natgillin/translations-raw huggingface dataset:
korostaa keskipitkän aikavälin tavoitteen merkitystä erityisenä talous-, vero- ja tulopolitiikkaan kytkeytyvänä budjettitavoitteena, johon olisi pyrittävä makrotaloudellisen vuoropuhelun kautta, joka olisi sovitettava kunkin jäsenvaltion tilanteeseen ja joka olisi määriteltävä monivuotiselta pohjalta; kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteen uskottavuutta sekä kansallisella tasolla ottamalla läheisemmin mukaan hallituksen osastot, kansalliset parlamentit ja työmarkkinaosapuolet (kansallinen sitoutuminen) että paikallistasolla alueellisen julkisen talouden kautta määrittelemällä aluetasolla vakaus- ja kasvusopimuksen ja keskipitkän aikavälin tavoitteen, joissa otetaan huomioon paikallisten julkisten menojen ja investointien vaikutus julkiseen talouteen kansallisella tasolla ja eri maiden kasvunäkymiin;
Stresses the importance of the medium-term objective (MTO) as a specific budgetary target hitched to economic, fiscal and incomes policies, which should be achieved through macro-economic dialogue, geared to the specific situation in each Member State and determined on a multiannual basis; urges the Member States to strengthen the credibility and legitimacy of the MTO both at national, through closer involvement of government departments, national parliaments and the social partners (national ownership) and at local level, through sub-national public finance, by establishing regional SGPs and MTOs, taking account of the impact which local public expenditure and investment have on national public finances and on the growth prospects of the various countries;
pitää äärimmäisen tärkeänä, että monivuotiset julkisen talouden suunnitelmat ja vuosittaisten talousarvioiden laatiminen ja toteutus ovat johdonmukaisia keskenään; kehottaa jäsenvaltioita olemaan kurinalaisempia laatiessaan makrotaloudellisia ennusteita ja koordinoimaan toimet tarkemmin määritettäessä monivuotisten menokehysten kriteerejä, aikatauluja ja tavoitteita, jotta saadaan varmistettua, että yhteisön finanssi- ja makrotalouspolitiikka tehostuu ja on entistä tuloksellisempaa;
Considers consistency between multiannual budgetary programmes and the establishing and implementation of annual budgets to be of fundamental importance; calls on the Member States for greater rigour when establishing macro-economic forecasts and closer coordination when establishing the criteria, timescales and objectives for multiannual expenditure frameworks, in order to ensure the increased efficiency and better performance of budgetary and macro-economic policies at Community level;
huomauttaa, että jäsenvaltiot tarvitsevat lisää rakenteellisia uudistuksia ja tiukempaa budjettikuria samoin kuin suhdanteita tasaavaa veropolitiikkaa, jotka pienentävät valtiontalouden alijäämää noususuhdanteen aikana, ollakseen paremmin valmistautuneita kielteisiin ulkoisiin häiriöihin;
Points out that Member States need additional structural reforms and more budgetary discipline, as well as anti-cyclical fiscal policies, reducing budgetary deficits in times of economic growth, in order to be better prepared for dealing with negative external shocks;
korostaa, kuinka tärkeää on laatia sellaisia makrotaloudellisia suunnitelmia ulkoisiin häiriöihin (kuten subprime-rahoituskriisi) puuttumiseksi, joissa otetaan euroalueen tilanteen lisäksi huomioon tilanne ns. kiinnikurojamaiden talouksissa Euroopan unionissa;
Stresses the importance of designing macroeconomic plans for tackling external shocks (such as the subprime financial crisis) that take into account not only the situation in the euro area, but also that in the catching-up economies of the European Union;
huomauttaa, että terveen ja vakaan julkisen talouden perustavoite olisi määritettävä uuden vakaus- ja kasvusopimuksen ja samanaikaisesti Lissabonin strategian kehitystä, kasvua ja kilpailukykyä koskevien näkymien mukaisesti, mihin vaaditaan rakenneuudistusten lisäksi myös sellaista julkisten menojen koostumusta ja verotusjärjestelmää, joilla tuetaan investointeja (inhimilliseen pääomaan, tutkimukseen ja innovointiin, koulutukseen ja ammattikoulutukseen, korkeakoulutus mukaan lukien, terveyteen, infrastruktuuriin, ympäristöön, turvallisuuteen ja oikeuteen) ja näiden tulojen jakamista uudelleen sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, kasvun ja työllisyyden lisäämiseksi;
Points out that the key objective of having sound and consolidated public finances should be defined on the basis of the obligations under the new SGP and, at the same time, the development, growth and competitive perspective of the Lisbon Strategy, which requires structural reforms, as well as public spending and taxation structures that will support investments (in human capital, research and innovation, education and training, including higher education, health, infrastructure, the environment, security and justice) and the redistribution of income in order to promote social cohesion, growth and employment;
korostaa, että on tärkeää, että uuteen Lissabonin kierrokseen sisällytettyjen suuntaviivojen mukaisesti määritellyissä julkisen talouden tavoitteissa yhdistetään johdonmukaisesti ja kiinteästi vakaus- ja lähentymisohjelmat kansallisiin uudistusohjelmiin; on vakuuttunut, että terveen ja kasvusuuntautuneen eurooppalaisen julkisen talouden on näyttävä – eritoten euroalueella – julkisten infrastruktuuri-investointien eurooppalaisena politiikkana, joka määritellään ja jota koordinoidaan yhteisten tavoitteiden pohjalta ja jota voidaan rahoittaa jäsenvaltioiden talousarvioiden ja (osittain) unionin talousarvion lisäksi uusista eurooppalaisista rahoitusvälineistä (kuten Eurobond ja Euroopan investointirahasto), joiden tarkoituksena on tukea Euroopan unionin ja euroalueen kasvua, tuottavuutta ja kilpailukykyä kansainvälisessä ympäristössä;
Stresses that public finance objectives, established on the basis of the integrated guidelines in the new Lisbon cycle, should link up stability and convergence plans with national reform plans in a coherent and organic manner; believes that the value added of healthy and growth-oriented European public finances should be reflected – in particular in the euro area - in a European public infrastructure investments policy, formulated and coordinated on the basis of shared objectives, that can be funded not only from national budgets and (partially) the EU budget, but also from new European financial instruments (e.g. Eurobond or the European Investment Fund) aimed at sustaining the growth, productivity and competitiveness of the European Union and the euro area in the international context;
katsoo, että olisi hyödyllistä perustaa pakollinen jäsenvaltioiden parlamenttien kuulemisjärjestelmä – Euroopan parlamentin kuulemisen oheen – jotta vakaus- ja kasvusopimuksen mukaiset vakaus- ja lähentymisohjelmat ja Lissabonin sopimukseen sisältyvien yhdennettyjen suuntaviivojen mukaiset kansalliset uudistusohjelmat määritettäisiin koordinoidusti siten, että ne liittyvät toisiinsa ja esitetään yhdessä mahdollisesti kunkin vuoden syksyllä;
Considers that it would be useful to establish a compulsory mechanism for consultation of the national parliaments, alongside the European Parliament, with an eye on the coordinated development of stability and convergence programmes under the SGP, and of national reform programmes under the integrated Lisbon guidelines, in such a way that these are linked and presented together, possibly in the autumn of each year;
on samaa mieltä siitä, että väestöön liittyvät muutokset lisäävät tarvetta rakenneuudistuksiin, erityisesti eläkejärjestelmien, terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon aloilla; toteaa, että ei pidä keskittyä ainoastaan väestön vanhenemiseen (ja syntyvyyden vähenemiseen) ja jättää huomiotta globalisaation vaikutusta, mukaan luettuna kolmansista maista lähtöisin olevat pysäyttämättömät maahanmuuttajavirrat, joita synnyttävät taloudellisten syiden lisäksi sodat ja luonnonkatastrofit;
Agrees that demographic change is making structural reform more necessary, in particular as regards pension schemes, public health and long-term care, and points out that it would be too restrictive to focus solely on the ageing population (and falling birth rate) without taking account of the impact of globalisation, including the unstoppable flow of immigrants coming from third countries not only for economic reasons but also as a means of fleeing war and climatic disasters;
muistuttaa, kuinka tärkeitä ovat työllisyys- ja sosiaalipolitiikka, joissa otetaan asianmukaisesti huomioon eri sukupolvien, sukupuolten ja erilaisten ihmisten tarpeet ja jotka perustuvat joustoturvan periaatteeseen ja siten ennaltaehkäiseviin toimiin ja palkka- ja muiden tulojen tukemiseen – työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun avulla – niin että keskitytään tuottavuuden lisäämiseen unohtamatta kuitenkaan eläkkeiden suojelua; katsoo, että liian pienet eläkkeet eivät ole ainoastaan sosiaalinen ongelma vaan että ne myös lisäävät sosiaaliturvamenoja ja siten julkisen talouden kustannuksia;
Points to the importance of employment and social inclusion policies, taking due account of the needs of different generations, genders and people, based on the principles of flexicurity and thus pro-active measures to support wages and incomes by means of social dialogue giving priority to increasing productivity without neglecting measures to protect pensions, bearing in mind that inadequate pensions are not only a social problem but also give rise to an increase in social security spending and, as a result, higher costs for public finances;
katsoo, että rahoitusmarkkinat ja -palvelut, jotka sisältyvät Lissabonin strategian toimintalinjoihin, olisi kytkettävä rahoitusvakauteen ja valvontamekanismeihin, jotka antavat suojan kasvuun ja julkiseen talouteen kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia vastaan; on huolestunut uutisista, joiden mukaan ennen kaikkea paikallishallinnon tasolla käytetään johdannaisia ja uusia rahoitusvälineitä, jotka saattavat johtaa paikallisyhteisöt ahdinkoon;
Considers that the financial markets and services covered by Lisbon Strategy policies should be anchored to financial stability and to supervision mechanisms providing a guarantee of protection against negative repercussions for growth and public finances; expresses its concern at indications that derivatives and new financial instruments are being used, especially by local administrations, that could bring local areas to their knees;
katsoo, että julkiseen talouteen on sovellettava uutta lähestymistapaa, joka on järjestelmällinen ja jäsenvaltioiden kesken koordinoitu ja jonka tavoitteena on pitkäaikaisen talouskasvun (ja kasvumahdollisuuksien) tukeminen ja jonka keskeisenä elementtinä on julkisen talouden laadun määrittämiseen ja mittaamiseen suunniteltu moniulotteinen kehys, joka suojaa Euroopan taloutta ulkoisilta häiriöiltä ja auttaa sitä vastaamaan väestörakenteen ja kansainvälisen kilpailun asettamiin haasteisiin sekä varmistamaan sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja yhteenkuuluvuuden;
Considers it necessary to adopt a new approach to public finances which is systematic and coordinated among the Member States, and in particular those of the euro area, and which aims to support long-term economic growth (and potential for growth) and is centred on a multi-dimensional framework for defining and measuring the quality of public finances that makes the European economy resilient to external shocks and enables it to respond to demographic challenges and international competition and to ensure social equity and cohesion;
pitää olennaisen tärkeänä, että jäsenvaltiot pyrkivät korkealaatuisen julkisen talouden politiikkaan, joka on yhdenmukaista ja perustuu indikaattoreita ja tavoitteita sisältävään arviointimenetelmään ja jonka muotoiluun ja määrittelyyn tulisi ottaa mukaan Euroopan parlamentti ja kansalliset parlamentit; pitää komission ehdotusta hyödyllisenä ja kiinnittää huomionsa talousarviopolitiikkojen arviointijärjestelmään, jossa keskitytään seuraaviin näkökohtiin: julkisten menojen koostumus ja tehokkuus, tulojärjestelmien rakenne ja tehokkuus, julkisen hallinnon tehokkuus ja laatu, hyvä taloushallinto ja korkealaatuisen julkisen talouden politiikkojen koordinointimenetelmä jäsenvaltioiden välillä; kehottaa lisäämään kansallisten talousarvioiden vertailtavuutta edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi;
Considers it essential that the Member States seek to implement QPF policies that are convergent and based on a method of assessment that includes indicators and objectives, the formulation and definition of which should involve the European Parliament and national parliaments; considers the Commission proposal to be useful and advocates a system for assessing budgetary policies that focuses on specific aspects such as composition, efficiency and effectiveness of public expenditure, the structure and effectiveness of revenue systems, the efficiency and quality of public administration, sound budgetary management and a method for coordinating QPF policies among Member States; calls for a greater comparability of national budgets in order to meet the above objectives;
kannustaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön korkealaatuisen julkisen talouden politiikkoja, joihin liittyy talousarviopolitiikan arviointijärjestelmä – kuten tulosperusteinen budjetointi (performance-based budgeting) (OECD:n mallin mukaisesti) – jolla pyritään lisäämään julkisten menojen laatua ja vahvistamaan yhteyttä varojen myöntämisen ja tulosten välillä; toteaa, että hyvä esimerkki tulosperusteisesta budjetoinnista on tasa-arvon huomioiva budjetointi, jota Euroopan parlamentti itse on esittänyt ja edistänyt ja jota sovelletaan vaihtelevassa määrin paikallis- ja keskustasolla eri jäsenvaltioissa ja jota olisi sovellettava johdonmukaisemmin myös yhteisön tasolla; pyytää komissiota laatimaan tulosperusteista budjetointia koskevia menetelmiä, suuntaviivoja ja indikaattoreita, jotka mahdollistavat jäsenvaltioiden raha- ja talouspolitiikkojen vertailun ja yhdenmukaisuuden, ja myöntää, että tämä edellyttää asiasta tietävien ja tiedostavien kansalaisten suurempaa osallistumista ja vastuuntuntoa;
Urges the Member States to adopt QPF policies together with a system for assessing budgetary policies – such as performance-based budgeting (PBB) (based on the OECD model) – aimed at improving the quality of public spending by strengthening the link between the allocation of resources and results; notes that gender budgeting is a good example of PBB, a method proposed and promoted by Parliament itself and applied to varying degrees at local and central level in the various Member States and which should be implemented more consistently, including at Community level; calls on the Commission to establish PBB methods, guidelines and indicators making it possible to compare and harmonise the financial and macro-economic policies of the Member States, and acknowledges that this calls for greater involvement and therefore a greater sense of responsibility on the part of informed citizens;
pitää myönteisenä komission aloittamaa pohdiskelua, kuinka tehdä tulojärjestelmästä laadukas, tehokas ja toimiva; katsoo, että jäsenvaltioiden verotusjärjestelmien uudistukset voivat lisätä kasvua vain, jos ne kohdistetaan kunkin jäsenvaltion toimielin- ja hallintojärjestelmän, tuotantojärjestelmän ja työmarkkinoiden tiettyihin edellytyksiin (erityisesti työllisyystaso ja pimeiden markkinoiden osuus);
Welcomes the reflection initiated by the Commission on how to introduce quality, effectiveness and efficiency in the revenue system; considers that the tax reforms of Member States will lead to greater growth only if they take due account of the specific conditions of the institutional and administrative system, the production system and the labour market (in particular the rate of employment and size of the underground economy), in each Member State;
muistuttaa eroavaisuuksista jäsenvaltioiden välillä verotaakassa ja verotuksen rakenteissa; myöntää, että on vaikeaa määritellä yksiselitteisesti verouudistus, joka lisäisi kasvua – ottaen huomioon edut (laajempi veropohja) ja haitat (progressiivisuuden heikkeneminen), joita siirtymisellä suorasta verotuksesta kulutuksen verotukseen on; korostaa kuitenkin, että jotkut yhteiset verouudistustoimet voisivat parantaa huomattavasti verojärjestelmän tehokkuutta ja lisätä verotuloja ja työllisyyttä, vähentää vääristymiä ja lisätä kasvua yhteisön tasolla, muun muassa:
Points to the existing disparities between Member States as regards tax pressure and structures; acknowledges the difficulty of devising a homogeneous reform of taxation leading to greater growth – given the advantages (broader base) and drawbacks (weakening of the principle of progressiveness) of a switch from direct taxation to indirect, consumption-based taxation; stresses, however, that a number of common tax reform measures could significantly improve the efficiency of the tax system and tax revenue, increase employment, reduce distortions and increase growth at Community level, notably, inter alia:
laajempien veropohjien (ja matalampien veroasteiden) käyttöönotto, jotta vähennetään vääristymiä ja lisätään tuloja,
introducing a broader tax base (and lower rates) in order to reduce distortions and increase revenues, and
työn verotuksen keventäminen tasaamalla verotaakkaa eri veronmaksajaryhmien välillä; kannustin- ja verovähennysjärjestelmien uudelleenjärjestelyt ja eritoten siirtäminen eri aloille ja/tai tekijöille;
reducing tax pressure on work through a fairer allocation of the tax burden among the various categories of taxpayers; a reorganisation of incentive and tax relief schemes and, in particular, a switch to other factors or sectors;
kiinnittää huomioon siihen seikkaan, että verouudistukset, joilla pyritään terveeseen julkiseen talouteen, kasvuun, tehokkuuteen, yksinkertaistamiseen, vääristymien poistamiseen, veropetosten ja veronkierron sekä veroparatiisien torjuntaan, ovat tehokkaampia, jos jäsenvaltiot – eritoten euroalueen jäsenvaltiot – koordinoivat ja vahvistavat niitä yhdessä ottaen huomioon sisämarkkinoiden mahdollisuudet kasvuun ja kilpailukykyyn;
Draws attention to the fact that tax reforms aimed at sound public finances, growth, efficiency, simplification, the elimination of distortion and combating tax evasion and avoidance and tax havens will be more effective if coordinated and consolidated among the Member States, in particular those in the euro area, taking account of the internal market's potential for development and competitiveness;
korostaa kestävään kasvuun tähtäävien julkisten menojen koostumuksen ydintä ja painottaa, että infrastruktuuriin ja inhimillisen pääomaan tehtävien investointien laatu ja tehokkuus – jos etusija annetaan yleishyödyllisille palveluille ja ne tehdään ihmisten tarpeiden ja väestön koostumuksen pohjalta kiinnittäen erityistä huomiota sukupuolinäkökohtiin ja väestörakenteen muutoksiin – lisäävät Euroopan unionin talouden tuottavuutta ja kilpailukykyä; huomauttaa, että väestön vanhenemisen aiheuttamia paineita sosiaali- ja terveyspalveluihin voidaan vähentää investoinneilla terveyskasvatukseen; korostaa, että julkisia menoja olisi järjestettävä uudelleen suuntaamalla budjettikohtia kasvua lisääville aloille, käyttämällä julkisia varoja tehokkaammin ja asianmukaisella julkisen ja yksityisen sektorin yhdennetyllä verkostolla;
Draws attention to the core issue of the composition of public expenditure aimed at sustainable growth and stresses that the quality and effectiveness of investments in infrastructure and human capital, with priority being given to services of general interest on the basis of a prior definition of people's needs and the composition of the population, and special attention to gender policies and demographic change, contribute to an increase in the productivity and competitiveness of the European economy; points out that the pressure on social and health services arising from the ageing of the population can be reduced through investment in health education; stresses that public expenditure should be reorganised by reallocating budget items to growth-enhancing sectors, using public resources more effectively and efficiently and providing for an appropriate integrated public-private network;
toteaa, että on tarpeen uudistaa ja ajantasaistaa julkista hallintoa, joka on julkisten tulojen ja menojen järjestelmässä avainasemassa, niin että se täyttää tehokkuutta, toimivuutta, tuottavuutta, tulosvastuuta ja tulosten arviointia koskevat kriteerit, jotka on mukautettu julkisen järjestelmän ja jäsenvaltioiden kansallisten ja paikallisten elinten rakenteisiin, ja niin että otetaan huomioon Euroopan unionin toiminnasta aiheutuvat velvoitteet ja mahdollisuudet, jotta julkinen sektori liitetään terveisiin talousarvioihin ja osaltaan lisää talouden kilpailukykyä;
Points to the need to reform and modernise public administrations, which are at the core of the system of public expenditure and revenue, and to ensure that they meet criteria relating to effectiveness, efficiency and productivity, responsibility and assessment of results, geared to the structure of public administration and the national and local institutions of Member States, and taking due account of the obligations and opportunities arising from the operation of the European Union, ensuring that the public sector is associated with sound budgets and contributes to a competitive economy;
toteaa, että keskeisessä asemassa on hyvä varainhoito, joka perustuu sääntöihin ja menettelyihin, joilla pyritään määrittelemään kuinka julkiset talousarviot on valmisteltava, kuinka ne on pantava täytäntöön ja kuinka niitä valvotaan keskipitkällä aikavälillä, ja jossa otetaan huomioon jäsenvaltioiden julkisen talouden vakauttaminen ja julkisten menojen uudelleenjärjestelyt sekä johon on liityttävä kontekstin (yhteisön, kansallisen ja paikallistason) analysointimenetelmä ja menetelmä tavoitteiden määrittelemiseksi, mukaan lukien edeltävä ja jälkeenpäin tehtävä vaikutusten arviointi, tulosten tarkistaminen ja arviointi sekä tulosperusteisen budjetoinnin sopeutusmekanismit; katsoo, että verohallinnon säännöistä olisi tehtävä yhdenmukaisia ja ajankohtaan ja tavoitteisiin mukautettuja eri jäsenvaltioissa, eritoten euroalueella; katsoo, että verohallinnon sääntöjen olisi oltava yhteydessä talouspolitiikkaan yhteisten budjettia, taloutta ja investointeja koskevien valintojen edistämiseksi, niiden olisi oltava samansuuntaisia tehokkuuden lisäämiseksi, kerrannaisvaikutusten aikaansaamiseksi ja merkittävien tulosten saavuttamiseksi, jotka ovat vieläkin tärkeämpiä taloudellisesti vaikeina aikoina, kuten nyt; katsoo, että keskenään koordinoimattomissa kansallisissa talouden elvytyssuunnitelmissa on olemassa vaara, että ne tekevät toisensa tyhjiksi; katsoo tämän vuoksi, että kansalliset talousarviot on laadittava yhteisten suhdannenäkymien ja -analyysien perusteella;
Emphasises the central role of sound budgetary management, based on a set of rules and procedures aimed at determining how public budgets are to be prepared, implemented and monitored in the medium term, taking account of the Member States' budgetary consolidation and the reorganisation of public expenditure, to be accompanied by a context analysis method (at Community, national and local level) and the definition of objectives, including prior and subsequent impact assessment, verification and evaluation of results and performances, and adjustment mechanisms by PBB; considers that steps should be taken to ensure that Member States' fiscal governance rules are homogeneous and context-driven in as regards both their timing and their objectives, in particular within the euro area; considers also that those fiscal governance rules should be linked to economic governance, with a view to promoting shared budgetary, economic and investment options, being geared to the same goals in order to be more effective and have a multiplier effect, and achieving significant results, which are all the more necessary in difficult economic circumstances such as those currently being experienced; takes the view that there is a danger that uncoordinated national economic revival plans may cancel each other out; notes, with this in mind, that national budgets must be drawn up on the basis of joint economic perspectives and analyses;