and to cope with the debt dynamics in particular in the Member States facing serious risks to their long-term sustainability;
kannustaa panostamaan enemmän kestävyyteen talousarvion uudistuksissa, sekä menoja ja tuloja koskevissa toimissa kestävän julkisen talouden aseman säilyttämiseksi ja riittävien julkisten palvelujen tarjoamiseksi, mukaan luettuna talousarvion kurinalaisuus sekä suorien ja epäsuorien ehdollisten velkojen riskit;
Encourages a stronger focus on sustainability in budgetary reforms, as regards both expenditure and revenue measures, preserving sustainable public finance positions and the adequate provision of public services including fiscal discipline and the risks of explicit and implicit contingent liabilities;
pitää hyvin tärkeinä komission ja neuvoston toimia tilastojen hallinnoinnin parantamiseksi niin, että kehitetään raportointia julkisen talouden tiedoista ja annetaan jäsenvaltioille suositus EU:n laajuisista tilastolaitoksia koskevista standardeista, mukaan luettuna periaatteet ammatillisesta riippumattomuudesta, tietojen luottamuksellisuudesta, luotettavuudesta ja ajankohtaisuudesta sekä tilastolaitosten resurssien riittävyydestä ja entistä paremmasta komission suorittamasta valvonnasta;
Underlines the importance of the efforts of the Commission and the Council to improve statistical governance improving the reporting of fiscal data with a recommendation to Member States on EU-wide standards concerning statistical institutes, including principles on professional independence, the confidentiality, reliability, and timeliness of data and the adequacy of resources of statistical institutes and improved monitoring by the Commission;
katsoo, että julkisten varojen ja vastuuvelvollisuuksien kirjanpidossa on parantamisen varaa avoimuuden ja vertailtavuuden lisäämiseksi sekä vakaamman pohjan tarjoamiseksi päätöksenteolle; katsoo, että komission pitäisi käynnistää aloite tällä alalla;
Considers that there is room for improvement in the accounting of public assets and implicit liabilities in order to increase transparency and comparability and to provide a sounder basis for taking decisions; considers that the Commission should launch an initiative in this field;
suosittaa komissiolle tutkimuksen laatimista parhaista käytännöistä, jotka koskevat tilastojen hallintaa julkista taloutta koskevien tietojen raportoinnissa ja julkisten varojen ja vastuuvelvollisuuksien kirjanpidossa jäsenvaltioissa;
Recommends that the Commission prepare a study on best practices concerning the statistical governance of fiscal data reporting and the accounting of public assets and liabilities in Member States;
kannustaa laatimaan kansallisia raportteja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydestä kansallisia sitoumuksia koskevan tiedon ja uskottavuuden lisäämiseksi ja katsoo, että kansallisten parlamentit olisi otettava mukaan kyseiseen toimintaan;
Encourages the production of national reports on the long-term sustainability of public finances in order to increase awareness and credibility of national commitments and deems that national parliaments should be involved in such an exercise;
korostaa sen merkitystä, että uusien jäsenvaltioiden finanssipolitiikan avulla saavutetaan EU:n keskimääräinen tulotaso ja taloudellinen kehitys vero- ja menopolitiikalla, joka on tehokasta, avointa ja luotettavaa ja suuntautuu kohti lisäkasvua, kestävyyttä ja talouden uudenaikaistamista ja vakauttamista;
Stresses the importance for the new Member States" fiscal policies to catch up with average EU income levels and financial development through tax and expenditure policies characterised by efficiency, transparency and reliability and geared towards increased growth, sustainability, and towards both modernising and stabilising the economy;
pahoittelee politiikan koordinoinnin puutetta euroalueella, ja haluaa kiinnittää huomiota euroalueeseen kuuluvien jäsenvaltioiden julkista taloutta koskevien politiikkojen eroavuuksiin, ja on huolissaan koordinoinnin puutteen mahdollisista vastakkaisista vaikutuksista;
Deplores the lack of policy coordination in the euro zone and draws attention to the divergence in fiscal policies of the Member States in the euro zone and is concerned about possible antagonistic effects of such a lack of coordination;
pahoittelee ECOFIN-neuvoston kanssa toteutettavan makrotalouden koordinoinnin nykyisessä kehyksessä ilmeneviä puutteita sekä jäsenvaltioiden kesken ilmenevää koordinoinnin puutetta; kehottaa komissiota tekemään tutkimuksen laajemman talouspolitiikan koordinoinnin taloudellisista eduista ja rajoituksista; vaatii käymään aktiivisempaa makrotaloudellista vuoropuhelua Kölnin prosessin puitteissa ECOFIN-neuvoston, Euroopan keskuspankin ja Euroopan työmarkkinaosapuolten kesken;
Regrets deficiencies in the current framework of macroeconomic coordination within the ECOFIN Council, as well as the lack of coordination among the Member States; calls on the Commission to carry out a study concerning the economic advantages and limitations of greater economic policy coordination; calls for a more active macro-economic dialogue under the Cologne process between ECOFIN, the European Central Bank, and the European social partners;
pyytää neuvostoa laatimaan aikataulun makrotaloudellisesta koordinoinnista, jotta Euroopan parlamentilla on riittävästi aikaa antaa panoksensa asialle;
Calls on the Council to adjust the timetable for macroeconomic coordination to enable the Parliament to have sufficient time to submit its contribution;
kehottaa euroryhmän puheenjohtajaa ehdottamaan toimikautensa ajaksi yksityiskohtaista toimintasuunnitelmaa, jossa määritellään tarkoin hänen tavoitteensa ja suunnitellut toimenpiteet; odottaa säännöllistä raportointia saavutetun täytäntöönpanon tasosta;
Calls on the Eurogroup chairman to propose a detailed action plan for the duration of his term of office, clearly defining his objectives and planned measures; expects regular reports on the level of implementation achieved;
pyytää jäsenvaltioita noudattamaan perustamissopimuksen 99 artiklassa määrättyä velvollisuuttaan pitää talouspolitiikkaansa yhteistä etua koskevana asiana ja koordinoimaan kyseistä politiikkaa; muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että paremmin koordinoitu politiikka ja parempi politiikkojen yhdistelmä voisi parantaa niiden politiikkojen yhteistulosta; vaatii lisäämään tietoa kansallisen talouspolitiikan vaikutuksesta EU:n tasolla ja velvollisuudesta pitää talouspolitiikkaa yhteistä etua koskevana asiana ja koordinoida sitä;
Calls upon the Member States to assume their obligation under Article 99 of the Treaty to regard their economic policies as a matter of common concern and to coordinate those policies; reminds the Member States that better coordinated policies and a better policy mix could improve the aggregate result of their policies; calls for more awareness of the impact of national economic policy at the EU level and of the obligation to consider economic policy of common interest and to coordinate such policy;
kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden parlamenteille sekä Euroopan työmarkkinaosapuolille.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States, and the European social partners.
Euroopan parlamentin päätöslauselma esityksestä Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 2/2006 varainhoitovuodeksi 2006, Pääluokka III – Komissio (8513/2006 – C6-0127/2006 – 2006/2098(BUD) )
European Parliament resolution on Draft amending budget No 2/2006 of the European Union for the financial year 2006, Section III – Commission (8513/2006 – C6-0127/2006 – 2006/2098(BUD) )
ottaa huomioon 15. joulukuuta 2005 lopullisesti vahvistetun Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2006 EUVL L 78, 15.3.2006.
having regard to the general budget of the European Union for the financial year 2006, as finally adopted on 15 December 2005 OJ L 78, 15.3.2006.
ottaa huomioon komission 12. huhtikuuta 2006 esittelemän alustavan esityksen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 2/2006 varainhoitovuodeksi 2006 ( SEC(2006)0490 ),
having regard to Preliminary draft amending budget No 2/2006 of the European Union for the financial year 2006, which the Commission presented on 12 April 2006 ( SEC(2006)0490 ),
ottaa huomioon neuvoston 21. huhtikuuta 2006 hyväksymän esityksen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 2/2006 (8513/2006 – C6-0127/2006 ),
having regard to Draft amending budget No 2/2006, which the Council established on 21 April 2006 (8513/2006 – C6-0127/2006 ),
ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön ( A6-0181/2006 ),
having regard to the report of the Committee on Budgets ( A6-0181/2006 ),
ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksen nro 2/2006 tarkoituksena on sisällyttää vuoden 2006 talousarvioon varainhoitovuoden 2005 ylijäämä, 2 410 miljoonaa euroa,
whereas Draft amending budget No 2/2006 aims to enter in the 2006 budget the surplus from the financial year 2005, amounting to EUR 2 410 million;
ottaa huomioon, että ylijäämä muodostui pääasiasta kahdesta tekijästä: ennakoitua suuremmista tuloista (1 292 miljoonaa euroa) ja määrärahojen ennakoitua vähäisemmästä käytöstä (1 077 miljoonaa euroa),
whereas the two main elements of this surplus are an over-registering in revenue of EUR 1 292 million and an under-spending in expenditure of EUR 1 077 million;